GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: אחת זה ההבדל בין התייחסות למחזור להתייחסות לבין מספר כרטיסים, שבעיניי, המחזור הוא המהות - אני רוצה לשמוע את עמדתכם; הנושא השני, מה שעלה מבחינת ישראכרט לגבי מתן סמכות למפקח על הבנקים, מה עמדתכם בנושא הזה; פתיחת שוק הניכיון - הסרת חסמים, כמו שהוצגו פה, שיש חסמים נוספים שלא הוסרו; והנושא הרביעי זה הפיקוח על חברות הניכיון, שלטעמנו, מה שהוצג לא מספק מבחינת הלבנת ההון - אם אין מקום לפיקוח נוסף מצדכם.
יוחנן פלסנר: וכמה מההיקף של ההכנסות של חברות האשראי בא כתוצאה ממה שהם מקבלים מחלקי העסקאות מבתי העסק ודמי הרשמה מצרכנים, וכמה כתוצאה מאשראי שמוענק, בין אם לבתי עסק ובין אם לצרכנים?
יוחנן פלסנר: איפה הנתח הגדול של העסק?
שוקי אורן: קודם כל, התחום של כרטיסי האשראי הוא אדיר וגדל.
שוקי אורן: ה-160 מיליארד האלה, זה גדל הרבה מעבר לגידול במשק.
שוקי אורן: זה הולך וחודר, וזה תחום שצריך הרבה מחשבה, איך אנו רוצים שהוא יתפתח, מעבר לחקיקה הזאת.
שוקי אורן: זה תחום ריכוזי, מי ששולט בו זה הבנקים – זה לא בכל העולם כך – בכל מקום אנו רואים את הבנקים, ששולטים בתחום הזה.
קריאה: בכל העולם.
שוקי אורן: לא תמיד, ואגב, גם בעולם רואים בזה בעיות, כולל אפילו היום בארצות הברית, שתחום כרטיסי האשראי והריביות שהם גובים שם.
שוקי אורן: זה תחום שמחייב או יחייב קדימה הרבה מאוד הסתכלות, כי הוא הרבה יותר ריכוזי אפילו מהבנקאות בישראל.
שוקי אורן: יש פה שלוש חברת סולקות, והם עם הרבה מאוד כוח מול בתי העסק, הם בידיים שלהם, וזה משפיע על כל הנושא של שוק הניכיון והאשראים.
שוקי אורן: התחום הזה מחייב הסתכלות.
שוקי אורן: הטיעון המרכזי שנאמר כאן זה המותג הישראלי.
שוקי אורן: גם אני, כשאני שומע את זה, זה נותן לי להרגיש סוג של פטריוטיות, כי יש מותג ישראלי אחד, אז מה, אנחנו רוצים לפגוע בו?
שוקי אורן: אז אקח את הדוגמה שניתנה פה על שוקולד הפרה, שהוא גם כן מותג ישראלי, ואני רוצה לשאול אתכם, האם חשוב אם המכולת משלמת לחברת עלית או לסוכן של חברת עלית?
שוקי אורן: זה מעניין מישהו בכלל?
שוקי אורן: לא.
שוקי אורן: מה שחשוב, שאנחנו הולכים למכולת, ורוצים את מותג הפרה; הולכים לחנות, ורוצים לשלם עם ישראכרט שלנו.
שוקי אורן: מעניין אותנו מה יש מאחורנית?
שוקי אורן: פשוט לא רלוונטי.
שוקי אורן: לכן שלא נתבל
שוקי אורן: בל – החקיקה הזאת לא נוגעת כהוא זה בנושא המותג.
שוקי אורן: זו החלטה של ישראכרט, כי מה שיכול לקרות, שישראכרט כתוצאה מזה תחליש את המותג, ותחזק את אמריקן אקספרס, למשל, כדי לייצר את המצב ששם היא תבצע את הסליקה, ואז יגידו: זה בגלל החקיקה.
שוקי אורן: החקיקה לא פוגעת במותג.
שוקי אורן: אין לנו בעיה עם זה.
שוקי אורן: תחזקו את המותג כמה שאתם רוצים.
שוקי אורן: הרי בסופו של דבר השיווק האמיתי צריך להיות מול הלקוחות שלוקחים את הכרטיס הזה, וזה אחד הדברים החשובים.
שוקי אורן: תיתנו שם שירותים, ושמעתי שהשירותים הם טובים - אין לנו שום בעיה עם זה.
שוקי אורן: החקיקה הזאת לא פוגעת במותג; היא פותחת את הסליקה, שאף אחד מהאנשים שמחזיקים את הכרטיסים, הוא לא יודע מה זה סליקה.
שוקי אורן: בעלי העסקים לא יודעים מה זה סליקה צולבת, כי זה הסדר בין החברות.
שוקי אורן: זה לא מעניין אותם.
שוקי אורן: לכן צריך לעשות את ההפרדה הזאת.
שוקי אורן: כשמדברים על הלקוחות, זה עולם אחר.
שוקי אורן: חבר הכנסת וקנין מעלה דאגה אמיתית.
שוקי אורן: אני לא יכול להבטיח כאן שאם תהיה כזאת חקיקה, אוטומטית יירדו כל המחירים.
שוקי אורן: להפך, אני חושב שלא יהיה.
