GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: לתת להם גם את האפשרויות.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה וממשרדי הממשלה הנוספים לעשות נוסח יותר מתוקן וברור, על-פי ההסכמות שיש להם עם חבר הכנסת חנין עם הרשויות המקומיות ועם נהגי המוניות, כך שלוועדה יבואו דברים מוגמרים ולא נתחיל פה מבראשית.
ישראל אייכלר: עד לישיבה הבאה אני רוצה לראות נוסח מתוקן וברור שגם אנשים שמעורבים בזה יסכימו על זה, וזה יהיה מקובל על דעת כולם, כי האינטרס של כולם הוא משותף – לעזור לנושא התחבורה הציבורית ולא להפריע לנושא המכוניות הפרטיות.
דב חנין: תוספת אחת לסיכומך בהמשך לדבריה של היועצת המשפטית: כל הגורמים שנמצאים פה מתבקשים להעביר הערות תוך שבוע בכתב כדי שאותו נוסח משולב ומתוקן יוכל לכלול גם את ההפנמה של חלק מהדברים האלה.
ישראל אייכלר: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (דרכי מינוי חברי המועצה וחברי ועדות ענפיות) (תיקון), התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: מי מציג את התקנות, בבקשה?
אורי נוסבאום: אני אציג אותן.
אורי נוסבאום: אני מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות.
אורי נוסבאום: בעקבות הליך הבחירות שהיה לפני ארבע שנים היו כמה לקחים וגם תיקונים טכניים שראינו לנכון לעשות.
אורי נוסבאום: יש לקחים שמועצת הצמחים האירה את עינינו בהם, וגם יושב ראש ועדת הבחירות שהוא גם שופט בדימוס שישמש יושב ראש ועדת הבחירות גם בבחירות הקרובות שאמורות להתקיים השנה.
אורי נוסבאום: היו לו כמה הערות שהבאנו לידי ביטוי בתיקון הזה.
ניר ימין: אתה יכול להציג את העיקרים שלהם?
אורי נוסבאום: כן.
אורי נוסבאום: אחד התיקונים המרכזיים הוא ביטול חתימות תמיכה.
אורי נוסבאום: בתקנות יש הבחנה בין מגזר פרטי לבין מגזר שיתופי.
אורי נוסבאום: הכוונה במגזר שיתופי הוא לאגודות שיתופיות, והמגזר הפרטי זה כל המגדלים האחרים.
אורי נוסבאום: במגזר הפרטי נדרשו 20 חתימות תמיכה.
אורי נוסבאום: כל מגדל שרצה להיבחר היה צריך להגיש כתנאי מוקדם 20 חתימות תמיכה של מגדלים אחרים.
אורי נוסבאום: האירו את עינינו שהתנאי הזה מכביד מאוד על המגדלים, וגם אין מקום להבחנה בין מגזר שיתופי לפרטי מכיוון שההנחה הייתה שמאחורי מגדל מהמגזר השיתופי עומדים הרבה חקלאים פעילים.
אורי נוסבאום: ב-20 השנים האחרונות מספר החקלאים הפעילים באגודות השיתופיות הצטמצם, ולעומת זה יש הרבה חקלאים פרטיים שהתאגדו במסגרת של אגודות, חברות ובשותפויות, ולכן לעניין התקנות אין מקום להבחין יותר בין המגזרים וגם מתוך כוונה להסיר חסמים.
אורי נוסבאום: אני שאלתי את השופט אם הוא רואה מניעה לפעולה הזאת, זאת אומרת לבטל את הדרישה לחתימות תמיכה מהסיבה שאולי תהיה "הצפה" של מגדלים שירצו להיבחר, וועדת הבחירות לא תוכל להתמודד עם כמויות כאלה, והוא אמר שהוא לא רואה בזה חשש ותמך במהלך.
אורי נוסבאום: לכן החלטנו לעשות את זה.
אורי נוסבאום: עוד תיקון.
אורי נוסבאום: בתיקון לחוק משנת 2007 שר התמ"ת נמחק מהחוק; הרבה סמכויות שניתנו לשר החקלאות ולשר התמ"ת יחד – שר התמ"ת נמחק, והסמכות נשארה רק לשר החקלאות.
אורי נוסבאום: בתקנות שהותקנה לפני התיקון הזה עדיין יש הרבה סמכויות שנותרו גם לשר התמ"ת וראינו לנכון ליישר קו עם החוק ולמחוק את הסמכויות של שר התמ"ת גם מהתקנות.
אורי נוסבאום: תיקון נוסף היה כאשר יושב ראש ועדת הבחירות אמר שהמועדים שנותרו לוועדה לבחון את הכשירויות של המועמדים לא מספקים, ולכן גם הוספנו פרק זמן ליושב ראש הוועדה לבדוק את הכשירויות של המועמדים.
אורי נוסבאום: תיקון נוסף הוא שבתקנות נקבע שבכל ועדה יהיו 15 מגדלים לפחות שייבחרו בבחירות.
אורי נוסבאום: בבחירות הקודמות שר החקלאות היה צריך להודיע לוועדה כמה מגדלים ייבחרו לכל ועדה ענפית, והמספר היה קבוע – הוא הודיע שלכל הוועדות יהיו 15 מגדלים.
