GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: מהם לוחות הזמנים של התקנות האלה?
כרמל שאמה-הכהן: מתי התקנות צריכות להיות מאושרות?
אורי נוסבאום: בדחיפות כי אנחנו מתחילים את תהליך הבחירות, ואנחנו רוצים שהתיקונים ייכנסו לתוקף, שלא תהיה הבחנה למשל בין המגזר השיתופי לפרטי.
צבי אלון: אם אתה לא מקבל היום את התקנות אז אדם אחד מצביע בשביל כל קיבוצי הגליל העליון.
צבי אלון: זה מה שהיה בבחירות הקודמות.
כרמל שאמה-הכהן: אדם אחד הצביע?
צבי אלון: בשביל כל קיבוצי הגליל העליון.
צבי אלון: כי ייפוי הכוח- -
שמעון כורם: שלום שמחון דאג לצפון.
צבי אלון: לשון התקנות היה כזה שייפוי הכוח לא היה רק מתוך התאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר ההוראה פה מצמצמת.
צבי אלון: בוודאי.
שמעון כורם: משפרת, ושוב – הצפון ישלוט והקיבוצים ישלטו, והמושבניקים שוב יידפקו.
שמעון כורם: החקלאי הקטן שמשלם היטלים יסבסד את הקיבוצניק המאורגן.
אורי נוסבאום: אבל זה בכל מקרה מצמצם את הכוח שהיה לקיבוצים קודם.
שמעון כורם: מצמצם, אבל זה יהיה שוב אותו דבר.
אורי נוסבאום: התיקון בא לצמצם את הכוח הזה.
רונן כהן: זה לא קיבוצים – חלקים נרחבים מהחקלאות מאוגדים כתאגידים.
כרמל שאמה-הכהן: אני חייב להגיד שזה בחירות מאוד מוזרות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מנסה לחשוב על כל התהליכים שיש פה – אין דברים כאלה.
אורי נוסבאום: זה באמת ייחודי.
שמעון כורם: כל המועצה הזאת זה דבר מאוד מוזר.
שמעון כורם: למה אני, חקלאי בעל 200 דונם, משלם מס הכנסה וביטוח לאומי, ויש לי עוד היטל כזה?
שמעון כורם: למה הוא חושב שהוא צריך לנהל לי את המשק שלי?
שמעון כורם: אני כבר ילד גדול, אני בן 56.
כרמל שאמה-הכהן: זה קיים בעוד הרבה מסגרות בהרבה תחומים.
בנימין קוטין: אבל לא דורשים מחקלאי כמוני למשל, 30 אלף שקל היטלים.
שמעון כורם: אם אני מפסיד באותה שנה אני צריך לשלם היטלים.
שמעון כורם: איפה נשמע דבר כזה?
כרמל שאמה-הכהן: בלשכת עורכי הדין, כל עורך דין משלם אם הוא רוצה או לא רוצה.
דפנה הולץ לכנר: 1,200 שקל בשנה.
שמעון כורם: אני מוכן.
דפנה הולץ לכנר: לא 50 אלף ולא 100 אלף.
שמעון כורם: 2,000 שקל בשנה אני מוכן לשלם.
דפנה הולץ לכנר: עורך דין, שיהיה הכי בכיר בעולם, אם היה מוטל עליו עשירית ממה שמוטל על חקלאים, והוא רווחי – היה מקים צעקות פה, מרים את כל הבניין.
דפנה הולץ לכנר: פשוט זה חקלאים.
שמעון כורם: לחקלאי יש 10 דונם, הפסיד באותה שנה – חייב לשלם היטלים.
שמעון כורם: צריך להחזיק את המנגנון הזה.
שמעון כורם: הוא מיותר, הוא לא נותן לנו כלום.
אורי נוסבאום: - - -
כרמל שאמה-הכהן: כן, זה מס מחזור בעצם.
כרמל שאמה-הכהן: מס מחזור זה מס רע.
בנימין קוטין: יש לי שכנה שהיא חולת סרטן מאוד קשה.
בנימין קוטין: יש לה עשרים דונם מטעים.
בנימין קוטין: היא קיבלה ביטוח מנזקי טבע- -
כרמל שאמה-הכהן: גם אם אתה לא מגדל אתה משלם לפי שטח האדמה או לפי התפוקה שלך?
דוגי ישראלי: גם אם לא הרווחת, גם אם הייתה שנת שמיטה ולא עבדת, והיו לך רק הוצאות באותה שנה בלי אגורה אחת הכנסה – אתה חייב בתשלום ההיטלים.
אורי נוסבאום: אתה רוצה להתייחס לזה?
רונן כהן: יש ענפים שבהם ההיטל משולם לפי שיווק.
רונן כהן: בענף הפירות המגדלים עצמם החליטו מכל מיני סיבות- -
בנימין קוטין: זה לא המגדלים החליטו, זה המועצה מחליטה.
שמעון כורם: זה המנגנון החליט.
רונן כהן: המגדלים עצמם החליטו ויכולים בכל רגע נתון לדרוש להחליט אחרת, שההיטלים ייגבו לפי דונם.