שוקי אורן: הטענה שאתה מעלה היא טענה, שרשות ההגבלים העסקיים צריכה לפקוח עין, כי זה שוק מאוד ריכוזי, ושוק מאוד ריכוזי כזה בהחלט נתון לחשיפה מאוד גדולה של הסדר כובל.
יצחק וקנין: אני זוכר את הנושא של עמלות הבנקים - כמה דיונים היו פה, ומאחר שזה הבנקים, ואמרת את זה בפיך, שזה הבנקים.
שוקי אורן: גם בתחום של כרטיסי האשראי אנו רואים שהיתה ירידה בעמלות, וגם, דיברנו על מאסטר כארד, שהיתה ירידה בעמלות- - -
ישראל חסון: אנחנו מבינים שהעמלה הצולבת הזו זה הרצפה, אבל מישהו יצטרך לטפל גם בתקרה.
ישראל חסון: אנחנו פה בוועדת הכלכלה מבינים את זה כמעט בכל תחום, אם זה בסלולר ואם זה בדלק ואם זה באנרגיה ואם זה בגז.
יצחק וקנין: בנק ישראל לא עושה את העבודה שלו בנושא של התקרה.
יצחק וקנין: אם היה עושה את עבודתו, היינו רואים פה תמונה אחרת.
יוסי לוי: אני הייתי בקשר מיילים עם ויזה העולמית ברגע זה בגלל מה שמר קוטלר- - -
דני דנון: אני מצטער.
דני דנון: החשב הכללי, בבקשה.
שוקי אורן: חבר הכנסת וקנין מעלה נושא חשוב, כי לא תמיד הלקוחות נהנים בסופו של דבר מכאלה דברים.
שוקי אורן: כמובן, אין לנו כוונה להעביר כאן הכנסות או רווחים מחברה אחת לחברה אחרת, אבל כיום יש חסם, כלומר יש לך היום נתח שוק גדול, שלא יכולה להתקיים עליו תחרות בגלל המצב הקיים.
שוקי אורן: מה שאנו רוצים לעשות בחקיקה הזאת, זה להוריד את החסם הזה, ולאפשר את התחרות, שהיום לא קיימת.
יוחנן פלסנר: ב-95 אחוז מהשוק שבו כולם נסלקים?
שוקי אורן: יש נתח, כפי שהראינו, שבגלל שיש חברה שהיא היחידה שיכולה לסלוק את עצמה, והיא מחזיקה 17 אחוז מהשוק עצמו, כתוצאה מזה נתח השוק שלה בסליקה הוא הרבה יותר גדול, והוא מעל 50 אחוז.
דב קוטלר: 48.8.
דב קוטלר: המספרים לא נכונים.
שוקי אורן: אני לא רוצה להתווכח.
יצחק וקנין: אני לא זוכר את הנתון – 48 זה ישראכרט, וכמה זה ויזה?
שוקי אורן: זה שתי חברות אחרות, אבל ישראכרט, ישנו תחום יחסית רחב, שהיא היחידה שיכולה לסלוק אותו, וזה גורם שמונע תחרות.
שוקי אורן: יכול להיות שיעבור החוק הזה, והחבר'ה האלה, כל מה שהם רוצים זה להרוויח כסף, ויעשו דברים, חס וחלילה – אני לא מאמין, אני מכיר חלק מהאנשים לפחות – יעשו דברים שהם פליליים, שיגידו: בואו נתאם את השוק.
שוקי אורן: אבל אחד הדברים שאני משוכנע בהם – זה רק יכול להועיל.
שוקי אורן: רוב ההכנסות של חברות כרטיסי האשראי זה מהעמלות של בתי העסק.
שוקי אורן: אני צודק, דב?
דב קוטלר: כן.
יוחנן פלסנר: לא מהאשראי?
שוקי אורן: הם לא נותנים אשראי כמעט, כי גם הבנקים לא כל כך רוצים שהם ייתנו אשראי.
שוקי אורן: סליחה – תמחוק את ההערה הזאת, לא במקום.
שוקי אורן: יש נוהג של שוק.
שוקי אורן: זה כמו שישראל אחת המדינות היחידות שהמציאה את האוברדראפט, ובעולם זה לא היה נהוג.
שוקי אורן: בישראל גם היום הנוהג הוא שיש תשלומים ללא ריבית, ולכן אני חושב שקשה להעמיד אשראי, כי מי יהיה הפראייר, סליחה על הביטוי, שפתאום ישלם יריבת?
שוקי אורן: ברוב המקומות אתה יכול לשלם ללא ריבית, כלומר נושא האשראי עבר לבתי העסק.
שוקי אורן: מי שמשלם את האשראי היום זה בתי העסק ולא הצרכנים.
שוקי אורן: זה חייב איכשהו להתבטא במחירים.
שוקי אורן: זה השוק העיקרי.
שוקי אורן: שוקר הניכיון הוא שוק גדול.
שוקי אורן: הפיקוח צריך להיות פה.
שוקי אורן: צריך לזכור, נורא קל להגיד: אנחנו מפוקחים על-ידי המפקח על הבנקים, שגם הם, אבל המפקח על הבנקים מפקח על בנקים.
שוקי אורן: הסיבה המרכזית שהוא מפקח על בנקים, זה שיש פיקדונות הציבור מצד אחד, ומצד שני מעמידים אשראי, כלומר הוא מגן על הציבור, כי יש פיקדונות הציבור.
