GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: במלוא הרצינות אני אומר את זה.
יצחק וקנין: כל אחד היה שותף בזה – עוד עצה ועוד עצה, ובדרך כלל לא סת את הפה לאף אחד.
יצחק וקנין: אני מודה לכולכם, וכולי תקווה שנמשיך גם את הנושאים שנשארו פתוחים, כי בכל זאת אני רואה חשיבות גדולה מאוד בהמשך הנושא של החקירות הפנימיות, ולדבר הזה יש השלכות לגבי נושאים אחרים שקיימים במדינת ישראל, ולא רק התעופה.
יצחק וקנין: אני חושב שיש להם חשיבות גדולה מאוד.
יצחק וקנין: בכל אופן, תודה.
יצחק וקנין: שוב פעם תודה לכולם, ונקווה, אחרי הקריאה השלישית - - -
רננה שחר: אנחנו גם יכולים להגיד תודה קטנה?
לאה ורון: אני מציעה שגיורא רום יתמקד רק ביושב-ראש, מאחר שהיושב-ראש הודה לכולנו וחבל על הזמן.
גיורא רום: לך לא?
לאה ורון: לא פעם אני מתכופף ללאה ורון, לשמוע מה היא אומרת, ומתכופף לאיתי עצמון.
גיורא רום: אני מוכרח להגיד לך בתור אזרח, זו היתה בשבילי חוויה מיוחדת באשר להבנת הרשות המחוקקת.
גיורא רום: כלומר, זה עשה אצלי מהפך.
גיורא רום: אני לא יודע אם אתה יודע מה חושבים בציבור על הכנסת, זה פחות אפילו ממה שחושבים על התעופה.
יצחק וקנין: אני יודע מה חושבים.
גיורא רום: זו היתה בשבילי חוויה בלתי רגילה להבנת הרצינות, היסודיות והרוחב של מה שעושה הרשות המחוקקת.
גיורא רום: יצאנו לדרך שלא ידענו לחזות עד כמה היא הולכת להיות פתלתלה ומלאת מכשולים – זה נקרא בפיזיקה "תנע" – וכמה תנע, כמה מומנטום צריך בשביל לדחוף בדרך הטרשים הזאת את העגלה הזאת.
גיורא רום: ואני כבר מתייחס למה שאמרה לאה ורון, שיותר ממה שאנחנו דחפנו, אתה משכת, ובלעדיך זה לא היה קורה.
גיורא רום: נחמן שי אמר שתקבל כנפיים, מין הערה כזאת, במושגים שלנו אתה צריך ללכת עם כנפיים.
יצחק וקנין: אני טייח.
גיורא רום: אתה לא זקוק להערכה שלנו, כי אתה חבר הכנסת ואנחנו הציבור, אבל אין מספיק מלות תודה שאני יכול לומר, לא רק בשם רת"א, אלא אני חושב בשם כל מי שהשתתף, לדרך המדהימה שבה הובלת את זה.
גיורא רום: זו באמת היתה חוויה.
גיורא רום: אנשים באו לפה, לפי דעתי, לא רק בגלל ש"אין להם מה לעשות", או שזאת העבודה שלהם, אלא משום שאלה היו דיונים רציניים.
גיורא רום: לא משנה שהיו פה חילוקי דעות מאוד מהותיים לפעמים, אי-הסכמות וטונים גבוהים, אבל הרגשת שפה היו שעות של דיונים ברמה גבוהה, שכיבדו את מי שישב מסביב, בהנהגתך.
גיורא רום: אני לוקח לעצמי את הרשות בשם כולם להודות לך מקרב לב ולומר לך שזה גורם לנו שמחה גדולה – גם זה אני רוצה בשם כולם, אני מקווה שאני אומר בשם כולם – אם אתה תמשיך ללוות את הנושא התעופתי.
גיורא רום: נושא התעופה לא טופל בעוצמה הזאת כבר שנים רבות, והעובדה שיש עכשיו מי שמזוהה בכנסת עם התעופה, זו אחת החדשות הכי טובות בשביל התעופה.
גיורא רום: אני מרגיש, אם יורשה לי לומר עוד מלה אחת – יכול להיות שזה יהיה בהצבעה בקריאה השלישית – שזה רגע היסטורי, שהיום, בשעה 15:20, סיי חוק שמחליף חוק בן למעלה מ-80 שנה.
גיורא רום: אני מתאר לעצמי שזה לא דבר שקורה בכנסת כל שני וחמישי, וזה חוק ענק בהיקפו.
גיורא רום: בפנטום או ב-F15, שטסתי עליו, היו המון שינויים ישראליים, המון, שעשו אותו למשהו אחר, אבל בסוף הם הותקנו על הפלטפורמה שנקראת פנטום או F15 או F16, ובנו אותה.
גיורא רום: הספר הכחול הזה, יכול להיות שזה לא מה שיצא בסוף, אבל אם לא היינו שמים את הספר הכחול הזה בתור הפלטפורמה הראשונית, לא היה על מה לשים את 250 או 300 השינויים, אני מעריך, פחות או יותר, שש בשנה האחרונה.