אורי נוסבאום: זאת אומרת לא הייתה שונות בין ועדה לוועדה.
אורי נוסבאום: לכאורה לשר הייתה סמכות לקבוע מספר שונה לכל ועדה, אבל אין בזה היגיון.
אורי נוסבאום: לכן החלטנו לקבוע כמספר פיקס, 15 מגדלים נבחרים.
אורי נוסבאום: לצד זה להוסיף תקנה שהופיעה בחוק לפני כן שמאפשרת לשר במידה שהוא רואה שתוצאות הבחירות לא הביאו ייצוג הולם לכל המגדלים, תקנה שמאפשרת לו למנות עד חמישה מגדלים נוספים לכל ועדה.
אורי נוסבאום: בעצם יש סמכות כזאת לשר בחוק לעניין ייצוג הולם במליאת המועצה.
אורי נוסבאום: זה בעצם תיקון שהתוסף אחרי הבחירות האחרונות כשראינו שהיו טענות של המגדלים שלא היה ייצוג הולם לכל מיני אזורים או לכל מיני מגדלים של סוגים שונים של גידולים.
אורי נוסבאום: לכן אז תוקן החוק- -
כרמל שאמה-הכהן: למה לא לעשות הבטחת ייצוג מראש?
אורי נוסבאום: אתה לא יודע לאן יובילו תוצאות הבחירות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יודע מראש מי אתה רוצה שלא ייעדר מקומם, ואתה לוקח הבטחת ייצוג, כי אחרי זה להשלים באופן אישי זה פתח בעייתי.
אורי נוסבאום: אבל קודם כול רוצים לתת למגדלים לבחור בעצמם.
כרמל שאמה-הכהן: בהבטחת ייצוג אין בעיה – אם מישהו נבחר אתה לא מתערב; אם מישהו לא נבחר יש כלל אובייקטיבי שמקפיץ מישהו שמייצג את אותו אזור גיאוגרפי, את אותו ענף.
כרמל שאמה-הכהן: כשאתה משאיר את זה למינוי של אדם כזה או אחר – היום שרת החקלאות מאוד נחמדה והגונה, מחר זה שר חקלאות שיהיה לו שם אינטרס עקיף כזה או אחר או למי מטעמו.
כרמל שאמה-הכהן: השלמה באופן אישי של אדם לגופים שנבחרו בבחירות זה מאוד לא דמוקרטי.
אורי נוסבאום: אבל מינוי מלכתחילה- -
כרמל שאמה-הכהן: לא מינוי מלכתחילה – הבטחת ייצוג.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שבכל רשימה ייבחר לפחות אחד, נניח מצפון הארץ.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא אומר מי, אתה אומר שמי שקיבל את מספר הקולות הכי גבוה ועונה לקריטריונים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין הבחירה היא דמוקרטית, אתה רק מבטיח את ייצוגו.
כרמל שאמה-הכהן: זה קורה בהמון תהליכים של בחירות.
אורי נוסבאום: הקושי זה לקבוע איזה ייצוג אתה רוצה לשמור- -
כרמל שאמה-הכהן: אז איך השר בוחן אחר כך את הרשימה?
כרמל שאמה-הכהן: איך השר קובע ייצוג הולם או לא הולם?
כרמל שאמה-הכהן: יש לו כמה קריטריונים: הוא אומר, לדוגמה – נשים, צעירים, פריפריה.
כרמל שאמה-הכהן: אני נותן את כל הפרמטרים שאפשר: בני מיעוטים, עולים – כל מה שיכול להיות.
כרמל שאמה-הכהן: אז מראש אתה מכניס את תרשים הזרימה הזה למבנה, ואז הכי דמוקרטי, הכי שקוף והכי נקי.
כרמל שאמה-הכהן: כי זה מאוד בעייתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רק שמעתי עכשיו, אני לא הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: להשלים חמישה אנשים בכל ענף?
כרמל שאמה-הכהן: אז למה עושים בחירות?
כרמל שאמה-הכהן: מראש השר יקבע מהו ייצוג הולם מבחינתו.
ניר ימין: אולי כשנגיע לתקנה הזאת אפשר יהיה להסביר אותה קצת יותר.
ניר ימין: ההוראה הזאת קבועה בחוק לגבי המועצה, ואפשר קצת לתקן את הנוסח של התקנה כדי שהיא תהיה קצת יותר אובייקטיבית, כמו שאתה אומר, כי היא מדברת על "לדעת השר".
ניר ימין: אולי אפשר להוריד את המילה "לדעתו" ולכתוב כמו שכתוב בחוק: "ראה השר" או משהו בסגנון הזה כדי שיהיה ברור שזה על סמך נתונים אובייקטיביים.
אורי נוסבאום: הניסוח, לדעתי, הוא זהה.
אורי נוסבאום: לקחנו את אותו ניסוח קיים- -
ניר ימין: ממה שראיתי, הוא לא זהה, אבל כשנגיע לזה - -
אורי נוסבאום: יכול להיות שלא.
אורי נוסבאום: נעשה תיקון, אין בעיה.
אורי נוסבאום: אם צריך לתקן, נתקן.