שוקי אורן: בשוק האשראי החוץ בנקאי יש פעילויות אחרות כמו ניכיון צ'קים וכדומה, שמקורות המימון שם זה לא פיקדונות הציבור; אסור שיהיה פיקדונות הציבור, אחרת זה היה נקרא בנק, ולכן סוג הפיקוח כאן הוא לא בהכרח צריך להיות אותו סוג של פיקוח.
יוחנן פלסנר: מי הגורם המפקח?
שוקי אורן: היום אין גורם מפקח.
יוחנן פלסנר: אין על הדבר הספציפי הזה, אבל בכלל על שוק האשראי החוץ בנקאי?
שוקי אורן: אין, כי זה תחום שלכאורה אתה יכול להחליט שאתה נותן לי הלוואה, וכל עוד לא קיבלת פיקדונות מהציבור, זכותך לעשות את זה.
יוחנן פלסנר: אם הוא נופל, יש לזה משמעות מקרו כלכלית.
שוקי אורן: השוק החוץ בנקאי בישראל, למעט שוק האג"ח, הוא לא שוק מאוד מפותח, אבל הוא קורה.
שוקי אורן: יש, למשל, חברות שעושות פקטורינג, שזה סוג של ניכיון צ'קים וכדומה.
שוקי אורן: התחום הזה לא מפוקח, אבל יכול להיות שהוא צריך להיות מפוקח יותר.
שוקי אורן: אנחנו בחוק נתנו כאן את השיפוט למפקח על הבנקים, כלומר שזה יכול להיות או מספר הכרטיסים, והוא בוחן את זה.
שוקי אורן: אני חושב שכרגע זה לא צריך להוות בעיה.
שוקי אורן: אני לא רואה את זה כנושא קריטי.
שוקי אורן: אפשר בדיונים להיכנס לרזולוציות ולראות – אם יש סיבה לשנות, נשנה, אבל החוק עצמו מתייחס גם למספר הכרטיסים וגם למחזור, והקביעה היא בכל מקרה של המפקח על הבנקים.
שוקי אורן: הוא עושה בחינה של הדברים האלה.
שוקי אורן: הרי זה לא אוטומט שנכנס.
שוקי אורן: צריכה להיות פה החלטה פוזיטיבית של המפקח על הבנקים, שהוא נכנס לזה.
דני דנון: לגבי הבקשה של ישראכרט להעביר למפקח על הבנקים, לתת לו סמכות להחליט?
שוקי אורן: האינטרס פה ברור.
שוקי אורן: 20 כרגע, זה אומר שהחוק לא חל עליהם.
יצחק וקנין: 10 אומר שחל רק עליהם.
קריאה: אנחנו מאוחדים להוריד את זה לאפס.
שוקי אורן: אין מישהו אחר.
שוקי אורן: אם אנחנו רוצים לשחק את המשחק הזה, אז המשמעות – בוא נעשה חוק שאין לו משמעות, ניתן פרק זמן, זה לא יחול על החברה.
שוקי אורן: אני חושב שחבל על הזמן.
שוקי אורן: המשמעות היחידה של החוק הזה, ואגב, נכון שיש חברות אחרות גם שסולקות רק את של עצמן – גם דיינרס וגם מאסטר כארד הן חברות כאלה, אבל אלה יותר חברות נישה, של החברה הגבוהה יותר, גם ההיקפים שלהן יותר קטנים.
שוקי אורן: יכול להיות שזה ישתנה – יכול להיות שחברת ישראכרט תהפוך את אמריקן אקספרס למותג המוביל שלה, ותחליט שהציונות נגמרה בעניין הזה.
דני דנון: מה לגבי הסרת חסמים, כמו שהוצגו על-ידי גמא?
שוקי אורן: החוק רוצה להסיר את החסמים, כך שאם יעלו הערות נוספות, שהן נכונות והגיוניות, נעשה את זה.
שוקי אורן: כל מה שאנחנו רוצים כאן זה לנסות לייצר אשראי חוץ בנקאי, שיהיה מול בתי העסק נוסף, כך שכל הצעה שתוכל להסיר חסמים נוספים, תתקבל בברכה.
שוקי אורן: היו לנו מגעים – זה לא שאנחנו בתחילת הדרך.
שוקי אורן: כל אחד גם בא עם האינטרס שלו, אבל הנושאים נבחנו.
דני דנון: הערה קצרה, דב.
דב קוטלר: שלושה משפטים בקצרה.
דב קוטלר: אל"ף, אני שמח לשמוע משוקי שהם שוקלים בחיוב לשנות את הניסוח ל"מחזור" ולא "כרטיסים".
דב קוטלר: שתיים, יש פה כן פגיעה במותג הישראלי, כי אני משקיע בפיתוח מותג הרבה מאוד כסף.
דב קוטלר: ברגע שרווחי הסליקה יועברו למתחרים - יקטנו, כי רוב בתי העסק גדולים.
יוחנן פלסנר: למה זה לא רלוונטי בבתי העסק הגדולים?
דב קוטלר: בבתי העסק הגדולים המחירים נמצאים ברמה אחרת לגמרי, וזה לא מטרת החקיקה שנידונה פה.
יוחנן פלסנר: אתה חושב שרמת המחירים בבתי העסק הגדולים היא כזאת שהיא לא תרד יותר?
שוקי אורן: היא נמוכה, ודאי.
דב קוטלר: אני חושב שהאוצר אמר את זה, אז אין מה להוסיף.