גיורא רום: ובסוף, אני מוכרח להגיד עוד מלה אחת, שאני לא יכול בלעדיה.
גיורא רום: החוק הזה לא היה עובר בלי רננה שחר, אל תתבלבל.
גיורא רום: הוא לא היה עובר בלי רננה שחר, בגלל - - -
יצחק וקנין: בגלל רננה שחר.
גיורא רום: הוא לא היה עובר בלי רננה שחר.
גיורא רום: אני רוצה לשים את זה און-רקורד.
גיורא רום: מגיעה תודה לכל מי שיושב פה, אבל כל אחד מאתנו, אם היה נוסע לחודש, או שוכב חודש עם הצטננות בבית היינו מסתדרים, אם רננה היתה שוכבת חודש עם שפעת, היינו מתדרדרים לחוק של הוד מעלתו.
גיורא רום: אני רוצה להודות לה, אני מקווה בשם כולנו.
גיורא רום: אף-על-פי שלא תמיד הסכמתי עם רננה שחר, כעסתם עליה, אבל - - -
רינה פאר: היה עם מי לדון.
גיורא רום: היה עם מי לדון.
גיורא רום: תודה רבה.
גיורא רום: ותודה לך פעם נוספת.
יצחק וקנין: אני מודה לכולם שוב פעם.
רוברט אילטוב: היום כביש 443 בפקק גדול, אני מבין שלא כל אלה שהיו צריכים להיות נוכחים,  הגיעו, ודאי יגיעו בהמשך.
רוברט אילטוב: נתחיל עם משרד החינוך, בבקשה.
רוברט אילטוב: גרשון כהן:     	גרשון כהן, מנהל תחום טכנולוגיה במשרד החינוך.
רוברט אילטוב: בנושא היערכות להגדלת כמות התלמידים שייפנו להיי-טק, אנחנו עשינו כמה פרויקטים כדי להביא יותר תלמידים שיגיעו לרמות של חמש יחידות במקצועות המדעים – פיזיקה, כימיה וביולוגיה – בשני פרויקטים.
רוברט אילטוב: פרויקט אחד הוא מנהיגות חינוכית – 30 בתי-ספר בשנה זו, בשנה הבאה יהיו 150 בתי-ספר.
רוברט אילטוב: זה מתחיל בכיתה ז' ובכיתה י', קבוצות של 25 תלמידים – תלמידים טובים שאנחנו מביאים אותם שלב אחד יותר גבוה.
רוברט אילטוב: התלמידים מקבלים תגבור שעות, כך שבסופו של דבר יסיימו את מערכת החינוך עם תעודות בגרות איכותיות שיאפשרו להם להשתלב במוסדות להשכלה גבוהה בתחומי ההנדסה וההיי-טק.
רוברט אילטוב: במקביל, פתחנו מספר לא מועט של מגמות היי-טק חדשות – ברובוטיקה כ-15 מגמות, באלקטרוניקה 10 מגמות ובמערכות ביוטכנולוגיה כ-10 מגמות.
רוברט אילטוב: בנוסף, פתחנו מגמות הנדסת תוכנה.
רוברט אילטוב: סך הכול כרגע היום במגמות הטכנולוגיות – מה שנקרא מגמות מדעיות הנדסיות, שהן היותר כשירות להשתלב בלימודים בהשכלה הגבוהה – יש לנו כ-40,000 תלמידים.
רוברט אילטוב: במגמות הטכנולוגיות שיותר מכשירות לתחום של טכנאים הנדסאים – כ-48,000 תלמידים, וסך הכול 32,000 תלמידים למקצועות שהם "סו קולד" מקצועות תעסוקתיים.
רוברט אילטוב: אנחנו פתחנו בתוכנית טו"ב – תוכנית שבה תלמיד שמסיים כיתה י"ב מקבל תעודת בגרות ותעודת דיפלומה של טכנאי.
רוברט אילטוב: אנחנו השנה מגיעים פעם ראשונה למיצוי של כיתות ט' ו-י' עם 100 כיתות.
רוברט אילטוב: סך הכול, תוך שנתיים אנחנו נתחיל להוציא כ-2,500 טכנאים.
רוברט אילטוב: מהניסיון שמצטבר במחזור הראשון שיצא, כ-40% מתוכם המשיכו להנדסאים ו-30% מתוך ההנדסאים המשיכו בפעימה נוספת למקצועות ההנדסה.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	כמה מהנדסים בסך הכול ייצאו בשנה, לדעתך?
רוברט אילטוב: גרשון כהן:     	אני לא אחראי על נושא האקדמיה, אני מציע שמישהו אחר יענה על הנושא הזה.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	האם נציגי ות"ת ומל"ג הגיעו?
רוברט אילטוב: בינתיים לא.
רוברט אילטוב: משרד התמ"ת, בבקשה.
לידיה לזנס: בהיבט של לשכת המדען הראשי אנחנו אומנם לא אוספים נתונים לגבי נושא של בוגרי אוניברסיטה אבל אנחנו כן מודעים למספרים, ולא לעומק - אני מניחה שהמועצה הכלכלית תוכל להציג את הנתונים היותר מדויקים.