ניר ימין: נראה אם זה מספק את מה שהיושב ראש מבקש.
אורי נוסבאום: לפני כן אני רוצה להעיר עוד משהו קטן: בעקבות שיחה מאתמול עם היועץ המשפטי של משרד התמ"ת מיכאל אטלן הוא האיר את עיניי לכמה ניואנסים בקשר להתייעצות עם שר התמ"ת בשתי נקודות.
אורי נוסבאום: תוך כדי ההקראה אני אסביר ואתקן.
אורי נוסבאום: הקראה:
אורי נוסבאום: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4(ד), 10א(ז) ו-66 לחוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג-1973 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון תקנה 1  1. בתקנה 1 לתקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק)(דרכי מינוי חברי המועצה וחברי ועדות ענפיות), התשס"ו-2006 (להלן – התקנות העיקריות)-  הגדרות "המגזר הפרטי", "המגזר השיתופי" ו"תקנות האגודות" – יימחקו;  אחרי הגדרת "ועדת הבחירות" או "הוועדה" יבוא: ""ועדת קנסות" – כמשמעותה בסעיף 48 לחוק;".
ניר ימין: תסביר את זה בקשר למה שהתחלת להסביר קודם על ההבחנה בין המגזר השיתופי לפרטי בהגדרות.
אורי נוסבאום: ההבחנה הזאת התייתרה.
אורי נוסבאום: בעצם ברגע שהורדנו את הדרישה לחתימות תמיכה אין מקום בכלל להבחנה הזאת כי זאת הייתה המשמעות היחידה.
ניר ימין: וההגדרה שוועדת קנסות נחוצה אחר כך לסייגים לכהונה ולתנאי כשירות שמשתמשים בה, נכון?
אורי נוסבאום: כן, סייגים לכהונה.
ניר ימין: אתה רוצה לאשר את זה או שהוא יגיד על זה מילה?
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות להגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: נצביע.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 1 – רוב נגד- אין נמנעים – אין סעיף 1 התקבל
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 2, בבקשה.
אורי נוסבאום: תיקון תקנה 2  2. בתקנה 2(א) לתקנות העיקריות, המילה "לפחות" תימחק, ואחרי "באותו ענף" יבוא "שנבחרו בבחירות לפי תקנות אלה".
כרמל שאמה-הכהן: כשאתה מוחק את המילה "לפחות", אתה יוצר בעיה מתמטית.
כרמל שאמה-הכהן: כי מה שיוצא הוא שנוסח הסעיף הופך להיות: "מספר חברי ועדה ענפית לא יעלה על 25, ובהם שניים עובדי המשרד".
כרמל שאמה-הכהן: חמישה עשר מגדלים זה היה – לפחות, ועכשיו אתה קובע את זה בדיוק ל-15 מגדלים.
אורי נוסבאום: נכון, אבל אחרי זה יש תקנה 2א שהוספנו שהשר יכול למנות עד חמישה חברים לצורך ייצוג הולם.
כרמל שאמה-הכהן: אז פה הוא יהיה חייב למנות.
ניר ימין: אתה צודק, זה עדיין לא מגיע ל-25, זה יכול להגיע ל-23.
כרמל שאמה-הכהן: לא, ל-20.
ניר ימין: אם יש 15, + 3 זה 18 + 5 שהוא יכול למנות זה 23.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה בעיה מתמטית.
סער פאוקר: יש שניים מעובדי המשרד.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין.
אורי נוסבאום: חמישה עשר מגדלים, שלושה משווקים ויצואנים ושני עובדי המשרד – זה 20, ועד חמישה הם מינוי אחר כך.
ניר ימין: שניים מתוך עובדי המשרד מתוך 25 בהתחלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שהשר חייב למנות חמישה.
אורי נוסבאום: לא, הוא לא יעלה על 25.
ניר ימין: זה יכול להיות גם 20.
אורי נוסבאום: בין 20 ל-25, תלוי אם השר בוחר.
ניר ימין: מדוע התוספת שהם נבחרו בבחירות לפי תקנות אלה נדרשת?
אורי נוסבאום: להבהיר שהתקנות לא מספיק ברורות היום.
אורי נוסבאום: רצינו להבהיר שהחמישה עשר האלה נבחרים בבחירות לפי התקנות ולא יהיה מינוי אישי.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה הזאת.
דוגי ישראלי: לי יש.
דוגי ישראלי: שמי דוגי ישראלי, אני מעמותת מאבק החקלאים.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתם מייצגים?
כרמל שאמה-הכהן: דוגי ישראלי:     	אנחנו מייצגים קרוב ל-2,000 מגדלים בענף הפירות, ו-47 קיבוצים ומושבים שיתופיים שמזדהים גם הם עם המטרות שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מערערים ככלל על מרבית הדברים שנעשים פה בדיון הזה, אבל אני אתייחס ספציפית לתיקון מספר 2. אבקש גם את רשות הדיבור בהמשך להגיד בצורה יותר נרחבת מעט מה שיש לנו להגיד.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לגמרי שהסעיף הזה בא לתת בידי השר הממונה כוח הרבה יותר גדול מהכוח המצוי בידיו כיום.