דב קוטלר: אני רואה מצב שלאורך שנים מה שקורה בעולם, כמו שהאוצר הציג, יקרה גם בישראל, דהיינו היקף הכרטיסים הבין-לאומיים, ויזה ומאסטר כארד, יגדל משמעותית.
דב קוטלר: רק לסבר את האוזן – אנחנו משלמים, שלוש החברות, דמי זכיינות לחברות הבין-לאומיות, ובסופו של דבר התכוונתם אולי לטוב באוצר, אבל התוצאה תהיה שנעביר תמלוגים לחו"ל במקום לייצר פרנסה בארץ.
דב קוטלר: הערה שלישית, אמריקן אקספרס, שהוא המותג הבין-לאומי בעל המוניטין הכי גדול, מהווה לשוק האמריקאי, ומשום מה זה לא הוצג במצגת של האוצר, 15-16 אחוז.
דב קוטלר: אף מחוקק אמריקאי לא חשב להפקיע או לחייב את אמריקן אקספרס, שעובד באותה שיטה בדיוק כמו ישראכרט, בלעדי, יחידי, לפתוח את הסליקה למישהו אחר, והשוק האמריקאי הוא קצת יותר גדול מישראל – 15 אחוז.
דב קוטלר: ולגבי הניכיון, הערנו שתי הערות, העברנו אותן בכתב, ונשמח לקבל התייחסות חיובית.
יוסי לוי: משפט אחד חשוב - ברוך השם, יש מיילים בעולם, וקיבלתי אישור כרגע מוויזה אירופה, שמה שדב קוטלר איווה לשמוע מהיועצת המשפטית לא היה נכון, ואני מקווה שביתר הדברים שאמר כאן, הוא היה מדויק יותר.
יוחנן פלסנר: עכשיו הבנתי שהחוק בסופו של דבר מטפל באותם 5 אחוז מההיקפים שנוגעים לעסקים הקטנים, כי המחירים לא אמורים לרדת ולהשפיע על הצרכנים ועל בתי העסק ב-95 אחוז מהשוק.
קריאה: גמא מוכנה לכל פיקוח שיוחלט עליו.
יוחנן פלסנר: אל"ף, בוא נבין את זה יותר לעומק, ובי"ת, אפשר לעשות משהו, שיהיה מכוון לנושא העסקים הקטנים, ושם יטפל, ולא ייגע בחלקים האחרים של השוק, ששם זה בעיקר התחשבנות בין החברות, ואני לא בא לשפר שום דבר - לא לעסקים הקטנים ולא לצרכן.
דני דנון: שמענו את כל הצדדים.
דני דנון: אני מבקש מהצדדים שיש להם הערות ובקשות, להעביר אלינו בכתב.
דני דנון: אנו מתקדמים בהליך החקיקה.
דני דנון: בישיבה הבאה נעבור להקראת החוק.
דני דנון: כרגע לא נתקדם בנושא של ההקראה, ואני מבקש מכולם - כל מי שאמר פה הערות, להעביר את כל מה שיש לכם, ובישיבה הבאה נתקדם בהקראת החוק.
דני דנון: צהרים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.
דני דנון: היום נדון בדיון מהיר שאושר בנשיאות הכנסת, על-פי בקשתי ובקשת חבר הכנסת אורי מקלב.
דני דנון: נושא הדיון הוא הוזלת תעריפי המים לצרכנים חסכניים וייקור התעריפים לצרכנים בזבזניים – בחינת יישום הטבות הממשלה.
דני דנון: בפתח הישיבה אני מבקש לציין שכולנו כאן מודעים לבעייתיות של מחירי המים ומקבלים מידי יום שיחות בטלפון והודעות באי-מיילים מאנשים שפשוט קורסים בשל מחירי המים.
דני דנון: ועדת הכלכלה דנה בעניין הזה בעבר ושמעה פעמים רבות את אנשי המקצוע.
דני דנון: ראשית אני רוצה לברך את ראש הממשלה ואת שר האוצר על ההחלטה שקיבלו, שמהותה להפחית את מחירי המים למי שמשתמש בפחות מים מן המידה שנקבעה, ולייקר את מחירי המים לצרכנים בזבזניים.
דני דנון: הדיון הזה נקבע מכיוון שאנו למדים שההחלטה לא מיושמת בשטח.
דני דנון: בפועל המחירים עדיין לא השתנו.
דני דנון: היום אנחנו רוצים לקבל תשובות גם ממשרד האוצר וגם ממינהל רשות המים, מדוע ההחלטה לא מיושמת.
דני דנון: דבר שני, האם נכון הדבר שאומרים גורמים ברשות המים שלא ניתן לבצע את ההחלטה?
דני דנון: אם כך הדבר, חשוב שנדון על כך, ואם צריך לשנות את החלטת הממשלה, נשנה, אבל אי אפשר להשאיר את המצב כפי שהוא.
דני דנון: חברי הכנסת הביעו את עמדתם.
דני דנון: ראש הממשלה החליט להתייחס לדברי חברי הכנסת והממשלה קיבלה החלטה, אך בפועל אין שום שינוי.
דני דנון: בפועל חשבונות המים גבוהים עדיין ואנחנו לא רואים שום שינוי.
דני דנון: זאת המטרה של הדיון היום.
דני דנון: נרצה לצאת מכאן בהודעה ברורה לגבי יישום החלטות הממשלה, ונברר אם אין יישום מדוע כך קורה.
