GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן לבאון: אני מבקש לתת לנו ואנחנו נחזור אליכם אחרי שנעשה בדיקה הרבה יותר יסודית.
ראובן לבאון: דבר נוסף שאני מבקש להעיר, שעוד לא אמרנו קודם, לגבי הקטעים הצפוניים.
ראובן לבאון: אנחנו מדברים על מכרז חדש.
ראובן לבאון: זאת אומרת, מכניסים עוד שחקן לשוק וזה לא אותו זכיין.
כרמל שאמה-הכהן: אלא אם כן הוא יזכה.
ראובן לבאון: לא.
ראובן לבאון: הוא כזכיין לא.
כרמל שאמה-הכהן: אסור לו להתמודד?
ראובן לבאון: בישות שלו כדרך ארץ, הוא לא יכול להשתתף.
ראובן לבאון: אם הרכיבים שלו מתאגדים באופן חדש, זה שוק חופשי.
ראובן לבאון: לכן זה גם טווח אחר עם כנראה חלק מלקחי הזיכיון הקיים שניישם בתוך הזיכיון החדש על מנת באמת שתהיה זרימת תנועה ורמת שירות ודברים מהסוג הזה.
ראובן לבאון: ניישם בתוך המכרז החדש.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אלה לא קטעים חלופיים.
כרמל שאמה-הכהן: הם לא קטעים מקבילים שתהיה תחרות בדרך ארץ אלא אחד ממשיך את השני.
ראובן לבאון: לא, אבל דיברת על שבויים ואנחנו לא שבויים בתוך זיכיון קיים.
ראובן לבאון: לכן בצוות שבראשותו עומד גיל שבתאי, שזה צוות ועדת המכרזים להכנת המכרז, קודם כל המיון המוקדם ואחר כך המכרז, אנחנו מנסים למצות את כל הלקחים מהקטע הקיים.
כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, אם כבר מדברים, יש עוד נקודה שתכניסו למחשבה שלכם בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: האם באמת פונקציה של המהירות הממוצעת במקטע, לא רק עצירה, צריכה להיות פרמטר שמשפיע על המחיר.
אלי אפללו: הייתי רוצה להוסיף שאלה.
אלי אפללו: אם זיכרוני אינו מטעני, היה פעם בכביש 6 מצב שאם לא נסעת מקטע לקטע במהירות מסוימת, היו מחייבים אותך.
אלי אפללו: זאת אומרת, אם היית עומד בצד, היו מחייבים אותך.
אלי אפללו: אני זוכר את העניין הזה נכון?
לאה ורון: היו תחנות התאוששות לתחנת עצירה.
ראובן לבאון: זה התחיל מתחנות התדלוק והמנוחה.
ראובן לבאון: היום המצב הוא שיש לך שלושת-רבעי שעה היום במצב שבו אתה גם יכול לצאת מהכביש ולחזור באותו מקום וזה כאילו אתה ממשיך באותו רצף.
ראובן לבאון: שלושת-רבעי שעה.
ראובן לבאון: זה הפרמטר היום.
אלי אפללו: אם עברת שלושת-רבעי שעה, מחייבים אותך מחדש.
קריאה: בקטע שיש בו תחנת דלק, יש לך שעתיים.
אלי אפללו: בן אדם עייף ורוצה לנוח בצד.
כרמל שאמה-הכהן: אף פעם לא הייתי מודע לזה.
אלי אפללו: כי זה אבסורד.
אלי אפללו: אתה מבין איפה האבסורד?
אלי אפללו: בן אדם רוצה לנוח, להירדם לחצי שעה.
ראובן לבאון: שלושת-רבעי שעה עומדים לרשותו.
כרמל שאמה-הכהן: לכל הכביש או למקטע?
קריאה: למקטע.
אלי אפללו: כאן הם כן קובעים להם וכן משלמים וכשאנחנו תקועים, הם לא מחזירים.
ראובן לבאון: קח בחשבון את המצב שבו בעצם הגעת עד קסם, יש לך עסקים בראש העין, נעשה את זה ציורי.
ראובן לבאון: אתה יכול לצאת ואחרי שלושת-רבעי שעה לחזור ולהמשיך.