לידיה לזנס: אנחנו בהחלט כן יודעים על כמות די גדולה של בוגרים בתחום הביוטכנולוגיה ובכלל בתחום המדעים, שלא מוצאים מקום תעסוקה בישראל.
לידיה לזנס: חלקם, מוצאים אותם בחוץ-לארץ, חלקם האחר משתלב במקצועות האחרים, לצערי הרב.
לידיה לזנס: לשכת המדען הראשי, כפי שידוע לך, מקבלת ביקושים בהיקפים, בקשות – כ-2,000 רעיונות מדי שנה.
לידיה לזנס: התעשייה שמגישה את התוכניות למדען הראשי בדרך כלל מגישה אותן עם כל כוח-האדם הרלוונטי לאותן תוכניות.
לידיה לזנס: חלק מהמאפיינים שאנחנו כן מזהים באותן בקשות – אנחנו רואים הרבה מאוד דורות צעירים בפיתוח.
לידיה לזנס: אנחנו יודעים על מצוקה בתעסוקה של בני 50 ומעלה.
לידיה לזנס: יש כוח-אדם מאוד איכותי, עם הרבה מאוד ניסיון, שלא מוצא את מקומו בתעסוקה בישראל, לצערי הרב גם כאן.
לידיה לזנס: אנחנו חושבים שצריך לשלב אותו, לתת איזשהם כלים ופתרונות.
לידיה לזנס: זה המקום שהמדינה כן יכולה להתערב ולתת את הפתרון המתאים, במטרה להביא לערך מוסף די גדול – גם לתעשייה וגם למשק בישראל.
רוברט אילטוב: המועצה הלאומית לכלכלה, אני מבקש את ההתייחסות שלכם.
רוברט אילטוב: ודאי אתם רואים את כל הנושא גם מהצד השני.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	שלום.
רוברט אילטוב: שמי חגי ממשרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה.
רוברט אילטוב: אני כאן גם בכובע של המועצה וגם בכובע של חבר בצוות בין-משרדי ששותפים בו גם משרד התמ"ת, גם משרד האוצר וגם ות"ת, ואנחנו גם מדברים עם משרדים אחרים.
רוברט אילטוב: בימים אלה הצוות יושב ובודק את הבעיה בעקבות בקשות וקריאות של גופים שונים, איגוד תעשיות האלקטרוניקה וגופים נוספים אחרים.
רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד כמה מלים כלליות על הביקוש, נקרא לו ביקוש לכוח-אדם מיומן.
רוברט אילטוב: צריך לומר שזו בעיה מורכבת והיא לא בעיה ישראלית, זוהי בעיה בכל העולם המערבי.
רוברט אילטוב: דיונים כדוגמת הדיון הזה נערכים במדינות אירופה, נערכים בארצות-הברית.
רוברט אילטוב: העולם המערבי, יוצאות ממנו המשרות של כוח-האדם הלא מיומן והוא נדחף – אני לא יודע אם ברצון או לא ברצון – לתוך המקום הזה של להיות בקצה חוד החנית של הטכנולוגיה.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אני מסכים אתך שהבעיה היא לא רק של מדינת ישראל, אבל להזכירך – המשבר הגלובלי היה בכל העולם, ומדינת ישראל יצאה ממנו הרבה יותר "בזול" מאחרות, והיינו יותר ערוכים.
רוברט אילטוב: השאלה אם אנחנו נערכים לכך.
רוברט אילטוב: הבעיה תהיה – היא תהיה חריפה בתחום הרפואה, בתחום הנדסה, בתחום היי-טק, IT ותחומים אחרים.
רוברט אילטוב: לכן אני פונה אליכם כמועצה, כגוף שיכול לצפות ולחזות דברים, ודאי גם נראה מה יהיה לות"ת להגיד בנושא הזה כי הם בעצם אחראים על כל נושא התכנון והתקצוב של העניין הזה.
רוברט אילטוב: אני מצפה שאנחנו כמדינת ישראל נהיה ערוכים הכי טוב כי אנחנו נחשבים בעיני העולם גם מעצמת היי-טק, ואם יהיה אצלנו חוסר בכוח-אדם מיומן, אנחנו ניכנס לבעיה מאוד חריפה.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	בהחלט, אני מסכים, אני גם מציע בכל מקרה שכאשר הצוות יסיים את עבודתו – ואני מקווה שזה יהיה לא עוד זמן רב – אנחנו נציג לוועדה את המסקנות המלאות הבשלות.
רוברט אילטוב: אני יכול להגיד בינתיים כך.
רוברט אילטוב: מה שאנחנו מנסים לבדוק זה ראשית האם חסר, מה בדיוק חסר ומה אפשר לעשות.
רוברט אילטוב: אני אתאר כמה מהנתונים הראשונים שאנחנו גילינו עד כה.
רוברט אילטוב: ישנן כמה דרכים לבדוק מה חסר.
רוברט אילטוב: ראשית, תחושות בטן של אנשים – תחושות בטן וגם דברים קצת יותר כמותיים של אנשים מהתעשייה.