דני דנון: אני רוצה לבקש מחברי חבר הכנסת אורי מקלב, ששותף להצעה לדיון דחוף, לומר את דבריו, בבקשה.
אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, על העלאת הנושא לסדר היום.
אורי מקלב: אתה משמש היום כיושב-ראש וכך נוח מאוד לדון בעניין הזה בהרחבה.
אורי מקלב: גם חבריי חברי הכנסת שנמצאים כאן, כולנו עוסקים הרבה בנושא המים.
אורי מקלב: נושא המים לא יורד מסדר היום.
אורי מקלב: קודם כול, חשוב להגיד לעצמנו ולחברים ששומעים אותנו, ייקור תעריפי המים לא קשור בכלל לכך שאנו נמצאים בשנים שחונות, בשנות בצורת.
אורי מקלב: גם אם היו לנו שנים ברוכות ולא היה מחסור לכאורה במי גשמים, וגם אם הכנרת היתה מלאה ועולה על גדותיה וסכר דגניה היה נפתח, עדיין היינו עסוקים היום בתעריפי המים, כי תעריפי המים לא קשורים לבצורת.
אורי מקלב: הדיון הוא על ייקור תעריפי המים, את זה צריך לדעת.
אורי מקלב: כאשר יש בצורת אולי קל יותר להבין את הייקור, כי יש מחסור במים, אבל ייקור תעריפי המים לא נובע מכך.
אורי מקלב: יש רפורמה במים שהתחילה בשנת 2010 ותוצאתה היא ייקור תעריפי המים.
אורי מקלב: הדבר הראשון שבלט מאוד, שהמכסה לנפש קטנה באופן דרמטי.
אורי מקלב: בחישוב צריכת המים, אם עד עכשיו למשפחה בת שתי נפשות היתה אפשרות לרכוש במחיר מוזל 30 קו"ב בחודשיים, מאז שנת 2010 היא רשאית לצרוך במחיר מוזל רק 10 קו"ב.
אורי מקלב: יש ירידה דרמטית בהיקף המחיר המוזל.
אורי מקלב: אני חוזר על הדברים, משפחה בת שתי נפשות היתה לה אפשרות לצרוך 30 קו"ב מים במחיר מוזל לחודשיים.
אורי מקלב: היום הורידו את המכסה ל-10 קו"ב בסך הכול ובצריכה נוספת מחיר המים קופץ למעלה לקרוב ל-13 שקלים לקו"ב.
אורי מקלב: הממשלה באה בהצעה טובה לכאורה להעלות את מכסת המים, לא להחשיב רק 2.5 קו"ב לנפש אלא 3.5 קו"ב לנפש.
אורי מקלב: זאת הצעה טובה, אבל עדיין מאוד לא מספקת.
אורי מקלב: הממשלה באה בהצעה שנייה, לקבוע תעריף לנכים ולמוגבלים.
אורי מקלב: גם כאן מכפילים את המכסה, במקום מה שהיה עד עכשיו, 2.5-3.5 קו"ב המכסה תהיה כפולה.
אורי מקלב: זה חשוב, אבל גם לא מספיק, כי לא החריגו את כולם.
אורי מקלב: עדיין אין לנו הסכמות והממשלה לא הגישה הצעה ברורה על מי מדובר, אם מדובר גם בסיעודיים, האם מדובר גם בהוסטלים לנכים.
אורי מקלב: היריעה עדיין קצרה.
אורי מקלב: החלטת הממשלה השלישית, שאף היא חשובה, נוגעת במשפחה הגרעינית.
אורי מקלב: עד היום משפחה בת שתי נפשות או נפש אחת קיבלה, כפי שאמרתי, 2.5 קו"ב בתעריף מוזל, וכעת היא תקבל 7 קו"ב לחודשיים בתעריף מוזל.
אורי מקלב: 7 קו"ב היא תקבל בין כה וכה, כי יש מכסה של 3.5 קו"ב, אבל גם אם במשפחה יש נפש אחת היא תקבל 7 קו"ב בתעריף מוזל.
אורי מקלב: זה עוד תוספת.
אורי מקלב: מנגד, אדוני היושב-ראש, כמה בקשות שלנו עדיין לא נתקבלו.
אורי מקלב: הבקשה להורדת המע"מ לא נתקבלה, הממשלה לא דיברה על כך; הבקשה שיהיה תעריף מיוחד לרשויות מקומיות ולמוסדות ציבור גם כן לא נתקבלה על-ידי הממשלה.
אורי מקלב: היום עדיין רשות עירונית או מוסד ציבורי משלמים החל מן הקו"ב הראשון כמעט 13 שקלים.
אריה מצליח: 12.47 שקל לקו"ב, פרט לגינון.
יוסי נשרי: ילד שותה מים בבית במחיר זול יותר מאשר הוא שותה בבית-הספר.
אורי מקלב: מבחינת הרשויות המקומיות הקפיצה בתעריפי המים היתה דרמטית.
אורי מקלב: לא היו גם שום הסכמות לגבי שינוי בתאגידים.
אורי מקלב: סברנו שחשוב הממשק ושיתוף הפעולה בין הרשויות המקומיות ובין תאגידי המים.
אורי מקלב: גם זה לא קיבל שום ביטוי בהחלטות הממשלה.