אלי אפללו: אני לא מדבר על אלו שנכנסים ויוצאים אלא על אלו שהם באותו נתיב.
ראובן לבאון: את התשובה הזאת יש לנו רק בתוך תחנות התדלוק והמנוחה.
ראובן לבאון: שעתיים.
אלי אפללו: אני חושב שהם צריכים להישאר.
ראובן לבאון: זה לא בטיחותי.
ראובן לבאון: אנחנו לא רוצים לעודד אנשים לעמוד בשולי הכביש שהוא כביש מהיר.
אלי אפללו: בן אדם נתקע עם האוטו, מה הוא עושה?
קריאה: אם באמת יש מקרה חריג, הוא יכול לפנות לזכיין ו לומר מה היו נסיבות אותו מקרה.
אלי אפללו: רק תראו שזה לא פרופורציונאלי.
אלי אפללו: אני אומר לכם שכמעט כל יום זה קורה לנו שאנחנו תקועים בכביש בפקקים.
כרמל שאמה-הכהן: הנתון הזה נכון?
ראובן לבאון: הושלמו היום כבר מעל שלושים קילומטרים הרחבות.
אלי אפללו: הגברת אמרה שלא.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם נתונים מספריים עובדתיים.
ראובן לבאון: הקטע של בן שמן-נחשונים בו יש שני נתיבים והתחילו לעבוד על ההרחבה שלו, יש בו קטעים מסוימים בסביבות 7.5 עד 8.5-9 ובסביבות 4 עד 6 שהמהירות קצת מואטת ולכן הוספנו גם נתיבי זחילה כמו שבוודאי ראית, על מנת לעודד רכב כבד לזוז הצידה.
ראובן לבאון: אני מסכים שבקטעים האלה יש גודש.
אלי אפללו: כל יום.
אלי אפללו: אלה באמת השעות בהן אני נוסע וחוזר.
ראובן לבאון: לכן כבר תראה שם בעבודה שתיקח עוד כשנה הרחבה של נתיב שלישי.
ראובן לבאון: זה אזור מאוד קשה אבל כבר התחילו לעבוד על זה מתוך המודעות הזאת.
אברהם מיכאלי: לגבי הקטע הבטיחותי, אמרת שאתם משתדלים שהנהגים לא יעצרו בצד.
אברהם מיכאלי: יש לכם לכיוון דרום בין נתניה לכיוון תל אביב-הרצליה, במחלף שם, ראיתי לאחרונה שעשיתם כמה מפרצים כדי שרכבים יוכלו להיכנס אליהם ושם לעצור.
אברהם מיכאלי: לדעתי זה הגיוני וחיוני, אבל יש הרבה מאוד מקומות שאנשים נוסעים מעבר לתחנות הדלק ונוסעים קילומטרים רבים ואין להם היכן לעצור.
אברהם מיכאלי: אם מישהו לא חש טוב, הוא חייב לעצור בצד, זה מקום מסוכן.
אלי אפללו: אני רוצה להמשיך את השאלה.
אלי אפללו: אולי אתם מוצאים פתרון לגבי הרכב הכבד, כך שבשעות העומס, ואתם יודעים שבין שעות מסוימות – כמו שהיום שר התחבורה, ואני מברך אותו על היוזמה שלו שלקח בכבישים מסוימים בהם יש עומס, מנע מרכב כבד לעלות על הכבישים האלה.
אלי אפללו: האם בשעות העומס כאשר אתם יודעים שיש עומס, וזה חוזר לדעתי כל יום, בשעות האלו להוריד לפחות את הרכב הכבד.
ראובן לבאון: לפני ימים הסוגיה הזאת הגיעה לשר התחבורה, בעקבות האילוצים שקיימים בנתיבי אילון.
ראובן לבאון: נתיבי אילון הצטרף לאחרונה לאותו הסדר של הכביש לירושלים ובאמת נותרה שאלה עקרונית.
ראובן לבאון: אני מעריך שזה יצטרך להגיע להכרעתו של השר בזמן הקרוב, האם בעצם המשמעות של נתיבי אילון פלוס כביש 1 וכולי, משמעותה איסור נסיעה של רכב כבד במרכז הארץ בכלל.