רונן כהן: מי שהחליט את הדבר הזה היו דווקא המגדלים הטובים מאוד שאמרו, אנחנו לא רוצים לסבסד את המגדלים הטובים פחות, כי התפוקה שלנו לדונם גבוהה יותר, אז אנחנו רוצים לשלם היטל לפי דונם.
קריאה: זה קבוע בחוק.
רונן כהן: זה לא קבוע בחוק – יש אפשרות כזאת, ויש אפשרות אחרת.
רונן כהן: למועצה אין שום עניין בזה, המגדלים עצמם קבעו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מדלגים על תקנה 6. נא להקריא את תקנה 7.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 9  7. בתקנה 9 לתקנות העיקריות, במקום "לוועדת הבחירות" יבוא "לשר ולוועדת הבחירות", במקום "מהיום המאה שלפני יום הבחירות" יבוא "ממאה וחמישה עשר ימים לפני יום הבחירות" ובמקום "ליום הבחירות" יבוא "לשנה שבה נערכות הבחירות".
כרמל שאמה-הכהן: זה הכול טכני פה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 7 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 7 התקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 7 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 10  8. בתקנה 10 לתקנות העיקריות, ברישה, במקום "שישה" יבוא "חמישה".
אורי נוסבאום: זה תיקון טכני לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה 8.
קריאה: אתה יכול לחזור שוב על השינוי?
אורי נוסבאום: זה פשוט צמצום מספר המחוזות.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 8 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 8 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: הלאה.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 11  9. בתקנה 11(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "ממאה" יבוא "וחמישה עשר".
אורי נוסבאום: זה שוב – השינוי של המועדים.
אורי נוסבאום: יש כמה סעיפים שהמועדים משתנים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 9 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 9 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 9 אושרה פה אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 12  10.
אורי נוסבאום: בתקנה 12 לתקנות העיקריות-    (1) בתקנת משנה (א), במקום "מהיום המאה שלפני יום הבחירות" יבוא "ממאה וחמישה עשר ימים לפני יום הבחירות";   (2) בתקנת משנה (ג), במקום "משבעים" יבוא "משמונים וחמישה".
אורי נוסבאום: גם זה, אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: משהו לטכניקה?
דוגי ישראלי: שיירשם בפרוטוקול מה שאמרתי קודם, זה הכול - -
כרמל שאמה-הכהן: תחוס על הפרוטוקול, הבנו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 10 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 10 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 10 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: זה לתת עוד זמן ליושב ראש ועדת הבחירות לבדוק את המועמדים.
כרמל שאמה-הכהן: אישרנו.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 11, בבקשה.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 13  11.
אורי נוסבאום: בתקנה 13 לתקנות העיקריות, במקום "השרים יודיעו" יבוא "השר יודיע" והמילים "והוועדות הענפיות" יימחקו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 11 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 11 התקבלה
אורי נוסבאום: אני רוצה לחזור רגע לגבי 11.
כרמל שאמה-הכהן: כבר אושר.
אורי נוסבאום: טוב, לא נורא.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 15   12.
אורי נוסבאום: בתקנה 15 לתקנות העיקריות-   (1) בתקנת משנה (א), במקום "החמישים וחמישה" יבוא "השבעים", במקום "כי" יבוא "לתיקון" ובמקום "אינו", פעמיים, יבוא "שאינו";   (2) בתקנת משנה (ב), במקום "הארבעים" יבוא "החמישים וחמישה".
אורי נוסבאום: גם זה לעניין מועדים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 12 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 12 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 12 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 16  13.
אורי נוסבאום: בתקנה 16 לתקנות העיקריות, במקום "החמישים וחמישה" יבוא "השבעים" ובמקום "הארבעים" יבוא "החמישים וחמישה".
אורי נוסבאום: אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 13 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 13 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 13 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 17  14.
אורי נוסבאום: בתקנה 17 לתקנות העיקריות, המילים "אם נמנה עם המגזר הפרטי, ולפי טופס 2, אם נמנה עם המגזר השיתופי" - יימחקו, ובמקום "השלושים וחמישה" יבוא "החמישים".
אורי נוסבאום: למעשה, בעקבות הביטול של ההבחנה בין המגזר השיתופי לבין הפרטי זה נמחק, וגם יש פה עניין המועדים
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 14 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 14 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 14 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: מחיקת תקנה 18  15.
אורי נוסבאום: תקנה 18 לתקנות העיקריות - תימחק.
כרמל שאמה-הכהן: מה מחקת פה?
אורי נוסבאום: זאת התקנה שמתייחסת לחתימות תמיכה.
אורי נוסבאום: ביטלנו את הצורך בחתימות תמיכה.
רונן כהן: כל אחד יכול להגיש מועמדות.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 15 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 15 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 15 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: הוספת תקנה 19א  16.
אורי נוסבאום: אחרי תקנה 19 לתקנות העיקריות יבוא:
אורי נוסבאום: 19א.