אורי מקלב: יש משמעות נכבדה מאוד לכך שיושב-ראש הרשות המקומית יוכל להיות גם יושב-ראש תאגיד המים.
אורי מקלב: גם לא דיברנו על נושא חשוב מאוד, הצריכה המשותפת, שאנשים משלמים עבורה הרבה כסף ואף אחד לא נותן על כך את הדעת.
אורי מקלב: ככל שאנחנו מפחיתים מחירים – והממשלה דיברה על הפחתת מחירים – בעצם לא היתה כאן הפחתת מחירים אמיתית.
אורי מקלב: המחירים לא הופחתו.
אורי מקלב: היה כאן שינוי בפרמטרים – אם מישהו ישלם פחות הרי ייתכן שאחר ישלם יותר.
אורי מקלב: דהיינו, ההחלטה של הממשלה, או של רשות המים, שאנשים ישלמו עבור המים על-פי עלותם, ההחלטה הזאת לא השתנה.
אורי מקלב: גם אם אנחנו מגדילים את המכסה ל-3.5 קו"ב, מי שיעבור את המכסה ישלם בתעריף השני מחיר גבוה יותר, את זה אסור לנו לשכוח.
אורי מקלב: ביחד עם הודעת הממשלה על הגדלת המכסה נתקבלה החלטת ממשלה שתעריף 2, בגין צריכה של יותר מ-3.5 קו"ב, יעלה כבר קרוב ל-15 שקלים לקו"ב.
אורי מקלב: כלומר, ייתכן שעבור אנשים מסוימים המחיר יפחת אבל עבור אנשים אחרים המחיר יאמיר.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים שהחלטות הממשלה בשלושת הנושאים שציינתי ימומשו באופן מיידי.
אורי מקלב: המחלוקת האם לקבוע תעריף שלישי או לא לקבוע תעריף שלישי, זה נושא שצריך לבוא כאן לדיון מיוחד.
אורי מקלב: יש לזה השלכות מרחיקות-לכת מאוד.
אורי מקלב: זה כבר לא תעריף, אלא קנס.
אורי מקלב: השאלה באיזו צורה עושים את זה ולמי עושים את זה.
אורי מקלב: יש החלטת ממשלה, שכאשר מגדילים את המכסה, בד בבד מייקרים את התעריף ל-20-25 שקלים לקו"ב.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת אם ניתן לעמוד בזה.
אורי מקלב: זאת החלטה שאי אפשר לקבל כלאחר-יד, אלא צריך לקיים על כך דיון ציבורי.
דני דנון: אני מבקש לפנות לנציג משרד האוצר.
דני דנון: אנחנו רגילים שלא מקיימים החלטות של הכנסת, אבל כאן מדובר על החלטת ממשלה, החלטה של שר האוצר.
דני דנון: הוא כינס מסיבת עיתונאים ביחד עם ראש הממשלה.
דני דנון: אני קורא שלוש שורות מהחלטת הממשלה: "1) הפחתת תשלום חשבון המים לצריכה ממוצעת – הגדלת כמות המים בתעריף הנמוך לכלל האוכלוסייה במטרה להפחית את חשבון המים לצריכה ממוצעת; 2) הכפלת מכסת המים המוזלת לבעלי מוגבלויות; 3) העלאת המחיר לצריכה חריגה".
דני דנון: החלטות אלה נתקבלו ביום חמישי, 10 בפברואר 2011.
דני דנון: מאז חלף חודש וחצי.
דני דנון: למה ההחלטות לא מבוצעות?
נח הקר: אני רכז מים באגף התקציבים במשרד האוצר.
נח הקר: צריך לזכור, אמנם ההודעה היא מטעם ראש הממשלה ושר האוצר, אך הסמכות לקביעת תעריפי מים, כידוע לכולנו, היא של מועצת רשות המים.
מירי רגב: פקידים מנהלים את המדינה.
נח הקר: לפני שמועצת רשות המים מקבלת החלטה עליה לבחון את החלופות השונות של אותה החלטה.
נח הקר: ככל הידוע לי, רשות המים – ונמצאים כאן גם מנהל הרשות ונציגים מן הרשות שיוכלו להסביר את זה בפירוט – עוסקת בסוגייה הזאת.
נח הקר: ביום חמישי תיערך ישיבת מועצה שבה הנושא הזה יעלה לדיון בפעם השנייה או השלישית, כדי לקבל החלטה וליישם אותה באופן המהיר ביותר.
אורי מקלב: יש נציגי ציבור במועצה הזאת?
נח הקר: יש שני נציגי ציבור במועצה.
מירי רגב: המועצה הזאת ממומנת על-ידי משרד האוצר.
דני דנון: מה לוחות הזמנים שאתם מקציבים על מנת להביא את החלטת הממשלה לידי יישום?
נח הקר: על כך יוכל לענות יושב-ראש המועצה.
דני דנון: אשמח לשמוע את מר עודד פיקסלר, מנהל בפועל של רשות המים והביוב.
דני דנון: אולי תוכל להגיד לנו מה לוחות הזמנים ליישום ההחלטות.
אורי מקלב: אולי תענה לנו גם האם אתה סבור שראש הממשלה ושר האוצר יכולים להחליט ואפשר שאתם לא תבצעו.
אורי מקלב: זה הדבר שהכי חשוב לנו לדעת.