ראובן לבאון: זאת החלטת מדיניות שהיא לא אצלנו אלא זאת החלטה הרבה יותר כבדה.
ראובן לבאון: אני לא יכול לאסור בכביש 6 נסיעה של מישהו בשעה מסוימת.
ראובן לבאון: השאלה שאתה מעלה היא מאוד כבדת משקל ואנחנו הפנינו את תשומת הלב במשרד – ועכשיו זה עוד יותר מחריף בגין האיסור לנוע בנתיבי אילון.
אלי אפללו: פתרו בעיה כאן והעבירו אותה למקום אחר והבעיה תהיה הרבה יותר גדולה.
אלי אפללו: אני מבקש אדוני היושב ראש להודיע לשר שיש לו כוונות נהדרות והוא עושה דברים נהדרים.
אלי אפללו: בעניין הזה לפתור בעיה של אילון וכביש 1 בעצם סוגר את הכבישים האלו והופך להיות פקק תנועה ענק בכביש 6 והוא הכביש המהיר היחידי שמוגדר ככביש מהיר והוא גם כביש אגרה.
אלי אפללו: הוא הכביש היחידי שצריך לחבר את הפריפריה למרכז הארץ וזה ייעודו.
אלי אפללו: הפתרון כפי שנעשה בלי לפתור את הבעיה בכביש 6, לפחות בשעות מסוימות של העומס, אני חושב שזה חטא על פשע.
ראובן לבאון: אני חייב תשובה לגבי מפרצי העצירה.
ראובן לבאון: מה שראית, זה היה מפרצי עצירה בזמן הרחבת הכביש.
ראובן לבאון: מאחר שהמתווה הפך למאוד צר בתקופת ההקמה, ואפילו לא נותרו שוליים, היינו חייבים לייצר מפרצים למצבי חירום.
ראובן לבאון: אני אחזור ואומר שוב, זה קונפליקט שמוכר מאז פתיחת הכביש.
ראובן לבאון: בכביש מהיר אתה לא מייצר מפרצי מנוחה כמו שאתה עושה בכל מקום אחר כי כל נקודת מפרץ, ההרחבה היא בעצם כמו מחלף.
ראובן לבאון: אתה צריך נתיב ירידה ונתיב עלייה.
ראובן לבאון: לכן ברוב המקומות מבחינת המרחקים אין לנו את המצב הזה.
ראובן לבאון: ראית מצב כמו שיש היום גם את נתיב הזחילה בקטע באזור שוהם, שיש מפרץ בגלל שהוספנו נתיב זחילה והורדנו את השוליים.
ראובן לבאון: אי אפשר להוסיף בכביש מפרצי עצירה למצב של מנוחה.
ראובן לבאון: במצב חירום, יש את השוליים ומעבר לזה שאתה יכול לעצור, זה חירום.
ראובן לבאון: אין מצבים בכביש מהיר שאתה באופן יזום מזמין עצירה, מנחה, תפילה, חס וחלילה שירותים, הקאה וכולי.
ראובן לבאון: הרעיון הוא שבכביש מהיר או שאתה מגיע לאזור של תחנת מנוחה או שאתה יוצא מהכביש או שבלית ברירה במצב חירום אתה עוצר בשול ולכן יש לנו שול של שלושה מטרים מלאים.
ראובן לבאון: אנחנו לא מייצרים באופן יזום מפרצים לעצירה.
אלי אפללו: אני רוצה לשאול שאלה נוספת בנושא תחנות תדלוק.
אלי אפללו: תחנות רענון ותדלוק ביחד.
אלי אפללו: האם אתם יכולים לאלץ או לגרום לכך שתהיה תוספת תחנות?
אלי אפללו: המרחק בין התחנות הוא גדול.
אלי אפללו: בין תחנה לתחנה יש מרחק גדול מאוד.
אלי אפללו: בן אדם צריך להתפנות ומה הוא יכול לעשות?
ראובן לבאון: אתה אמר להתאפק.
אלי אפללו: שיעשה את זה במקום מוסדר.
אלי אפללו: אני לוקח אתי אנשים.