אורי נוסבאום: לא יהיה אדם כשיר להיות מועמד להיבחר לחבר במועצה או בוועדה הענפית, לפי הענין, אם נתקיים בו אחד מאלה:
אורי נוסבאום: (2)	הוא הוכרז פושט רגל כל עוד לא ניתן לו הפטר מאת בית המשפט;
אורי נוסבאום: (4)	הוא עובד המועצה, חבר בוועדת הביקורת שלה או בוועדת קנסות.
אורי נוסבאום: "       פה כתבנו בהצעה "להיבחר", אבל אנחנו מוחקים את זה, כי זאת הייתה טעות.
אורי נוסבאום: בעצם הסייגים חלים גם על מי שנבחר וגם על מי שממונה.
ניר ימין: אתה יכול להסביר, בבקשה, וגם את תקנה 38 שאחר כך מוצע לבטל.
אורי נוסבאום: הסייגים למועמדות קבועים היום בתקנה 38, ובעצם גם העברנו את המיקום למיקום יותר מתאים לסדר של התקנות וגם מחקנו כמה סעיפים שאין בהם צורך, הם לא רלוונטיים או שהם נכנסים כבר בפסקה 1.
ניר ימין: אתה יכול לפרט מהם הסעיפים שביטלתם והם לא רלוונטיים?
ניר ימין: לא אלה שחוזרים עליהם ב-19א.
אורי נוסבאום: "הורשע בפסק דין סופי על עבירה שיש בה פגיעה ברכוש המועצות או מעשה זדון נגד המועצות או נגד עניינן" – יותר מתאים שזה יהיה במסגרת הפסקה הראשונה שקבועה היום בתקנה: "הוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי להתמנות לחבר במועצה או בוועד הענפי".
אורי נוסבאום: זה ניסוח יותר מתאים ויותר מקובל היום, ומאפשר שיקול דעת בהתאם לכל עבירה.
ניר ימין: אני שאלתי אתמול את עורך הדין נוסבאום האם פסקות 2, 3 רלוונטיות.
ניר ימין: זה אמנם העתקה מתקנה 38, אבל השאלה אם חוזרים וכותבים אותה- -
אורי נוסבאום: אני לא יודע אם זה מחויב המציאות לקבוע כזה דבר, אבל לדעתי, זה די אינטואיטיבי שמישהו פסול דין לא יוכל לשמש נציג או חבר בגוף, זה לא הגיוני.
ניר ימין: אני פשוט הסתכלתי בחקיקה יותר עדכנית ולא ראיתי שההוראות האלה מופיעות על פשיטת רגל ופסול דין.
ניר ימין: החקיקה שמופיעה היא קצת יותר ישנה - -
אורי נוסבאום: אנחנו לא מתנגדים להוריד את זה אם אתם חושבים.
ניר ימין: - - וגם חקיקה שיש יותר ממשק בין מי שמקבל רישיון או היתר, ויכול להיות שכאן למגדלים יש השפעה על ציבור המגדלים, אבל אני לא יודע אם יש להם השפעה על ציבור שמבקש מהם שירותים או משהו כזה.
ניר ימין: זה בעיקר מגדלים שמחליטים החלטות שנוגעות למגדלים עצמם, אם אני מבין נכון.
ניר ימין: אם יש הסבר טוב- -
אורי נוסבאום: ההחלטות נוגעות לא רק למגדלים, אלא גם לכלל הציבור בנושאים שונים שהמועצה משפיעה גם על כלל הציבור.
ניר ימין: אז פסול דין אתם רוצים להשאיר ופשיטת רגל גם נראה לכם?
אורי נוסבאום: הרציונל של פשיטת רגל הוא שמי שלא מצליח לנהל את עסקיו, לא לתת לו לנהל.
אורי נוסבאום: אבל שוב, זה לא משהו עקרוני שאנחנו עומדים עליו, פשוט לא עשינו בזה שינוי, זה משהו שנקבע קודם.
אורי נוסבאום: אני גם לא זוכר בדיוק ממה זה נלקח, אבל אני מניח שזה קיים.
ניר ימין: זה קיים בחקיקה קצת יותר ישנה.
אורי נוסבאום: אנחנו לא מתנגדים להוריד ולא מתנגדים להשאיר.
אורי נוסבאום: יש בזה היגיון בכל זאת.
דפנה הולץ לכנר: לפעמים הם פושטי רגל כי הם צריכים לשלם היטלים.
דפנה הולץ לכנר: זאת גם בעיה.
קריאה: עוד לא היה אף אחד כזה.
קריאה: אם הוא פושט רגל מכיוון שכמה שנים הייתה תקופה לא טובה, זה עושה אותו פחות טוב?
אורי נוסבאום: נכון, זה פחות אינטואיטיבי מבחינתי.
קריאה: הוא יכול - - - בגדול וגם לפשוט את הרגל.
דפנה הולץ לכנר: נכון.
דפנה הולץ לכנר: אולי דווקא רצוי שיהיה ייצוג במועצה לאלה שנתקלו בקשיים.
שמעון כורם: כן.
שמעון כורם: כמה חקלאים כבר פשטו את הרגל.