עודד פיקסלר: רשות המים עובדת על-פי חוק – חוק תאגידי מים וביוב וחוק המים – וכפופה לחלוטין להחלטות ממשלה ולהחלטות הכנסת.
עודד פיקסלר: לרשות המים אין רצונות משל עצמה.
עודד פיקסלר: באשר לתעריפים – התעריפים של משק המים התייקרו ואנחנו בחנו וחישבנו את עלויות המים בדיוק על-פי החוק, מה העלויות של "מקורות", מה העלויות של חלוקת המים בתאגידים ומה עלויות הביוב.
עודד פיקסלר: אסור לשכוח שכאשר מציינים את המספרים שחבר הכנסת מקלב דיבר עליהם, זה לא רק מים, אלא מים איסוף וטיפול בביוב, שהוא חלק לא קטן מן העלות של המים.
ניסים מורביה: זה לא קשור.
ניסים מורביה: כל אחד בנפרד.
עודד פיקסלר: זה באותו חשבון.
עודד פיקסלר: החשבון כולל תעריף של מים ואחרי כן איסוף הביוב וטיפול בביוב.
יוסי נשרי: תוכל להגיד לנו מה העלות של כל סעיף?
עודד פיקסלר: אני בהחלט יכול להגיד את החלוקה של כל סעיף וסעיף.
עודד פיקסלר: יש לנו את רכיב "מקורות", בסדר גודל של 3 שקלים.
יוסי נשרי: 2.18 שקלים לפני מע"מ.
עודד פיקסלר: אם אתה רוצה להגיד בעצמך, בבקשה.
עודד פיקסלר: אני מודה, אני לא יכול לדבר כך.
עודד פיקסלר: אם אתם רוצים שאדבר, אגיד את שלי.
שמעון יאיר: אתה גם מתפנק, פרט לכך שאתה "דופק" את האזרחים?
שמעון יאיר: אתה מתפנק כאשר אתה אומר שאתה לא יכול לדבר כך.
דני דנון: ניתן למר פיקסלר להשלים את דבריו.
עודד פיקסלר: יש רכיב מים מותפלים.
עודד פיקסלר: היום מדינת ישראל משלמת עבור מים מותפלים כמיליארד שקל בשנה, עבור 300 מיליון קו"ב שמותפלים היום.
עודד פיקסלר: אלה מים שמחליפים מים שעלותם במקור היא אפס.
עודד פיקסלר: יש גם עלויות הפקה והולכה, אבל ההפקה וההולכה נותרו, לא נעלמו.
עודד פיקסלר: אני לוקח מים שאני מייצר כתחליף למים שאינם.
עודד פיקסלר: אם היו המים הללו אז המחירים היו נמוכים יותר, אבל את מיליארד השקלים אנחנו משלמים.
עודד פיקסלר: בעוד כשנתיים - - -
דני דנון: סליחה, אני רוצה למקד אותך.
דני דנון: כרגע אתה מציג לנו סקירה על משק המים.
דני דנון: זה לא מעניין אותנו.
דני דנון: היינו שם, דיברנו על כך.
דני דנון: כרגע יש החלטת ממשלה וצריך ליישם אותה.
עודד פיקסלר: אני יודע לחשב עלויות מים.
דני דנון: אתה מסוגל ליישם את החלטת הממשלה, כן או לא?
דני דנון: זאת השאלה, ולא מה מצב משק המים.
שמעון יאיר: זאת השאלה.
שמעון יאיר: הכול סיפורים.
שמעון יאיר: שר האוצר וראש הממשלה החליטו ואתה לא מממש את ההחלטה.
דני דנון: תגיד: "היום מבחינה מקצועית אני לא מסוגל ליישם את החלטת הממשלה", תאמר את זה לפרוטוקול ואז נטפל בזה.
עודד פיקסלר: חבר הכנסת מקלב אמר בצורה מפורשת, השמיכה אותה שמיכה.
עודד פיקסלר: כל עוד אין תקציב חיצוני לכיסוי העלויות של משק המים אז אני יודע להוריד כאן ולהוסיף שם.
דני דנון: אבל בהחלטת הממשלה כן רצו שתוסיף עלויות לצרכנים הבזבזנים עם הבְּרֵכוֹת הפרטיות.
דני דנון: למה אתה לא מבצע את ההחלטה?
עודד פיקסלר: נהדר, אבל מאין אקח את הכסף?
עודד פיקסלר: אני יכול להסיט מקורות, להוריד את התעריף הנמוך ולהעלות את התעריף הגבוה.
דני דנון: נכון, כך ביקשו ממך.
עודד פיקסלר: לא ייצא מזה חיסכון.
עודד פיקסלר: חבר הכנסת מקלב אמר את זה בפירוש.
אורי מקלב: החשש המרכזי של רשות המים, עוד לפני המספרים, הם יוצאים מנקודת הנחה שכאשר המחיר גבוה אנשים באמת לא יבזבזו מים ולכן לא תהיה הכנסה.
אורי מקלב: אז מי יכסה על ההכנסה שנגרעה כי העלו את התעריף?
אבנר עורקבי: מצאו כאן "בור" שממנו אפשר לקחת כסף.
נעמי מורביה: מי שממלא היום בְּרֵכָה ימלא גם מחר בְּרֵכָה, אבל נכה שצריך להתקלח פעם ביום ועובר להתקלח פעם בשבוע יגיע בסופו של דבר לבית-חולים עם פצעי לחץ וזה יעלה למדינה יותר.