כרמל שאמה-הכהן: מספר המגדלים פה מוגדל לעומת התקנה הקודמת שבו הוא לא היה מוגבל.
כרמל שאמה-הכהן: על-פי אריתמטיקה פשוטה, השר לא צריך להתאמץ הרבה אחרי שהוא יקבל חמישה משלו פלוס שניים של המשרד.
כרמל שאמה-הכהן: להעביר עוד שניים-שלושה מגדלים לצדו מאוד קל, והוא מקבל פה כוח לא מידתי הרבה יותר חזק והרבה יותר גדול מהכוח שנמצא בידיו כיום.
כרמל שאמה-הכהן: אני אישית, ומי שאני מייצג, ומתנגדים לתיקון הזה באופן ברור וחד משמעי.
אורי נוסבאום: אפשר להתייחס לעניין?
אורי נוסבאום: התקנות הן של שר החקלאות בלבד.
אורי נוסבאום: שר החקלאות הוא שמתקין את התקנות.
אורי נוסבאום: הוא התקין אותן בעבר, והוא גם יכול להתקין אותן היום.
אורי נוסבאום: זה סמכות של השר.
אורי נוסבאום: גם לפי התקנות היום, השר מודיע לוועדת הבחירות כמה מגדלים ייבחרו בוועדה.
אורי נוסבאום: זאת אומרת אם לא נקבע היום 15 מגדלים, השרה תודיע מחר לוועדה מה המספר.
אורי נוסבאום: בכל מקרה זאת הסמכות שיש לשר היום בתקנות.
אורי נוסבאום: גם בבחירות הקודמות השר הודיע לוועדת הבחירות שייבחרו חמישה עשר מגדלים מכל ענף, כך שאין למעשה שינוי.
דוגי ישראלי: לפחות 15.
אורי נוסבאום: צריך להודיע על מספר פיקס לוועדה- -
דוגי ישראלי: ברור, אבל על פי התקנות היה לפחות 15, ויכול להיות גם 18.
אורי נוסבאום: אבל השר קבע 15.
אורי נוסבאום: כמו שעכשיו הוא קבע גם בפעם הקודמת הוא קבע, וגם מחר הוא יקבע.
כרמל שאמה-הכהן: להפך, פה הוא מגביל את שיקול דעתו של השר.
כרמל שאמה-הכהן: פה זה 15.
כרמל שאמה-הכהן: אז השר יכול היה לקבוע 15 או 18.
ניר ימין: הם מבקשים שמספר המגדלים יהיה גדול יותר, שיהיה פיקס 17 או 18.
אורי נוסבאום: בסופו של דבר השר מודיע לוועדה כמה מגדלים ייבחרו בבחירות.
אורי נוסבאום: הוא צריך להודיע מספר פיקס לוועדה.
ניר ימין: אבל גם אם אתה מוריד את המילה "לפחות", ובמקום 15 אתה כותב 17 או 18 זה נותן יותר כוח- -
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה מוריד את מספר האנשים שהשר יכול להוסיף כדי לאזן.
אורי נוסבאום: זה גם המספר שהיה בבחירות הקודמות ולא היו שום טענות לגביו.
דוגי ישראלי: היו.
דוגי ישראלי: בפעם הקודמת הסתבר שלכל אזור הדרום אין ייצוג של אף בן אדם.
אורי נוסבאום: ולכן הוכנס הסעיף של ייצוג הולם.
דוגי ישראלי: יפה.
דוגי ישראלי: אבל לא אכנס למינויים אישיים, אבל נעשו כל מיני מינויים שבדיעבד הסתבר שהם - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר בפעם הקודמת כבר נעשו התוספות?
דוגי ישראלי: כן.
כרמל שאמה-הכהן: ואיך הם נעשו, לדעתכם?
דוגי ישראלי: לדעתנו, בצורה שלא תאמה את יחסי הכוחות האמיתיים, אלא נעשה על-פי היכרויות וכל מיני אינטרסים מסוג אחר, לאו דווקא ייצוג שייתן ייצוג לכלל המגדלים.
אורי נוסבאום: אני הייתי שותף גם לבחירות הקודמות, והשר, גם בהתאם לנוסח של החוק ובהתאם לנוסח המוצע פה- -
ניר ימין: אם הקבוצה לא מיוצגת.
אורי נוסבאום: - - מתייעץ עם הארגונים היציגים של המגדלים.
דוגי ישראלי: מי הארגונים המייצגים?
אורי נוסבאום: ארגוני המגדלים.
דוגי ישראלי: למשל?
דוגי ישראלי: ארגון מגדלי הפירות, למשל?
אורי נוסבאום: למשל.
דוגי ישראלי: בסדר.
אורי נוסבאום: למשל התאחדות חקלאי ישראל.
דוגי ישראלי: בנושא הזה איתנו הוא לא התייעץ.
דוגי ישראלי: אנחנו מייצגים 2,000 איש.
אורי נוסבאום: ייצגתם גם לפני ארבע שנים 2,000 איש?
דוגי ישראלי: אנחנו כבר חמש שנים במאבק הזה, ויש לנו חתימות של כ-2,000 איש, ואף אחד לא התייעץ איתנו אף על פי שבהכרעת בג"ץ הוא מתייחס חד משמעית לכל נושא ייצוג המיעוט שעד היום אף אחד לא נתן את דעתו במשרד החקלאות, ובמועצת הצמחים בוודאי שלא.