רוברט אילטוב: כפי שאמרתי, דיברנו עם גופים שונים אבל גם מאוד מעניין, דיברנו עם גופי השמה – חברות כמו "נישה", "מנפאואר", "אולג'ובס" – שמנסים לתת השמות לאנשים.
רוברט אילטוב: זה כיוון אחד, מייד אני אגיד מה אנחנו רואים.
רוברט אילטוב: כיוון אחר זה גם להסתכל על רמות השכר.
רוברט אילטוב: בסופו של דבר, כשהשכר מאוד גבוה או עולה בקצב מהיר, זה מעיד על איזושהי מצוקה.
רוברט אילטוב: השכר עולה כתוצאה מכך שיש חוסר.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	בדיוק, כשיש מחסור באנשים.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	דווקא אני בעד עליית שכר, אבל שזה יהיה מתוך תחרות ולא מתוך חוסר.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון, אבל בוא נגיד, אם יש עודף או היצע מאוד גדול זה עוזר לשנות את השכר למטה.
רוברט אילטוב: בשלב ראשוני אנחנו רואים כמה דברים.
רוברט אילטוב: ראשית, אנחנו רואים שהזרם - מה שאפשר לכנות "זרם הכניסה" לעולם הזה - אם מסתכלים על כמויות הבוגרים מאוניברסיטאות, מכללות וכן הלאה, היתה ירידה מסוימת.
רוברט אילטוב: אחרי שנות הבועה, 2005-2004, היתה ממש ירידה בכמויות הבוגרים.
רוברט אילטוב: בשנים האחרונות אנחנו רואים איזושהי עלייה איטית – אני לא רואה פה את נציגי ות"ת, אבל הם יכולים לתאר את הדברים.
רוברט אילטוב: נראה שזרם הכניסה הוא לא חזק מספיק.
רוברט אילטוב: עם זאת, צריך לומר שלא בדיוק ברור מה הסיבה.
רוברט אילטוב: האם הסיבה היא העובדה שכמויות האנשים שמסיימים היום תיכונים ברמה שמאפשרת להם להיכנס למקצועות האלה אינן מספיקות, או שאין מספיק מקומות לימוד באוניברסיטאות.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	או שאין מספיק עידוד.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון, או שאין מספיק עידוד, או שתלמידים לא מספיק רוצים – זה גם יכול להיות.
רוברט אילטוב: בהקשר של זרם הכניסה אגיד שאנחנו רואים שהביקוש בשוק הוא הרבה לתחום התוכנה, לתחומי ההיי-טק הקלסיים.
רוברט אילטוב: תוכנה חומרה לתחום מדעי החיים, אנחנו רואים ביקושים יחסית נמוכים בשוק.
רוברט אילטוב: מצד שני, רואים יחסית הרבה סטודנטים שהולכים לתחום הזה.
רוברט אילטוב: לכן, יכול להיות שהעניין הוא גם שהבחירה של סטודנטים היא לא מספיק מודעת.
רוברט אילטוב: סטודנטים, לא ברור להם מה מצפה בשוק העבודה, זה יכול אולי להיות מקום לפעילות.
רוברט אילטוב: מבחינת נושאי שכר – אם בודקים את השכר, אפשר להשוות את המצב היום למצב שהיה סביב שנות 2000.
רוברט אילטוב: סביב שנות 2000 היה טיפוס מאוד מהיר בשכר למעלה – סדר גודל של מאה אחוזים תוך שנתיים, מ-98' עד 2000, בשכר של אותם מקצועות חוד החנית, נגיד מחקר ופיתוח.
רוברט אילטוב: בשנים האחרונות אנחנו לא רואים עלייה כזאת מהירה.
רוברט אילטוב: יתר על כן, ראינו איזושהי עלייה עד 2007, ועכשיו בעקבות המשבר היתה ירידה מסוימת של השכר, שמתחיל לטפס חזרה למעלה.
רוברט אילטוב: זאת אומרת, התחושה היא שזה לא שיש מצוקה עכשיו.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	להזכירך, ב-2008 פוטרו כ-10,000 עובדים בשוק הזה.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון.
רוברט אילטוב: אנחנו כן רואים שהשוק התאושש, והשכר ממשיך לעלות.
רוברט אילטוב: אנחנו גם לא רואים שיעורי אבטלה גדולים, אבל זה אומר – לדעתי, בניתוח ראשוני – שעדיין אין פה מצוקה ממש גדולה.
רוברט אילטוב: מאוד יכול להיות שתוך כמה שנים, אם בעזרת השם תמשיך הצמיחה, אנחנו נגיע לאיזשהו שלב יותר בעייתי.
רוברט אילטוב: האמירה פה היא שצריך לפעול אבל יש לנו קצת זמן לפעול, אני חושב.
רוברט אילטוב: להבנתי, זה לא משהו מאוד מאוד דחוף.
רוברט אילטוב: מבחינת רמות שכר אנחנו רואים שזה תומך במה שאמרתי קודם.