אלי אפללו: אני כבר יודע שאני חייב לעצור במקום מסוים כשאני יודע שאני בין תחנה לתחנה, אבל לא כולם יודעים והם כן עוצרים.
אלי אפללו: האפשרות שבן אדם יתפנה, אין לו אפשרות כזאת.
אלי אפללו: על כביש 6 אין לו מקום לעמוד בצד ואין לו אפשרות.
אלי אפללו: מדברים על סיכון.
אלי אפללו: ברגע שאתם תכתיבו להם להקים עוד תחנות דלק, זה משהו אחר.
אלי אפללו: אם זה היה כביש פרטי, היו קמות שם לפחות עוד עשר תחנות דלק אבל היות שזה בבעלות פרטית, ורק להם יש זיכיון להקים תחנות דלק, לא איכפת לי שיקומו עוד תחנות דלק של החברה.
אלי אפללו: מה שמעניין אותי זה שתהיה אפשרות לתחנות רענון ואם לא, שיעשו תחנות באמצע הדרך, תחנות אחרות כדי שתהיה אפשרות להתפנות ולהתרענן.
ראובן לבאון: הנקודה הזאת כבר עלתה בעבר.
ראובן לבאון: שוב, הנושא הוא מאוד מורכב.
ראובן לבאון: קשה לי קצת לפרט אותו אבל לכאורה מה רע בעוד תוספת של תחנות?
ראובן לבאון: זה רק טוב.
ראובן לבאון: בהסכם הזיכיון, אנחנו כל פעם מזכירים את הסכם הזיכיון, זה הסכם עם המדינה.
ראובן לבאון: אגב, הבעלות באופן כללי, הבעלות של המדינה, יש לה זיכיון להקים ולהפעיל ולגבות אגרה.
ראובן לבאון: צריך לזכור שזה לא כביש פרטי אלא זה כביש של המדינה בסיכומו של דבר.
ראובן לבאון: הנושא הוא מה נדרש בהסכם הזיכיון.
ראובן לבאון: אנחנו איתרנו בזמנו – עשינו על זה עבודה כבר לפני כשנה – ואין הרבה אופציות.
ראובן לבאון: אי אפשר להקים עוד עשר תחנות כמו שאתה אומר, מהבחינה של המרחק בין המחלפים שלא מאפשר שקילת הקמת הרבה תחנות, אבל יש לנו יכולת לפחות בעוד שני מקומות לנסות לקדם את זה.
ראובן לבאון: זה נושא שני שאנחנו נתעמק יותר ונדווח לוועדה מה האפשרויות שהן גם חוזיות, האם אנחנו מוציאים מכרז לתחנות לחברות דלק אחרות כי זה לא רק דור אלון.
אלי אפללו: אותנו מעניין שיהיו עוד תחנות.
אלי אפללו: לא מעניין אותנו מי יהיה אלא שיהיו.
ראובן לבאון: בסדר.
ראובן לבאון: אנחנו נקדם את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי מקריא את הפנייה לוועדה?
אלי אפללו: לפני שמקריאים, מתי יביאו לפנינו את התשובות?
כרמל שאמה-הכהן: הם ציינו בתחילת הדיון שלשלב הבא והמתקדם של הכביש יצטרכו לחזור אלינו לעוד אישור.
ראובן לבאון: נעשה את המקסימום לבוא עם מקסימום תשובות, גם לגבי הזיכוי, גם לגבי התחנות.
כרמל שאמה-הכהן: בעוד שלושה-ארבעה חודשים.
ראובן לבאון: בטווח של חודשיים-שלושה פחות או יותר.
ראובן לבאון: זה השלב בו אנחנו חייבים לחזור אליכם עם שני דברים, עם קביעת גובה האגרה ועם התנאים להפעלה מסביב, כמו שהיה לנו בכביש 6 המקורי.
אלי אפללו: כל התנאים האלו ששאלנו כאן.
ראובן לבאון: נשתדל לבוא עם מקסימום התשובות למועד הזה.
אתי בנדלר: עד לאותו מועד יהיה כבר אישור סטטוטורי לכל התוכניות?
ראובן לבאון: קטע 7 השלים את ההפקדה שלו, השלים את ההתנגדויות שלו והוא במהלך החודשיים הקרובים מקבל תוקף במועצה הארצית.