כרמל שאמה-הכהן: כמה מגדלים יש בסך הכול במועצת הצמחים?
דוגי ישראלי: זה סוד כמוס, כדאי לשאול את אנשי מועצת הצמחים בעניין הזה - -
כרמל שאמה-הכהן: אין פה סודות.
דוגי ישראלי: - - אנחנו מייצגים קרוב ל-2,000 מגדלי פירות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אתם חלק.
דוגי ישראלי: אנחנו מעריכים שסך הכול יש לא יותר מ-3,000-2,500 מגדלי פירות במדינה.
דוגי ישראלי: 3,000-2,500 מגדלים.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתם עיקר המועצה.
דוגי ישראלי: זה מה שאנחנו טוענים.
ניר ימין: עיקר הענף, לפחות.
דוגי ישראלי: עיקר המגדלים.
כרמל שאמה-הכהן: אתם בעלי השליטה במועצת הצמחים.
דוגי ישראלי: אנחנו לא בעלי השליטה כי אנחנו מערערים על עצם השתתפותנו במועצה הזאת.
דוגי ישראלי: היו"ר כרמל שאמה:     	אבל כל עוד אתם משתתפים, אתם הרוב.
דוגי ישראלי: בעיקרון אנחנו טוענים שכן.
קריאה: אתה יכול לבטא את זה בצורה דמוקרטית.
דוגי ישראלי: אבל אנחנו לא רוצים להשתתף בבחירות האלה כי אנחנו טוענים שהגוף הזה מיותר לחלוטין, הוא גוף שאבד עליו הכלח מבחינתנו.
דוגי ישראלי: מבחינת מגדלי הפירות הוא לא נותן לנו שום דבר, אנחנו רק משלמים הון תועפות להיטלים, וכל מה שהמועצה עושה זה לתבוע אותנו למשפטים חוזרים ונשנים ומפקחת עלינו.
דוגי ישראלי: בעצם הרווח של מגדל פירות ממועצת הצמחים שווה לאפס מעבר לכל ההיטלים שאנחנו נדרשים לשלם.
כרמל שאמה-הכהן: החברות במועצת הצמחים היא חובה?
דוגי ישראלי: כן, זאת חובה, זה כורח.
דוגי ישראלי: בניגוד למה שהיה מועצת צמחי הנוי – "מועצת הפרחים", בלשון העם – שהם וולונטריים לחלוטין היום – מי שרוצה משתתף בארגון.
דוגי ישראלי: דיברתי שלשום עם אחד ממגדלי הפרחים הגדולים בארץ, והם מאוד שמחים ומאוד טוב להם בסיטואציה הקיימת.
דוגי ישראלי: עולה מדי פעם עניין המחקר והפיתוח, ומי שרוצה משתתף בזה.
דוגי ישראלי: רק אתמול קראתי בעיתון על המצאה חדשה בנושא הפרחים – הם פעילים מאוד והם שמחים.
דוגי ישראלי: הם לא מחויבים לתשלום כל מיני דברים וכל מיני המצאות חדשות לבקרים שמטילים על כל מגדלי הפירות בעניין הזה.
דוגי ישראלי: זה דברים דרקוניים.
כרמל שאמה-הכהן: מתי מועצת הפרחים הפכה להיות וולונטרית?
דוגי ישראלי: בשנת 2007 אחרי ועדת שאלתיאלי.
דוגי ישראלי: מועצת הצמחים בשנת 2006 לא הייתה פעילה.
דוגי ישראלי: זאת הייתה השנה הטובה ביותר למגדלי הפירות זה עשרות שנים, לא רק מכיוון שהייתה שנת יבולים ברוכה, אלא מכיוון שלא שילמו את המס הזה.
דוגי ישראלי: רק לסבר את האוזן: בזמנו נפגשנו עם שלום שמחון שהיה שר החקלאות בתחילת המאבק הזה בשנת 2007, והצגנו בפניו ובפני הכלכלנים שישבו איתו את העובדה הפשוטה: על-פי נתוני משרד החקלאות עצמו ועל-פי כל מחקרי הרווחיות שהם עשו לגבי ענף המטעים, למשל בענף האפרסק – תשלום ההיטל שנדרש באותה שנה לשלם ביחס לרווח ולפדיון פר אותו ענף היה 25% מהרווח.
דוגי ישראלי: אני שאלתי אותו דבר אחד שאני שואל את כולנו פה: איך יכול להיות שאדם ששילם מס הכנסה ושילם מיסים ושילם את כל הדברים שכל אזרח אחר במדינה משלם, נדרש לשלם על הרווח עוד 25%?
דוגי ישראלי: אני לא ממציא פה מספרים.
דוגי ישראלי: אפשר לקחת את נתוני משרד החקלאות, את טבלאות הרווחיות בענף המטעים ולאמת כל מילה שאני אומר.
דוגי ישראלי: 25% מהרווח של אותו בן אדם הולך למועצת הצמחים.
דוגי ישראלי: איך יכול להיות?
דוגי ישראלי: שומו שמים.