רוברט אילטוב: שוב, יש סקרים בסיסיים של הלמ"ס שגם כן מצביעים על כך שהשכר הגבוה הוא בעולם התוכנה – תוכנה והנדסת אלקטרוניקה, נגיד כך.
רוברט אילטוב: מדעי החיים וכיוונים אחרים, השכר שם לא כל כך גבוה, מה שגם כן אולי מצביע לנו על המחסור במקומות האלה.
רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד, התחילה לדבר על כך לידיה מהמדען הראשי - מצד אחד, אנחנו מדברים על מחסור.
רוברט אילטוב: מצד שני, כאשר מדברים גם עם חברות וגם עם גופי השמה, אנחנו רואים שישנן אוכלוסיות שנראה שלא מנצלים אותן מספיק או לא באות לידי ביטוי מספיק.
רוברט אילטוב: ראשית, מדובר על אנשים מבוגרים עם המון ניסיון שמתקשים למצוא עבודה.
רוברט אילטוב: כיוון אחר זה נשים.
רוברט אילטוב: אנחנו רואים ששיעור הנשים בתחומי ההיי-טק למיניהם, יחסית נמוך.
רוברט אילטוב: בניתוח שעשינו בתחום המחשבים, מדובר על כך שסדר גודל של בין 20% ל-27% מהעובדים בהיי-טק בתחום המחשבים הם נשים, רק כ-27%.
רוברט אילטוב: בתחומים שהם יותר טכנאי אלקטרוניקה וכן הלאה – תחומים עם ברזלים – זה עוד פחות, מדובר על 10%.
רוברט אילטוב: על פניו, נראה שאלה מקומות שבהם יש פוטנציאל גדול לצמיחה.
רוברט אילטוב: עם זאת, טענות שעולות – וצריך לבדוק את זה יותר לעומק – שכדי לקלוט אנשים, בפרט נשים, נדרשים מאמצים לא רק מצד הממשלה אלא מצד התעשייה עצמה.
רוברט אילטוב: צריך אולי להתאים את מקומות העבודה לאפשרות לקחת את הילדים מהגן בשלוש-ארבע בצהרים, מאמצים שונים שהיום התעשייה ברובה הגדול לא מאפשרת, ולכן זה בעצם לא מאפשר לאוכלוסייה הזאת להשתלב.
רוברט אילטוב: לחילופין, משתלבות נשים צעירות ועוזבות ברגע שישנה משפחה.
רוברט אילטוב: אלה כיוונים שהם יחסית עדיין לא בשלים, שיותר מצביעים על כמה בעיות.
רוברט אילטוב: מה כיווני המדיניות, איך בדיוק מסייעים לפתור את הבעיה הזאת, אנחנו עדיין לא יודעים.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אני מבקש ממך להתייחס לכמה נקודות שאני אמנה אותן.
רוברט אילטוב: האחת, בריחת המוחות מול השכר; נושא של שילוב חרדים וערבים בתעשיית היי-טק ובתפקידי הנדסה, ונושא תוכנית משרד החינוך של שילוב מהנדסים בחינוך, שזה נראה לי די בעייתי לאור העובדה שיש היום חוסר במהנדסים, מצד אחד.
רוברט אילטוב: מצד שני, יש בעיה של שילוב מהנדסים מבוגרים, וכפי שאמרת, נשים עם משפחות שיש להן קושי לעבוד ואז אפשר לנווט אותן לשם.
רוברט אילטוב: איך הדברים האלה מתקדמים?
חגי לוין: אני לא בטוח שאני יכול להשיב לכול.
חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	מה שאתה יכול.
חגי לוין: חגי לוין:     	אני אתחיל מהסוף.
חגי לוין: משרד החינוך, אני עוד לא מכיר לעומק את התוכנית, אני גם לא יודע בדיוק לגבי הכמויות וגם במה מדובר.
חגי לוין: לגבי בריחת המוחות, גם עדיין לא נכנסנו מספיק לעומק.
חגי לוין: נאמר לנו שחלק ניכר מהאנשים שסומנו כפוטנציאל זה בתחום מדעי החיים.
חגי לוין: יש לנו המון דוקטורים, דוקטורנטים גם בישראל, אבל גם בחוץ-לארץ, בתחום מדעי החיים, שהתעשייה – אין לה מקומות עבודה להציע להם.
חגי לוין: לכן, שם הנושא הוא לא רק לתת להם תמריצים לחזור.
חגי לוין: גם אם הם רוצים, אין להם כל כך לְמה לחזור לפה בהיבט התעשייה.
חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	בין היתר, חסר להם סטודנטים שיתנו להם גיבוי שם.
חגי לוין: אני לא יודע מספיק, אני עדיין לא מכיר את הנושא מספיק.
חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	מתי הדו"ח שלכם יהיה מוכן?
חגי לוין: חגי לוין:     	חודשים ספורים, אני חושב, סדר גודל של חודש וחצי, חודשיים.
חגי לוין: זה לגבי בריחת המוחות, אבל זה בהחלט כיוון חשוב.
חגי לוין: אני צריך גם לומר שמה שמקל להחזיר את המוחות הוא העובדה שנוצרה בעיה לתעשייה.