דפנה הולץ לכנר: זה לא מלמד על העתיד דווקא, אבל הרעיון הוא האם זה מונע מהם לייצג נאמנה את החקלאים.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 16 מאושרת ללא 19א(2).
ניר ימין: משרד המשפטים והחקלאות לא מתנגדים, אני מבין.
אורי נוסבאום: נכון.
ניר ימין: וגם המילה "להיבחר" ברישא.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור, הוא הצהיר על זה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 17, בבקשה.
אורי נוסבאום: 17.
אורי נוסבאום: (א) בתקנה 20 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (ב)- -
דפנה הולץ לכנר: סליחה שאני קוטעת אותך.
דפנה הולץ לכנר: בתקנה משנה (א) יש לכם טעות.
דפנה הולץ לכנר: הסיפא של 20(א) אומר: "לרבות לעניין תקנה 38", שהיא עצמה בוטלה, אז זה לא מתאים שזה יופיע בתקנות.
ניר ימין: נכון, אבל הוא עוד לא סיים לקרוא את התקנה.
דפנה הולץ לכנר: סליחה, הוא עבר ל-20(ב).
ניר ימין: כן, אבל הוא לא סיים לקרוא את תקנה 20.
דפנה הולץ לכנר: הוא עבר ל-20(ב), אז אני - - -
ניר ימין: אבל הוא קורא כל תקנה עד הסוף.
כרמל שאמה-הכהן: נא לא להפריע לו לקרוא, בבקשה.
אורי נוסבאום: כן, זאת הערה נכונה.
אורי נוסבאום: לאור ההערה בתקנה 20(א) בסיפא כתוב: "לעניין תקנה 38" וצריך לעדכן את זה באמת – "לעניין תקנה 19א" כי שינינו את המספור.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 20  17.
אורי נוסבאום: (א) בתקנה 20 לתקנות העיקריות-    (1) בתקנת משנה (ב), הסיפא החל במילים "פחת מספר התומכים" -תימחק;   (2) תקנת משנה (ד) - תימחק.
כרמל שאמה-הכהן: הסבר.
אורי נוסבאום: מספר התומכים מתייחס לחתימה, ולכן ביטלנו את האפשרות, וגם (ד), אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: את השינוי שדיברתם עליו, תיקנתם?
ניר ימין: גם לעניין תקנת משנה (א) במקום "לעניין תקנה 38" יבוא "לעניין תקנה 19א".
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 17 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 17 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 17 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 27  18.
אורי נוסבאום: האמור בתקנה 27 לתקנות העיקריות יסומן (א), ואחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), ועדת הבחירות רשאית להחליט כי תחנת קלפי תעבור בין מספר מקומות ביום הבחירות; החליטה ועדת הבחירות כאמור, תקבע ועדת הבחירות את שעות ההצבעה בקלפי, בכל אחד מן המקומות.
אורי נוסבאום: ".     	זה בעצם מה שצבי תיאר קודם.
אורי נוסבאום: כדי לאפשר יותר נגישות של החקלאים לבחירות לאפשר לקלפי להתנייד בין מספר מקומות.
ניר ימין: אין אפשרות להציב יותר קלפיות ביותר יישובים?
אורי נוסבאום: מציבים הרבה קלפיות אבל עדיין רוצים לבוא כמה שיותר ליישובים ולהתקרב לחקלאים.
ניר ימין: מצד אחד זה מתקרב לחקלאים, אבל מצד שני אם מישהו עובד מ-8:00 עד 20:00 וביישוב שלו הייתה קלפי מ-8:00 עד 22:00 הוא צריך ללכת ליישוב אחר.
אורי נוסבאום: אבל לפי ברירת המחדל היום יכול להיות שהקלפי בכלל לא הייתה ביישוב שלו.
אורי נוסבאום: הוא יוכל לבוא להצביע במקום שהקלפי נמצאת.
אורי נוסבאום: זאת אומרת, אם היא זזה ליישוב סמוך הוא יכול לבוא, זה לא שהוא מנוע מלבוא ולהצביע.
אורי נוסבאום: הוא עדיין רשום שם.
צבי אלון: עשינו פה איזושהי גמישות שוועדת הבחירות תוכל- -
אורי נוסבאום: שזה יהיה ביישוב שלו בשעות מסוימות, אחרת זה ממוקם במקום יותר רחוק מכולם, ואז כולם צריכים לנסוע.
ניר ימין: זה ברור שהמקומות שהקלפי נע ביניהם הם סמוכים?
ניר ימין: כלומר בין יישובים סמוכים?
אורי נוסבאום: זה הרעיון.
אורי נוסבאום: זאת הייתה הבקשה של המועצה ושל ועדת הבחירות כדי לאפשר להגיע לכמה שיותר חקלאים.
צבי אלון: אנחנו חיפשנו דרך להגדיל את הזמינות שהחקלאים יצביעו.
ניר ימין: אני מציע "תעבור בין מספר מקומות סמוכים ביום הבחירות".
כרמל שאמה-הכהן: תוסיף את המילה "סמוכים".