ראובן לבאון: זה לגבי קטע 7.
ראובן לבאון: לגבי קטע 3, עברנו כאמור את הנקודה הכי משמעותית במועצה הארצית בשבוע שעבר.
ראובן לבאון: היה שם עוד ויכוח בין שתי חלופות ואומצה חלופת תמ"א 3.
ראובן לבאון: זאת אומרת, תוכנית המתאר הארצית לכבישים ואנחנו בעצם מגיעים בטווח של חודשיים לדיון להפקדה והתבקשנו על ידי המועצה להשלים כל מיני תנאים.
ראובן לבאון: את מכירה טוב את התהליך הזה.
ראובן לבאון: נגיע לדיון להפקדה והתהליך של הפרסום, הפקדה, התנגדויות, ייקח בערך עוד כחמישה-שישה חודשים.
אתי בנדלר: אני אסביר מדוע אני שואלת את השאלה.
אתי בנדלר: החלטת הממשלה, כמו גם החלטת הוועדה ככל שהיא תחליט לאשר את החלטת הממשלה, מותנית בכך שלא יהיה שינוי בתוואי כי הממשלה בפירוש – אולי אני אצטט מהחלטת הממשלה – אמרה שבקטע שבין מבואות יוקנעם לבין מחלף סומך, כפי שמסומן בתסריט הנלווה להחלטה הזאת יהיו כבישי אגרה.
אתי בנדלר: ככל שייקבע בתוכנית תוואי אחר שאינו תואם לתסריט הנלווה, תתבטל הכרזה זאת.
אתי בנדלר: זאת אומרת, ככל שתהיה סטייה מהתוכנית, כמובן שלא רק לממשלה תצטרכו לחזור אלא גם לוועדה.
ראובן לבאון: ללא ספק.
ראובן לבאון: אני מצהיר לפרוטוקול לצורך העניין שהמצב שבו סיימנו את הדיון ביום שלישי שעבר במועצה הארצית קיבע את המסלול שגם מופיע בתסריט.
ראובן לבאון: זה היה התהליך.
ראובן לבאון: הייתה חלופה אחרת רעיונית שעוקפת לחלוטין את העניין ועל כן הסוגיה הזאת הוצגה.
אתי בנדלר: זאת אומרת שאין סיכויים שכתוצאה מההפקדה יהיה שינוי בתוואי?
ראובן לבאון: יכול להיות ויכוח על עוד מאה מטרים אורך מנהרה ועל תצורת המחלף אבל התוואי מקובע.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להקריא.
גיל שבתאי: אין לי כאן את הפנייה של השר אבל אני אקרא מהחלטת הממשלה.
גיל שבתאי: בהמשך להחלטת הממשלה מספר 1421.
לאה ורון: יש פנייה של שני השרים לוועדת הכלכלה.
גיל שבתאי: כן.
גיל שבתאי: אפשר להקריא אותה.
לאה ורון: לכם אין אותה?
גיל שבתאי: לא.
לאה ורון: הנדון: קביעת קטעים 3 ו-7 של כביש ארצי לישראל ככביש אגרה סעיף 2 לחוק כביש אגרה, כביש ארצי לישראל, התשנ"ה-1995 (להלן – החוק) קובע כי הממשלה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאית להחליט כי קטעים של כביש חוצה ישראל יהיו כבישי אגרה שייחתם לגביהם חוזה זיכיון לפי הוראות החוק.
לאה ורון: בהחלטת הממשלה מספר 2406 מיום 11 בנובמבר 2010 נקבעו קטעים 3 ו-7 לכביש חוצה ישראל ככביש אגרה.
לאה ורון: עותק החלטת הממשלה מצורף בזה.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה אושר פה אחד תודה רבה.
ישראל חסון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות מדידת מים (מדי מים) (תיקון), התשע"א-2010.
ישראל חסון: תמי שור: תמי שור, רשות המים.
ישראל חסון: מדובר פה על סט של כללים שעוסקים בנושא מדידת מים.