חגי לוין: כנראה, רמות השכר בישראל – גם בגלל שער הדולר וגם בגלל אותו מחסור בתחומים המאוד מבוקשים – הן היום מתקרבות, יש טענה שאפילו עולות, אנחנו בודקים את זה, מתקרבות למה שמציעים בארצות-הברית, כך שלתעשייה היום כנראה קל יחסית להציע לאותם אנשים בחוץ-לארץ רמות שכר דומות למה שמקבלים שם, ולכן דווקא יכול להיות שזה ייתן מענה מסוים למחסור.
חגי לוין: לגבי חרדים וערבים, אלה סוגיות שונות.
חגי לוין: הנושא של האוכלוסייה הערבית, אני חושב שמתחילים עכשיו לעשות צעדים שונים למצות את הפוטנציאל שקיים כנראה באוכלוסייה הזאת.
חגי לוין: עם זאת, יש בעיה לא פשוטה של השמה.
חגי לוין: יש שני צעדים.
חגי לוין: מצד אחד, להגדיל את כמות האנשים שלומדים את המקצועות הרלוונטיים, אבל מצד שני, לאפשר קליטה שלהם.
חגי לוין: במשרד ראש הממשלה פועלת הרשות לקידום כלכלי של המגזר הערבי, שמנסה לקדם תוכניות שונות לשילוב של אוכלוסייה ערבית – אקדמאים ערבים – בתעשיית היי-טק, והטענה היא שיש קושי גם מהכיוון של למצוא את האנשים המתאימים אבל גם – שוב, אני חוזר לכיוון של התעשייה – הנכונות של התעשייה לקלוט.
חגי לוין: צריך לומר פה בצורה עדינה.
חגי לוין: הסיפור הוא לא בהכרח אפליה, כמו העובדה שלרוב, האופן שהתעשייה מגייסת זה חבר מביא חבר, יש חשיבות מאוד גדולה לניסיון, ובאוכלוסייה הערבית שלא משולבת כל כך בהיי-טק, אין כל כך את החברים שיביאו את החברים, ורובם הגדול הם בוגרי מכללות בלי ניסיון, שזו אוכלוסייה שהתעשייה ככלל, לא כל כך מגייסת בקלות.
חגי לוין: אני אומר פה כאמירה כללית.
חגי לוין: אני חושב שמהלכים ממשלתיים יהיו חייבים להיות מלווים במאמץ של התעשייה גם לשלב אוכלוסיות שעד כה לא היו בעדיפות הראשונה שלה.
חגי לוין: כנראה אוכלוסייה ערבית תדרוש השקעה מסוימת מהתעשייה בשנה הראשונה, נגיד כך, ואחרי כן הם יקבלו עובדים מצוינים, אבל תידרש פה איזושהי השקעה שהיום התעשייה לא רגילה לעשות בריצה הישראלית של הסטארט-אפ המצוי.
חגי לוין: הוא רוצה בוגר 8200 הכי בשל לרוץ קדימה, והוא לא בשל או לא מוכן להתחיל לבנות עובד מרמה בסיסית.
חגי לוין: זה לגבי המגזר הערבי, אבל כנראה יש שם פוטנציאל.
רוברט אילטוב: אנחנו מאוד מוגבלים בזמן, לכן אני מבקש להגיע לסיכום.
רוברט אילטוב: חגי לוין:     	כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו צוות שבודק.
רוברט אילטוב: סך הכול אנחנו רואים שישנו מחסור שדורש טיפול, אך עם זאת יש לנו קצת זמן לעשות צעדים קצת יותר עמוקים וצופים טווח רחוק.
רוברט אילטוב: אני אומר פה שאנחנו נהיה חייבים סיוע של התעשייה, גם הבנה של התעשייה, שהיא נדרשת להשקעת מאמצים מצידה.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תודה.
רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	האם אפשר להוסיף לעניין בריחת המוחות?
רוברט אילטוב: אבי ענתי, סמנכ"ל במשרד המדע והטכנולוגיה.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תיכף כולם ידברו.
רוברט אילטוב: אני אבקש מכל אחד שלא יחזור על דברים, וידבר שתיים עד שלוש דקות בתמציתיות.
רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא חיים אומן, מנהל קרן היחידה להכוונת חיילים משוחררים, משרד הביטחון.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	בוקר טוב.
רוברט אילטוב: אנחנו מטפלים באוכלוסיית יעד של 350,000 חיילים משוחררים.
רוברט אילטוב: מה שמנחה אותנו במסגרת מימוש כספי הפיקדון שהנהלת הקרן אמונה עליהם, זה בעיקר הנושא של הכוונת הבחורים והבחורות האלה לנושא של לימודים.
רוברט אילטוב: קודם כול, אני רוצה לציין ש-70% מכספי הפיקדון שחיילים מנצלים היום זה לצורך לימודים, זה כבר דבר חשוב.
רוברט אילטוב: אין לי ספק שיש היום צורך במהנדסים, אנחנו יודעים את זה ואני אסביר בדיוק איך עובדים אצלנו תהליכי קבלת ההחלטות בכלל לגבי הפניית חיילים משוחררים לכיוון של לימודים.