דפנה הולץ לכנר: היות שלסעיף הזה יש כר נרחב של אפשרות, חלילה, להטיית בחירות משום שצריך לוודא את אופן סגירת המעטפות, את אופן סגירת הקלפי, איך אתם מוודאים, האם יש אזיקונים?
דפנה הולץ לכנר: כלומר באיזה אופן אתם מוודאים בעת המעבר הניידות עם קלפי ממקום למקום שזה בטוח?
דפנה הולץ לכנר: אולי מי ששומר על השמנת הוא החתול?
דפנה הולץ לכנר: איך אנחנו מונעים את הבעיה הזאת?
דפנה הולץ לכנר: זה ממש לא מוסדר כאן.
דפנה הולץ לכנר: אין שום התייחסות לבעיה החמורה הזאת של הטיית בחירות בעת תנודתה של קלפי.
כרמל שאמה-הכהן: אין משקיפים, אין חברי ועדת קלפי?
רונן כהן: כמובן שיש.
דפנה הולץ לכנר: אני רוצה להבין אם אתם נותנים מענה לבעיית הנדידה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, מי - - - עם הקלפי.
צבי אלון: כן, ודאי.
רונן כהן: חברי ועדת קלפי.
אורי נוסבאום: איך מוודאים שבוועדה הקבועה אין בעיות?
אורי נוסבאום: זה אותו דבר.
אורי נוסבאום: אם זה החתול ששומר על השמנת זה אותו חתול.
דפנה הולץ לכנר: ברגע שיש שינוי של העברת קלפי ממקום למקום מן הסתם מישהו דואג לכך שהיא תתנייד.
אורי נוסבאום: הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אם ועדת הקלפי צמודה אליה אז אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אם היה לוקח את זה רק איזה שליח, אז הייתי אומר שיש בעיה.
אורי נוסבאום: היא צמודה.
אורי נוסבאום: יש גם משקיפים.
כרמל שאמה-הכהן: כן, משקיף צמוד לקלפי.
דפנה הולץ לכנר: כאשר מעבירים פיזית קלפי ממקום למקום אז חברי הוועדה שיושבים פיזית כשזה בחדר אחד- -
כרמל שאמה-הכהן: הם צמודים לקלפי, מה הבעיה?
דפנה הולץ לכנר: - - אני מכירה שהם צמודים לקלפי.
דפנה הולץ לכנר: ברגע שמניידים את הקלפי, מן הסתם מישהו דואג להעביר את הקלפי לאיזשהו רכב?
כרמל שאמה-הכהן: אבל אומרים לך שהם ממשיכים להיות צמודים לקלפי.
דפנה הולץ לכנר: אני רוצה להבין איפה הדברים האלה רשומים, שהניידות אכן נותנת מענה לבעיות שעשויות להתעורר בשל השינוי.
צבי אלון: איפה רשום שבקלפי קבועה מישהו לא מזייף את זה אחרי שעות הבחירה?
דפנה הולץ לכנר: זה שלכולם הכול נורא ברור זה טוב.
דפנה הולץ לכנר: העניין הוא שפה מתקין התקנות מבקש לשנות מציאות נתונה, ואני רוצה לדעת באיזה אופן הוא נותן התייחסותו לשאלה הזאת.
ניר ימין: נציגי הממשלה, יש לכם התנגדות לכתוב: "ובלבד שיושב ראש ועדת הקלפי יעבור בין המקומות עם הקלפי"?
כרמל שאמה-הכהן: לא, הקלפי תנדוד בליווי חברי ועדת הקלפי.
דפנה הולץ לכנר: אני מציעה שמלבד נדידתה אפשר יהיה לדבר על סגירה זמנית; שיושב ראש ועדת קלפי חותם שבפניו נסגרה הקלפי במקום מסוים, ואותו יושב ראש נמצא יחד עם הקלפי- -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם מלווים אותה יחד לא צריך יותר מדי פרוצדורות.
כרמל שאמה-הכהן: ליווי זה בדיוק כמו שיושבים לידה בחדר.
דפנה הולץ לכנר: זה לא בדיוק, סליחה שאני חולקת על אדוני.
דפנה הולץ לכנר: ברגע שמישהו נכנס לרכב, ואין כללים מפורשים וברורים, אנחנו מכירים איך זה קורה בשטח.
דפנה הולץ לכנר: כל אחד נהיה חכם של אותו רגע.
כרמל שאמה-הכהן: כל אחד שיהיה אחראי.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש לך נציג בקלפי – הוא ייצמד לקלפי ולא יעזוב אותה.
דפנה הולץ לכנר: ברגע שמתקין התקנות ייתן להם הוראות פוזיטיביות מחייבות לא יהיה לה שיקול דעת בעניין.
דפנה הולץ לכנר: כרגע כשאנחנו אומרים, הרי זה כך, הרי זה כך – זה בדיוק אותו פתח של כר נרחב לשיקול דעת.
דפנה הולץ לכנר: בדיוק שיקול הדעת הזה של חברי הוועדה בעלי עניין או לא בעלי עניין אני רוצה למנוע.