דוגי ישראלי: על זה אנחנו צועקים.
דוגי ישראלי: אנחנו טוענים שהתקנות האלה שברור למה הם יצאו עכשיו בדחילו ורחימו בצורה כזאת דחופה – כי מישהו פה אולי פישל ולא עמד בזמנים, ועכשיו רוצים למתוח קצת את הזמנים כדי שתהיה אפשרות להתארגן.
דוגי ישראלי: מבחינתנו כל התקנות האלה זה מסך עשן, זה הרבה עיסוק בהרבה דברים שנותן אולי פרנסה לעוד כל מיני פונקציונרים.
דוגי ישראלי: כל זה בא על חשבון חקלאים, ואנחנו מייצגים אנשים שבקושי יש להם ממה לחיות, שלוקחים מהם כל חלקה טובה.
דוגי ישראלי: רוב אנשי החקלאות במדינה זה אנשים מבוגרים, אנשים צעירים לא באים למטריה הזאת – ופשוט רחמנות.
דוגי ישראלי: בני קוטין ידידי יכול לספר לכם על אנשים זקנים שבאים אלינו ובוכים שלוקחים מהם את פת לחמם האחרונה.
דוגי ישראלי: זה בדם לבנו העניין הזה.
ניר ימין: אני אגיד שני דברים: א', אם ענף הפירות רוצה לצאת- -
כרמל שאמה-הכהן: תיקון חקיקה ראשית.
ניר ימין: - - זה דורש תיקון חוק כי הענף מוגדר, בין היתר, גם כענף הפירות.
ניר ימין: לעניין ההיטלים – זה מוסדר בסעיף 36 לחוק.
ניר ימין: לכן גם זה דורש תיקון חקיקה אם רוצים להפחית את שיעור ההיטל.
ניר ימין: אבל אמרת 25% - רצפת ההיטל הוא רבע אחוז- -
דוגי ישראלי: אבל בחשבון הרווחיות, נכון שהיום מדובר על היטל שבין 0.25% ל-0.8% כשלשר יש סמכות לקבוע אותו אחרת.
דוגי ישראלי: לשר יש הסמכות המלאה, והוא לא עושה את זה, כמובן, ולא עשה.
דוגי ישראלי: אנחנו מקווים שהשרה.
דוגי ישראלי: תסלח לי שאני מתפרץ לדבריך.
דוגי ישראלי: אנחנו גיבשנו הצעת חוק שמאפשרת את העניין הזה.
דוגי ישראלי: אם תרשה לי אני אחלק את זה פה.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אין צורך.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה היא פשוטה וברורה, השאלה היא מה המדיניות של המשרד.
כרמל שאמה-הכהן: למה מועצה אחת היא וולונטרית ואחת היא חובה?
כרמל שאמה-הכהן: יש סיבה?
צבי אלון: אין מועצה וולונטרית.
אורי נוסבאום: אין מועצה וולונטרית.
כרמל שאמה-הכהן: אין מועצה וולונטרית של ענף הפרחים?
צבי אלון: אני אומר כמה מילים.
צבי אלון: אני מנכ"ל מועצת הצמחים.
צבי אלון: לפני שהיועץ המשפטי יציג את הדברים רציתי לתת כמה מילות רקע.
צבי אלון: המועצה הזאת הוקמה ביוזמתו של שר החקלאות לשעבר ישראל כץ, שבין היתר יזם מהלך מאוד מבורך שהחקלאים בעצמם בבחירות בוחרים את נציגיהם.
צבי אלון: על-פי מועצת הצמחים והחוקים של המועצות הקודמות – כי המועצה הזאת זה איחוד של ארבע ועכשיו של שלושה – החברים היו ממונים על-ידי ארגונים נציגים- -
קריאה: גם לפני זה היו בחירות.
צבי אלון: ישראל כץ בזמנו יזם מהלך מבורך של בחירות ארציות של מגדלים, ומה שיש פה על סדר היום זה עדכון של התקנות לגבי הליך הבחירה של נציגי המגדלים.
צבי אלון: אני עוד לא הייתי אז בתפקיד הזה.
צבי אלון: לפני ארבע שנים נערכו בחירות ראשונות מאז הקמת המדינה, והיו כללים, ועכשיו משרד החקלאות הביא יחד אתנו בעיקר כמה נקודות טכניות לשיפור.
צבי אלון: כל מה ששמענו כאן לגבי טענות על הגוף הזה שנקרא "מועצת הצמחים" – מייצגים-לא מייצגים, שודדים, חומסים זקנים – בסדר, אנחנו מכירים שיש ציבור ונציגים שטוענים את זה, ואנחנו צריכים להתמודד עם זה.
צבי אלון: הם פנו לבג"ץ, ובג"ץ דחה אותם, והם ממשיכים – זכותם, אין לי עניין אישי או מקצועי בנושא הזה.
צבי אלון: דעתי מאוד ברורה שזה גוף מאוד חשוב לצד משרד החקלאות, ובלבד שהוא יהיה יעיל וטוב.