רוברט אילטוב: יש לנו שולחן עגול, יש לנו פאנל שהוזכר פה, שותפים בו כל בעלי העניין: משרד הביטחון, התמ"ת, כל ההתאחדויות למיניהן – התאחדות התעשיינים, התאחדות תעשיות ההיי-טק, התאחדות המלונאים וכן הלאה – וכל משרדי הממשלה הרלוונטיים.
רוברט אילטוב: אתחיל דווקא מלמטה, דווקא ממקצועות שהם לא בתחום האקדמיה.
רוברט אילטוב: ישבנו בזמנו עם התאחדות התעשיינים, שאלתי את שרגא ברוש, מה אתם צריכים, הוא אמר: אנחנו צריכים עובדי CNC, חסרים לנו מאות עובדי CNC.
רוברט אילטוב: עיבוד שבבים.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	בתחום העיבוד השבבי הממוחשב.
רוברט אילטוב: מה שעשינו – קבענו בהנהלת הקרן, על מנת לעודד את הפניית החבר'ה האלה ללימודים - אנחנו מימנו מכספי הקרן 90% מימון לצורך לימודי הנדסאים.
רוברט אילטוב: איפה אני רואה את הבעיות?
רוברט אילטוב: קודם כול – וזה הוזכר פה – אחת הבעיות זה התעשייה.
רוברט אילטוב: אם התעשייה יש לה צורך, היא צריכה לשתף פעולה.
רוברט אילטוב: למה הזכרתי פה את נושא ה-CNC?
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אנחנו נשמע את התעשייה.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אנחנו נשמע אותם גם.
רוברט אילטוב: אם ישבתי עם נשיא התאחדות התעשיינים, ודובר על צורך של מאות עובדים, ובסיכומו של דבר נקלטו 20 או 23 עובדים, יש לנו פה בעיה.
רוברט אילטוב: אנחנו שומעים שיש צורך רציני מאוד היום בתחום ההנדסה האזרחית – חסרים מהנדסים בתחום הבניין, התשתיות וכן הלאה.
רוברט אילטוב: אלפי מהנדסים חסרים.
חיים אורון: אנחנו באים ואומרים - אנחנו מוכנים לשתף פעולה, לתת מלגות ולעודד את החיילים המשוחררים ללכת לתחום של לימודים בתחום הזה, ואתה אומר – אבל איפה התעשייה פה?
חיים אורון: אתה רואה שהתעשייה בעניין הזה, יש לה רגליים קרות.
רוברט אילטוב: אני חושב שאתה טועה.
רוברט אילטוב: אני יזמתי הצעת חוק חיילים משוחררים – עידוד חיילים משוחררים ללכת למדע וטכנולוגיה.
רוברט אילטוב: אני דווקא לא שמעתי את משרד הביטחון עומד על הרגליים האחוריות כדי לקדם את הצעת החוק.
רוברט אילטוב: דווקא משרד החינוך התנגד, והות"ת – שאנחנו מתערבים להם שם בתכנון ובתקצוב.
רוברט אילטוב: אז אני לא יודע עד כמה משרד הביטחון גם נחוש בנושא הזה.
רוברט אילטוב: דווקא הצעת החוק באה כבקשה ופנייה אלינו מתעשיות ההיי-טק.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אני אגיד לך מה קרה שם – אם אנחנו מתכוונים לאותו דבר – ההצעה שאתה מדבר עליה, ואני מניח שזו ההצעה, אמרה שזה יבוא על חשבון כספי הפיקדון של החיילים.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	ממש לא.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	היתה הצעה כזאת.
רוברט אילטוב: היתה הצעה, לכן אני לא יודע על איזו הצעה אתם מדברים כי כל הצעה – לפחות מה שבא מהשולחן שלי – כל הצעה שדיברה על עידוד חיילים לכיוון של לימודי מדע וטכנולוגיה, אין דבר כזה.
רוברט אילטוב: אנחנו עובדים בפרויקט אופקים להיי-טק.
רוברט אילטוב: נושא פרויקט אופקים להיי-טק בא ביוזמה משותפת שלנו ושל התאחדות תעשיות ההיי-טק.
רוברט אילטוב: אנחנו שם מממנים את המכינה הקדם-אקדמית, שזו מכינה ארוכה יותר של 15 חודש, זאת לא מכינה מקובלת.
רוברט אילטוב: אנחנו קודם כול עושים בכלל את איתור החיילים דרך כל המוקדים שלנו.
רוברט אילטוב: אנחנו נותנים לאותם החיילים מלגות להמשך הלימודים שלהם, אז אי-אפשר להגיד שאנחנו לא עושים.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     לא, אני לא אומר שאתם לא עושים.
רוברט אילטוב: בנוגע להצעת החוק הזאת.
רוברט אילטוב: דווקא זה בא מהתעשייה, הבקשה הזאת.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     קודם כול, זאת לא בושה שזה בא מהתעשייה.
רוברט אילטוב: אני חושב שהתעשייה היא זו שצריכה לדבר על צורך.