דפנה הולץ לכנר: אז או שיהיה הסדר של נעילתה של הקלפי והעברתה בצורה מסודרת וחתימה על הפרוטוקול.
דפנה הולץ לכנר: צריך פרוצדורה של חתימת פרוטוקול על נדידת קלפי.
דפנה הולץ לכנר: אם זה היה בכנסת אנחנו יודעים כמה שעות היו יושבים פה לחשוב על העברת הקלפי ממקום אחד לאחר.
אורי נוסבאום: בתקנה 18 כתוב: "החליטה ועדת הבחירות כאמור, תקבע ועדת הבחירות את שעות ההצבעה בקלפי בכל אחד מהמקומות", ואפשר להוסיף "תקבע ועדת הבחירות את סדרי האבטחה של הקלפי".
דפנה הולץ לכנר: הצעתי היא שזה יוצמד להוראת חקיקה שמדברת על נדידת קלפי ומוסדרת כבר.
ניר ימין: "תקבע ועדת הבחירות את סדרי אבטחת העברת הקלפי".
ניר ימין: וגם שחברי הוועדה יעברו ממקום למקום עם הקלפי?
אורי נוסבאום: - - - לקבוע את אופן ההעברה .
אורי נוסבאום: זה מספיק.
ניר ימין: כדי לוודא את סדרי האבטחה יכולים להתייחס להיבטים הטכניים.
אורי נוסבאום: אבל אז הם לא מתייחסים לשניהם.
אורי נוסבאום: זאת אומרת או שאתה קובע - - -
ניר ימין: סדרי האבטחה יכולים להתייחס להיבטים הטכניים כמו מנעול או מי יפתח וכדומה.
דפנה הולץ לכנר: אני מסכימה.
ניר ימין: היושב ראש רוצה להגיד במפורש שחברי הוועדה יעברו איתה, ושוועדת הקלפי תקבע את סדרי האבטחה ואת השעות.
ניר ימין: אני אקריא את ההחלטות כפי שאני הבנתי:      תקנה משנה (ב) בתקנה 27 תאמר כך: "על אף האמור בתקנה משנה (א) ועדת הבחירות רשאית להחליט כי תחנת קלפי תעבור בין מספר מקומות סמוכים ביום הבחירות, ובלבד שחברי הוועדה יעברו עם הקלפי בין המקומות, כאמור; החליטה ועדת הבחירות כאמור, תקבע ועדת הבחירות את סדרי האבטחה של העברת הקלפי ואת שעות ההצבעה בקלפי בכל אחד מן המקומות".
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 18 – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנה 18 התקבלה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 18 אושרה פה-אחד.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 33   19.
אורי נוסבאום: בתקנה 33 לתקנות העיקריות, אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(א1)	מגדל שהוא תאגיד, יסמיך חבר מקרב חבריו, בעל מניות בתאגיד או מנהל בו, להצביע מטעמו בבחירות וימציא ליושב ראש ועדת הקלפי אישור לפי טופס 2 שבתוספת, שנקוב בו שם הנציג שהוסמך מטעמו.
אורי נוסבאום: ".
ניר ימין: זאת התקנה שלגביה היה ויכוח קודם האם מגדל מסמיך מישהו או לא.
ניר ימין: האמת היא שהתקנה שלגביה התנהל הוויכוח קודם הייתה תקנה שנגעה יותר למועמד עצמו שנבחר ופחות לשאלת ייפוי הכוח.
ניר ימין: לכן התקנה הזאת יותר רלוונטית לדרך הצבעת התאגיד.
צבי אלון: פה אנחנו צמצמנו את המצב שהיה בפעם שעברה.
כרמל שאמה-הכהן: "יסמיך חבר מקרב חבריו"?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר כל עובד למהדרין יכול להצביע?
סער פאוקר: לא עובד, חבר או מנהל.
אורי נוסבאום: זה בעצם מנהל במהדרין היות שהיא חברה.
כרמל שאמה-הכהן: בעל מניות בתאגיד.
אורי נוסבאום: קודם זה היה פרוץ לגמרי, קודם בכלל לא הייתה מגבלה.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא רק המנכ"ל או היושב ראש?
אורי נוסבאום: מה ההבדל בין מנהל לבין - - -
צבי אלון: בעל מניות הוא לא נושא משרה.
כרמל שאמה-הכהן: זה צריך להיות כמה שיותר מצומצם.
דפנה הולץ לכנר: אני אבקש להעיר פה משהו.
דפנה הולץ לכנר: אני לא מכירה בכנסת - -
צבי אלון: רגע אחד, היושב ראש הציע להגביל.
צבי אלון: הכיוון הוא בהחלט חיובי.
דפנה הולץ לכנר: אני רוצה לומר- -
כרמל שאמה-הכהן: מאז שהגעת את רק מתפרצת לדברים.
כרמל שאמה-הכהן: זאת לא זכות מוקנית מרגע שמאחרים.
כרמל שאמה-הכהן: תבקשי זכות דיבור – תקבלי.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתה יכול לעשות עם מה שהצעתי?