צבי אלון: נשמעו פה טענות, אבל מכיוון שאני לא רוצה לגלוש פה לעניין שהוא לא סדר יומה של הוועדה אני רוצה רק לומר ליושב ראש הוועדה ולחברים שהחיובים, ההיטלים והנטל שיש היום על החקלאים בערכים של היטלי המועצה לעומת מה שהיה לפני שנים הוא הרבה יותר קטן.
צבי אלון: אתה שאלת, כבודו, לגבי מספר המגדלים.
צבי אלון: אנחנו היום מאחדים ציבור של ארבעה ענפים.
צבי אלון: אחרי ששלום שמחון החליף את ישראל כץ הוא החליט מטעמים שלו שענף הפרחים לא יהיה במועצה, אז הוא לא בשום מקום היום.
צבי אלון: לטעמי, הוא זרוק בצדי הדרך, אבל יש מי שמצטט שהם מרוצים.
צבי אלון: אני מכיר מציאות אחרת, אבל שוב – זה לא עניינינו.
צבי אלון: היום המועצה, על-פי החוק, אחראית על ענף הירקות, ההדרים והפירות.
צבי אלון: בענף הפירות יש כ-3,500 מגדלים, ועם הדרוזים זה יותר; בענף הירקות יש גם למעלה מ-3,000 מגדלים; ענף ההדרים הוא אפילו יותר גדול, זה בעיקר מגדלים שיש להם 20 דונם, והוא יכול להיות חבר באגד.
צבי אלון: אבל יש אלפים, והחוק צירף גם אלינו גם את מגדלי זיתי השמן, וזה יכול להיות גם מאות רבות.
כרמל שאמה-הכהן: כמה בסך הכול רשומים?
צבי אלון: למעלה מ-10,000 מגדלים.
צבי אלון: אני מציע לכולנו לא לגלוש למאבק שיכול להיות לגיטימי, האם הגוף הזה בכלל צריך להתקיים או לא; אני רק רוצה להדגיש לפניכם שמה שקיים היום, כמו שאמר היועץ המשפטי, הוא שיש היום תקנות איך נבחרים נציגי המגדלים.
צבי אלון: כבוד השופט שהוא יושב ראש ועדת הבחירות השאיר לנו בתום עבודתו לפני ארבע שנים הצעות מקצועיות שלו, לפי הניסיון, ורוב הדברים שאתם רואים פה כהצעות לשינויים של כללי הבחירה אלה הצעות שלו פלוס כמה דברים שאנחנו חשבנו שצריך לייעל או לשפר.
צבי אלון: קודם שאלת, אדוני היושב ראש, מהן הנקודות העיקריות, ועורך דין נוסבאום מנה אחת מהן או יותרץ.
צבי אלון: אני ראיתי חשיבות בכך שאנחנו ניזום סעיף בחוק שמאפשר שיהיו יותר קלפיות.
צבי אלון: בפעם שעברה היה מספר מסוים של קלפיות, וזה היה די טורח כי חקלאים, עיקרם בעבודה ולא הלכו לבחירות או כן הלכו לבחירות לכנסת, לוועד המושב וכדומה.
צבי אלון: אם הקלפי היה במשרדי המועצה האזורית או במקום אחר משותף לכמה יישובים אז ההשתתפות מטבעה היא פחותה.
צבי אלון: יש פה סעיף שאומר שעל-פי החלטת ועדת הבחירות, אפשר לגרום לכך שקלפי תהיה יותר זמינה לחקלאים בכך שלמשל ביישובים הקטנים לא יהיה קלפי מ-8:00 עד 20:00 אלא מ-8:00 עד 13:00, וב-13:00 חשבנו שתהיה קלפי במקום נוסף, כך שנוכל להיות יותר זמינים ויותר חקלאים יהיו שותפים בפועל לבחירה של המגדלים שהם נציגיהם בארבע השנים הבאות במוסדות.
סער פאוקר: על נחיצות המועצה, והאם צריכה להיות מועצה וולונטרית – יש על זה ויכוח מאוד גדול בין המגדלים לבין עצמם.
סער פאוקר: התאחדות האיכרים מייצגת כמה מאות מגדלים, רובם מגדלי פירות, וגם אצלנו בתוך ההתאחדות יש לא מעט אנשים שחושבים שהמועצה צריכה להיות וולונטרית.
סער פאוקר: לצערי, אחד מהם שהיה צריך להגיע לפה מיסוד המעלה לא הצליח להגיע לדיון.
סער פאוקר: אבל זה לא הנושא כאן.
סער פאוקר: ההתאחדות עדיין לא גיבשה עמדה בשאלה הזאת שזאת שאלה נכבדה שתוכרע בבוא היום במוסדות המוסמכים אצלנו בהתאחדות.
סער פאוקר: אנחנו לא נפתור את הבעיה של מועצה וולונטרית או לא וולונטרית באמצעות התקנות האלה –  בשביל זה צריך שינוי חקיקתי.
כרמל שאמה-הכהן: סער פאוקר: 	 	אני מוכרח להגיד שגם אצלנו בהתאחדות חושבים שהחוק, כפי שהוא, לא יכול להמשיך ככה וצריך לתקן אותו, אבל עוד לא החלטנו בדיוק איך אנחנו רוצים כי יש דעות שונות אצלנו בפנים.
כרמל שאמה-הכהן: עלתה כאן טענה שצריך לקחת אותה ברצינות בעניין ייצוג הולם.