רוברט אילטוב: בדיוק על זה אני מדבר, אבל אני אומר – זה לא מספיק שהתעשייה באה ומדברת על צורך.
רוברט אילטוב: נתתי דוגמה של הנדסה אזרחית, לא סתם, כי אני אומר – בסוף אני מצפה שהתעשיינים יבואו ויגידו: אוקיי, אנחנו קולטים אותם.
רוברט אילטוב: הרי בסוף, כל העניין הוא השמה.
רוברט אילטוב: אני אומר לך – אנחנו היום "חברת כוח-אדם" הכי גדולה במדינת ישראל.
רוברט אילטוב: אנחנו היום לוקחים חיילים, אנחנו סיפקנו לקריית גת, לאינטל, 350 חיילים ביום אחד.
רוברט אילטוב: הסבירו לנו מה הם רוצים והם קיבלו.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	חיילים משוחררים או חיילים?
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	חיילים משוחררים.
רוברט אילטוב: אנחנו מטפלים בחיילים משוחררים.
רוברט אילטוב: זה המנדט שלנו.
רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	לסיכום.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	לכן, אני אומר – קודם כול, אין לי ספק שיש צורך היום במהנדסים, כמו שיש צורך היום ברופאים.
רוברט אילטוב: אגיד לך יותר מזה.
רוברט אילטוב: יש היום תיקון לחוק, של שנת לימודים חינם.
רוברט אילטוב: אנחנו עכשיו יושבים – יש לנו שוב פאנל עם כל הגופים הרלוונטיים, החל מהות"ת, עבור להתאחדויות למיניהן, דרך כל המשרדים הרלוונטיים, על מנת לראות מהם המקצועות שיש צורך לאומי לשלוח את הילדים לשם.
רוברט אילטוב: דרך אגב, את מימוש אותו תיקון לחוק של שנת לימודים חינם מה שיקבע באמת זה הגדרות הצורך.
רוברט אילטוב: לכן אנחנו יושבים בפאנל עם כולם.
רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	זה רק באזורי עדיפות לאומית.
רוברט אילטוב: תדגיש, זה לא בכל הארץ.
רוברט אילטוב: רק באזורי עדיפות לאומית.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	לא, לא, אתה טועה.
רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	הנה המודעה מהבוקר.
חיים אורון: סלח לי, אתה טועה.
חיים אורון: היו"ר רוברט אילטוב:     	תסכם בבקשה במשפט.
חיים אורון: חיים אומן:     	הסיכום הוא כזה.
חיים אורון: אין לי ספק שיש צורך היום במהנדסים, בכלל בתחומי ההיי-טק, בדגש על מהנדסי חשמל, אלקטרוניקה ואחרים, מחשבים.
חיים אורון: יחד עם זה, יש צרכים נוספים.
חיים אורון: נתתי דוגמה – הנדסה אזרחית – ואני יכול לתת דוגמאות נוספות.
חיים אורון: למשל, הוראה.
חיים אורון: יש לנו היום בעיה רצינית בהוראה.
רוברט אילטוב: בזה אנחנו לא נתעסק היום.
רוברט אילטוב: בהוראה לא נתעסק היום.
רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אני אומר שצריך לקחת בחשבון דבר אחד.
רוברט אילטוב: יש היום כסף עבור לימודים, זה כולל גם תיקון לחוק חיילים משוחררים.
רוברט אילטוב: צריך לקחת את כל החבילה הזאת.
רוברט אילטוב: אנחנו יושבים ובודקים את זה, ובהתאם לכך אנחנו היום נקבע אצלנו לפחות את הצרכים ולאן אנחנו ממקדים את כל הסיפור הזה של הליכה ללימודים בתחומי ההיי-טק.
רוברט אילטוב: איציק תורג'מן, תוכנית אופקים, בבקשה.
רוברט אילטוב: אני באמת מבקש, טלגרפית, אני רוצה לשמוע מקסימום אנשים, ואנחנו באיחור.
רוברט אילטוב: איציק תורג'מן:     	אגיד שאני מהנדס, אחרי 30 שנות שירות ביחידה טכנולוגית עילית של חיל המודיעין, ממייסדי תוכנית "עתידים", הובלתי אותה למשך שמונה שנים, היום בקרן רש"י, ויחד עם איגוד תעשיות האלקטרוניקה, בהובלת יהודה זיספל והיחידה להכוונת חיילים משוחררים, בתוכנית "אופקים להיי-טק".
רוברט אילטוב: מנוע הצמיחה המרכזי של הכלכלה הישראלית זה ההיי-טק.
רוברט אילטוב: היום, מעל 50% מהיצוא זה מהיי-טק.
רוברט אילטוב: 70,000 איש תורמים, כל אחד כ-300 אלף דולר לשנה, מתוכם 23,000 מהנדסים, שמייצרים מיליון דולר יצוא כל מהנדס.
רוברט אילטוב: התעשייה הזו גדֵלה בקצב של כ-5% בשנה.
רוברט אילטוב: היא יכלה בקלות לגדול בקצב של 15%.