ניר ימין: אתה מבקש לצמצם את זה שזה לא יהיה "חבר מקרב חבריו או בעל מניות בתאגיד", אלא שזה יהיה רק מנהל או רק נושא משרה בתאגיד?
כרמל שאמה-הכהן: מנהל, רואה חשבון.
צבי אלון: איך תגדיר בקיבוץ?
כרמל שאמה-הכהן: זה נוגע גם לקיבוץ?
ניר ימין: כל תאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: אז במה עסק הסעיף הקודם?
צבי אלון: הסעיף הקודם היה פרוץ.
צבי אלון: כמו שאמרתי לך, היה כתוב שקיבוץ יכול לתת ייפוי כוח, לא הגביל למי, ואז בפועל אדם אחד קיבל ייפוי כוח משלושים קיבוצים, ובא והצביע.
צבי אלון: אנחנו פה כותבים שקיבוץ צריך מקרב אנשיו או כל רעיון- -
כרמל שאמה-הכהן: איזה פונקציות יש בקיבוץ?
כרמל שאמה-הכהן: מזכיר הקיבוץ, ומי עוד?
צבי אלון: נושא משרה.
כרמל שאמה-הכהן: מה יש בקיבוץ חוץ ממזכיר?
צבי אלון: מרכז משק, מרכז ענף.
כרמל שאמה-הכהן: איך ההיררכיה?
צבי אלון: מזכיר- -
כרמל שאמה-הכהן: ומה עוד?
כרמל שאמה-הכהן: מזכיר וגזבר?
צבי אלון: יש היום בכלל מנהלים חיצוניים בקיבוצים.
כרמל שאמה-הכהן: מזכיר וגזבר יש בכל קיבוץ?
כרמל שאמה-הכהן: אז למה לא לצמצם את זה?
ניר ימין: אבל מדברים פה בכלל על תאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: בקיבוצים אפשר לקבוע מזכיר וגזבר, ובתאגידים עסקיים אפשר לקבוע מנכ"ל וגם גזבר מהכספים.
סער פאוקר: אפשר לכתוב "נושא משרה" ולהגדיר מה זה "נושא משרה".
כרמל שאמה-הכהן: לא כל חבר ולא כל בעל מניות.
סער פאוקר: כדאי להגדיר מה זה "נושא משרה" כדי שלא יהיו אי הבנות.
כרמל שאמה-הכהן: נושא משרה מוגדר.
סער פאוקר: יש הגדרות שונות.
רונן כהן: בחוק ניירות ערך.
ניר ימין: יש בהרבה חוקים, אבל יש שוני בין החיקוקים האלה לבין ההגדרה הספציפית של נושא משרה.
ניר ימין: לפעמים מדובר על שותף, לפעמים על שותף מוגבל, לפעמים על מנהל פעיל – יש כל מיני הגדרות של נושא משרה.
ניר ימין: דווקא אם מפנים לחוק מסוים זה יכול להרחיב ולא לצמצם, לפי מה שהיושב ראש מבקש.
סער פאוקר: אתה יכול להגדיר פה מה זה נושא משרה.
ניר ימין: אם מדברים על נושא משרה כדאי להגיד למה הכוונה, כי אם מפנים לחוק מסוים - -
ניר ימין: יש חוקים שמדברים על מנהל פעיל בתאגיד או על שותף- -
כרמל שאמה-הכהן: בתאגיד זה יושב ראש דירקטוריון או מנכ"ל.
רונן כהן: ואם יש מנהל עסקים?
רונן כהן: יכול להיות שזה עלול להגביל.
רונן כהן: מנהל שהוא מנהל העסקים ואחראי ישירות לעניין, הוא לא מנכ"ל, והוא לא יושב ראש.
רונן כהן: זה עלול להגביל.
רונן כהן: לכן אולי כדאי לשמוע הגדרה של מנהל.
רונן כהן: זה עדיין מנהל בחברה.
שמעון כורם: אם קיבוץ עושה שותפויות עם גורם חיצוני, מי מצביע שם?
שמעון כורם: מי מחליט?
קריאה: אפשר להוסיף: "אחד מבעלי זכויות החתימה בתאגיד".
קריאה: מורשה חתימה בתאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: כן, מורשה חתימה.
ניר ימין: אבל הוא יכול להסמיך כל אחד שיהיה מורשה חתימה.
ניר ימין: הוא יכול להסמיך את כל החברים.
צבי אלון: לא נכון.
צבי אלון: הם לא יחליטו לצורך העניין הזה- -
ניר ימין: אני מודה שאני לא יודע מה זה אומר עד הסוף, "מורשה חתימה", ומהם התנאים ליצור הרשאה כזאת.
כרמל שאמה-הכהן: "מורשה חתימה" בהגדרה הוא זה שמייצג את אותו תאגיד.
ניר ימין: כן, מנהל או מורשה חתימה.
כרמל שאמה-הכהן: מנהל זה גם מנהל חדר אוכל?
ניר ימין: נכון, אבל גם הגדרה של "נושא משרה" היא הגדרה מאוד כללית.