כרמל שאמה-הכהן: החשש שעלה כאן, אם אני מבין אותו נכון, הוא שהשר – לאו דווקא השרה הנוכחית שאנחנו סומכים עליה, כמובן, אבל יכול להיות שמחר יהיה שר אחר שלא יקפיד להתייעץ עם כל מי שצריך.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שבמידה מסוימת אפשר לשנות את הניסוח; אולי במקום "אינה מיוצגת, לדעתו" יבוא: "שאינה מיוצגת", "מינוי כאמור ייעשה לאחר התייעצות עם גופים, לא רק עם גוף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לחשוב על שינוי בניסוח, אבל את כל הבעיות המהותיות, האם צריך או לא צריך מועצה וולונטרית לפתור באמצעות התקנות האל שלדעתנו, הן בסך הכול טענות נחוצות כדי לשפר את הליך הבחירות.
ניר ימין: גם אני חשבתי להציע למחוק את המילה "לדעתו", בין היתר מכיוון שזה הנוסח שמופיע בחוק, כפי שקראתי אותו.
ניר ימין: לכן גם בשם ההתאמה בין נוסח התקנות לבין נוסח החוק כדאי למחוק את המילה הזאת.
ניר ימין: אחרי המילים "שאינה מיוצגת", למחוק את המילה "לדעתו".
כרמל שאמה-הכהן: מוצע לתת לשר להוסיף חמישה על הרכב של חמישה עשר שנבחרו, אחרי שיש לו כבר שני עובדי משרד.
כרמל שאמה-הכהן: יש חמישה עשר שנבחרים בעצם ממש בבחירות.
כרמל שאמה-הכהן: אם נוסיף חמישה זה שליש.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה לי משהו דרמטי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מכיר כמה תקנונים של בחירות שנותנים לראש המוסד תיקוני עיוותים, וזה תמיד בגבולות של עשרה אחוזים בערך.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש עיוות של שליש בבחירות זה אומר שזה כמעט מחצית ממי שנבחר, וזה נראה לי דרמטי.
קריאה: עושי דברו של השר.
כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות, אתם צריכים את כל החמישה?
אורי נוסבאום: בפועל השר לאחר הבחירות האחרונות לא מינה- -
כרמל שאמה-הכהן: הייתה לו אפשרות למנות?
אורי נוסבאום: הייתה לו אפשרות למנות כי היה תיקון לחוק.
אורי נוסבאום: פה אנחנו מעגנים את מה שבא לידי ביטוי בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: בחוק יש לו אפשרות לחמישה?
אורי נוסבאום: בחוק לעניין המליאה יש לו שלושה, ולעניין הוועדות הענפיות – עד חמישה.
ניר ימין: לעניין המועצה הוא יכול עד שלושה מתוך 41.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאנחנו מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על ועדות ענפיות, נכון?
ניר ימין: בוועדה ענפית זה חמישה - - - עשרים וחמישה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שיש לו בחוק היום?
ניר ימין: מה שהיה לו לגבי הבחירות הראשונות.
ניר ימין: לגבי הבחירות שאחרי הבחירות הראשונות לא הייתה לו סמכות, ולכן רוצים להקנות לו את האפשרות לעשות את זה.
אורי נוסבאום: זה עבר גם באישור בוועדת הכלכלה בפעם שעברה.
ניר ימין: זאת הייתה הצעה של חבר הכנסת וילן לתיקון- -
אורי נוסבאום: להוסיף תיקון לחוק.
ניר ימין: בהצעת החוק הממשלתית לא הייתה אפשרות לשר להוסיף עוד חמישה בייצוג ההולם, אם אני זוכר נכון.
ניר ימין: חבר הכנסת וילן הציע שתהיה סמכות לאפשר עוד חמישה כשהשר רואה שיש נסיבות שאין ייצוג הולם, והוועדה קיבלה את זה, וזה נכנס בסופו של דבר לחוק רק לעניין הבחירות הראשונות.
ניר ימין: זה סעיף 75א לחוק.
ניר ימין: לגבי הבחירות שאחרי הבחירות הראשונות אין אפשרות כזאת, ולכן הם מציעים לכתוב הוראה דומה לגבי הבחירות הקבועות.
אורי נוסבאום: הסתכלתי על הפרוטוקול של הוועדה הקודמת, ובאמת הייתה שם איזושהי טעות בהבנה.
אורי נוסבאום: אני אקריא את מה שכתוב שם: "ההסבר שניתן לוועדה בפעם הקודמת היה שהוראה כזאת קיימת בהצעת החוק בנוגע למליאת המועצה.
אורי נוסבאום: מכיוון ששיטת הבחירות מתבססת על כמות בלבד, ואז היא עשויה ליצור עיוותים עלול להיות מצב, כמו בבחירות האחרונות שלאזור הערבה, שהוא אזור חקלאי מאוד חשוב, אין נציג בגלל השיטה.
אורי נוסבאום: לכן גם לגבי המליאה יש בחוק הוראה דומה מאוד שכרגע הצבעתם עליה ואישרתם אותה – אותו דבר יש לקבוע לגבי הוועדות הענפיות".