ניסים מורביה: אני צריך להתקלח 5 פעמים ביום בגלל הפצעים שיש לי.
דני דנון: נדבר על כך בהמשך, נתייחס לנושא הנכים והמוגבלים.
דני דנון: מר עודד פיקסלר, אני רוצה לקבל ממך תשובה ברורה, שתגיד: אני לא יכול ליישם את החלטת הממשלה בנוסחה המקורי, או שתגיד שאתה כן יכול.
דני דנון: את זה אני רוצה לשמוע.
עודד פיקסלר: אני יכול ליישם את החלטת הממשלה בדיוק בנוסח המקורי.
עודד פיקסלר: אני אומר כאן, ואביא את זה לדיון המועצה ביום חמישי, שהתוצאה של כך תהיה שלצרכנים שצורכים 3.5 קו"ב תהיה הפחתה בחשבון המים, אבל כמה צרכנים כאלה יש?
עודד פיקסלר: אין רבים, כי ממוצע הצריכה הוא 4.5 קו"ב.
חמד עמאר: למה לא עשו את זה?
חמד עמאר: באמת, אדוני היושב-ראש.
חמד עמאר: החליטו על מכסה של 2.5 קו"ב, שעכשיו גדלה ל-3.5 קו"ב, והמכסה טרם גדלה.
חמד עמאר: היה צריך לקבוע מכסה של 4.5 קו"ב אם זה הממוצע.
דני דנון: מר עודד פיקסלר, האם אתה רוצה לשתף אותנו בדברים נוספים?
עודד פיקסלר: אני מנסה להגיד שאנחנו דנים כאן ב'משחק סכום אפס'.
עודד פיקסלר: אני רוצה להגיד דבר מה לגבי אוכלוסיית הנכים.
עודד פיקסלר: אנחנו מכינים נוהל כדי שאוכלוסיות שונות, ולא רק אוכלוסיית הנכים - - -
מירי רגב: כבר לפני שנה וחצי שמענו בוועדת הכספים שאתם מכינים נוהל.
גדעון בן ישראל: מה לגבי הקשישים?
עודד פיקסלר: אנחנו מכינים נוהל, אבל גם לגבי הנוהל הזה – אנחנו לא יודעים איך לקבוע לגבי אוכלוסיית הקשישים ולגבי אוכלוסיית הנכים, אני לא יודע לקבוע מי זכאי.
עודד פיקסלר: אם יקבע מי שיקבע, הביטוח הלאומי או מי שלא יהיה, שאדם זכאי למכסה כפולה או משולשת בתעריף נמוך, ואם יהיה לזה תקציב – אנחנו ניישם את זה, אבל צריך להיות לזה תקציב.
עודד פיקסלר: בהחלטת הממשלה נקבע שסיוע לאוכלוסיות שונות לא יהיה מתעריף המים אלא מתקציב חיצוני, זה כתוב שחור על גבי לבן.
עודד פיקסלר: כאשר יהיה לי תקציב, איישם את זה.
דני דנון: רשות הדיבור לחברת הכנסת מירי רגב, בבקשה.
מירי רגב: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, ותודה גם לחברי חבר הכנסת מקלב שמוביל את הנושא הזה גם בוועדת הכספים.
מירי רגב: בואו נציג את הדברים כפי שהם: מועצת המים, כולל רשות המים, מוּנעת על-ידי גורם אחד בלבד – משרד האוצר.
מירי רגב: משרד האוצר מסתכל על הכול דרך החור של הגרוש.
מירי רגב: אתה הרי לא אומר לי בדיוק.
מירי רגב: אל תגיד לי כמה המים עולים לך בשנה, אלא תגיד לי בכמה כסף "מקורות" קונים מים, כולל מים מותפלים, ואיזה מחיר הציבור משלם עבורם.
מירי רגב: אתם קונים מים מותפלים, כולל מים מ"מקורות" ב-3 שקלים לקו"ב, ו-3.5 שקלים לקו"ב זה כבר הגג שבגג ויש לכם בזה כבר רווח, ואתם מוכרים אותם ב-9, 10 או 15 שקלים לקו"ב.
מירי רגב: מישהו כאן מרוויח בדרך וחותך קופון על חשבון הציבור.
מירי רגב: אז אל תספרו לנו סיפורים, כי כבר שנתיים אנחנו במצב הזה.
מירי רגב: כבר לפני שנתיים – אני מזכירה לך חבר הכנסת מקלב – דיברנו על כך שיועבר לביטוח הלאומי אישור של רופא על מצבו של הנכה.
מירי רגב: מאז מדברים על האישור הזה, אבל זה לא מתקדם.
שמעון יאיר: הם אומרים שזה דורש חקיקה.
מירי רגב: משרד האוצר יודע להעביר חקיקה צ'יק-צ'ק.
מירי רגב: מעבירים עכשיו את מסקנות ועדת ששינסקי בתוך 3 שבועות.
מירי רגב: את התיקון בנושא המים ניתן להעביר בתוך חודש.
מירי רגב: אשמח אם תעבירו את זה.
מירי רגב: הפחתתם את מכסת המים המסובסדים מ-4 קו"ב לאדם ל-2.5 קו"ב לאדם.
מירי רגב: הבטחתם שתגדילו את המכסה אך לא עשיתם כן.
מירי רגב: מה שקורה כאן בכל סוגיית המים הוא שערורייה.