ניר ימין: היא בעצם אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, נושא משרה בתאגיד זה- -
ניר ימין: יש הגדרות בחוקים מסוימים.
רונן כהן: הכוונה היא למנהל בתאגיד.
מיכאל איתן: "מורשה חתימה" נראה לי הכי צר.
כרמל שאמה-הכהן: אז נשאיר את זה "מורשה חתימה בתאגיד".
כרמל שאמה-הכהן: בקיבוץ יש מורשה חתימה?
כרמל שאמה-הכהן: תשאיר את זה "מורשה חתימה, וזהו.
ניר ימין: אז "מגדל שהוא תאגיד יסמיך מורשה חתימה מטעמו"?
כרמל שאמה-הכהן: "את מורשה החתימה מטעמו".
סער פאוקר: שלא יהיה מצב שאותו מורשה חתימה יצביע בשם כמה- -
צבי אלון: לא, בתאגיד הזה.
דפנה הולץ לכנר: מאז שאדוני העיר לי רק אני מרימה אצבע ולכן לא מדברת.
דפנה הולץ לכנר: כל היתר פשוט מדברים.
דפנה הולץ לכנר: אני מתנצלת על האיחור, הייתה פשוט משאית הפוכה בכביש 1, אז אני מאוד מתנצלת.
דפנה הולץ לכנר: שהנושא הזה לא יהיה בעוכריי מרגע זה ואילך.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא יהיה בעוכרייך.
כרמל שאמה-הכהן: כל עוד תדברי ברשות דיבור שום דבר לא יהיה בעוכרייך.
כרמל שאמה-הכהן: מצאת לזה פתרון?
ניר ימין: זה מה שאתה ביקשת, אדוני.
ניר ימין: כדי לבדוק מה אומרת ההגדרה של "מורשה חתימה" זה דורש בדיקה קצת יותר יסודית, אבל אם רוצים לאשר את התקנה אפשר לאשר אותה.
ניר ימין: אני מודה שאני לא יודע עד הסוף האם זה צר או רחב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסמיכים אותך לחדד.
מיכאל איתן: אני חושב שיצרתי פה נזק.
מיכאל איתן: אני חשבתי שמדובר רק על מי שמחליף את הנציג הקבוע שמייצג את הקיבוץ.
ניר ימין: לא, הוא - - -  היחיד.
מיכאל איתן: האספה יכולה לבחור מי שהיא רוצה או לחילופין מורשה חתימה.
מיכאל איתן: אני פה התערבתי במשהו שהוא לא לי- - -
סער פאוקר: אספה כללית?
מיכאל איתן: כל תאגיד יכול לבחור באדם הכי מתאים למלא את התפקיד לייצג את התאגיד בגוף הזה, נכון?
מיכאל איתן: רק אם יש בעיה של ממלא מקום אז לבחור הגדרה צרה של מורשה חתימה בלבד.
מיכאל איתן: אבל יכול להיות שהבחירות האלה ממש לא מעניינות מורשה חתימה.
מיכאל איתן: בקיצור, אני מסיר את הצעתי.
סער פאוקר: כדאי לאמץ "נושא משרה", רק צריך לראות איך מגדירים נושא משרה לצורך החיקוק הזה.
סער פאוקר: מורשה חתימה יכול להיות מסוכן.
סער פאוקר: אני לא יודע איפה המונח "מורשה חתימה" מוגדר.
סער פאוקר: מה זה "מורשה חתימה"?
אורי נוסבאום: בלאו הכי אנחנו מצמצמים היום את מה שקיים היום.
אורי נוסבאום: זה די מייתר את מה שהתממש קודם שהייתה מין קבלנות קולות.
אורי נוסבאום: בכל זאת זה מישהו שהוסמך על-ידי התאגיד מתוך הגוף עצמו, ולא מישהו שלא קשור אליו.
אורי נוסבאום: ככה לא ייצא מצב כמו קודם ששלושים קיבוצים יסמיכו בן אדם שלא קשור אליהם והצביע מכוח מספר הקולות של כולם שהיה מספר אדיר.
אורי נוסבאום: ככה זה מנטרל את החשש בכל מקרה, גם עם הניסוח הקיים.
שמעון כורם: חבר'ה, אני מבטיח לכם שבבחירות הבאות גם הקיבוצים ישלטו מחדרה – צפונה.
כרמל שאמה-הכהן: כבר שמענו את זה.
שמעון כורם: תשנו, לא תשנו חוקים – זה מה שיקרה, כי יש להם ייפוי כוח; לנו, למושבים – לא יהיה ייפוי כוח.
כרמל שאמה-הכהן: תתאגדו.
שמעון כורם: אני אמרתי לך.
שמעון כורם: במושב ערוגות אני יכול לבחור נציג אחד שיהיה לו  ייפוי כוח להצביע בשם כולנו?
שמעון כורם: לא נותנים לנו את זה בחוקים של המועצה.
צבי אלון: אני הייתי שמח שזה יהיה, אבל המשפטנים אומרים שבבחירות אישיות אין דבר כזה ייפוי כוח.