ישראל חסון: לפני שאכנס לפרטים הטכניים, במצב משק המים היום במדינת ישראל אנחנו מחויבים לכך שנושא מדידת המים ונושא הבדיקה של כמויות המים המופקות מצד אחד, והמסופקות מצד שני, יהיו נכונים ואמיתיים.
ישראל חסון: הנושאים של הפקה – שאת זה נראה בחלק השני של הכללים – בוודאי נמצאים תחת פיקוח ותחת שליטה של רשות המים מבחינת משאבי המים של מדינת ישראל שמנוצלים על-ידי המפיקים השונים.
ישראל חסון: יש פה כמה חלקים של כללי המדידה.
ישראל חסון: החלק הראשון הוא חלק טכני.
ישראל חסון: נציבות המים התחלפה ברשות המים בשנת 2008, ומכאן, קודם כול, נציב המים התחלף במנהל הרשות, והתקנות שפעם הוציאה נציבות המים התחלפו בכללים שהיום קובעת מועצת הרשות, ולכן יש פה התאמה של התקנות שהיו אז לכללים, שזה הנוסח הפורמלי המשפטי שיש היום.
ישראל חסון: זה החלק הראשון של השינוי.
ישראל חסון: בחלק השני של השינוי יש התייחסות למד שנקרא מד מים משולב, שהוא מד מים שמורכב משני סוגים של מדי מים, שניהם מאושרים כבר היום בתוך הכללים – מד מים וולטמן ומד מים רב-זרמי.
ישראל חסון: מד המים המשולב הוא בדרך כלל לא לצרכני קצה רגילים – לא לצרכנים ביתיים, לא למשתמשים רגילים של המים – אלא למפעלים יותר גדולים או מתחמים יותר גדולים שבהם יש שוני מאוד גדול בין צריכות מים גבוהות לבין צריכות מים נמוכות בחלקים שונים של היממה.
ישראל חסון: הבקשה פה היא לקחת את אותו מד מים משולב – שבהרבה מאוד מקומות מותקן ונמצא בשימוש כבר הרבה מאוד זמן – ורק להסדיר אותו מבחינת הכללים, שיהיה מוגדר כמד מים בפני עצמו וגם יאפשר את ההנחיות הנכונות למעבדות, באיזו צורה לבדוק אותו ובאיזו צורה לאשר אותו.
ישראל חסון: זה החלק השני.
ישראל חסון: החלק השלישי מדבר על אישור דגם.
ישראל חסון: היום, בתקנים, מוגדרים הסוגים השונים של מדי המים, והסוגים יכולים לקבוע כל מיני עקרונות לגבי מד המים – הגדלים נניח ונושאים אחרים שקשורים במד המים, אבל הנושא של בדיקות הטיב וכל הבדיקות של המבדקות אחר כך לא נמצא כיום בתוך התקן.
ישראל חסון: אנחנו רוצים לוודא שכאשר מאושר סוג של מד מים – ויש סוגים שונים – כל דגם שמאושר, עומד ברמות שאנחנו רוצים אותן ועומד באיכות שרוצים אותה, ולכן יש חשיבות לאישור הדגמים השונים ודרישות שהן בעצם יותר מחמירות ממה שקיים בתקן היום.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: יש לי שאלה לגבי הדגמים.
ישראל חסון: למה אנחנו אמורים לאשר דגם?
ישראל חסון: למה אנחנו לא מאשרים תקן?
ישראל חסון: מחר תקום חברה – ודרך אגב, היא רשמה פטנט אתמול – והיא תציע לך דגם שיודע לעשות את זה בצורה הרבה יותר יעילה והרבה יותר מדויקת.
ישראל חסון: אז למה אני לא מאשר תקן?
ישראל חסון: תמי שור: אנחנו לא נחסום אותה.
ישראל חסון: כל עוד היא עומדת בדרישות של התקן וממלאת הכול, נאשר אותה.
ישראל חסון: אני רוצה לאשר תקן.
ישראל חסון: למה אני צריך לאשר דגם?
ישראל חסון: אני לא אוהב אישור של דגם.
ישראל חסון: תמי שור: אני אסביר למה הוא קיים פה.
ישראל חסון: מד המים עצמו מורכב מהרבה מאוד רכיבים ותתי-רכיבים שיש בתוכו.
ישראל חסון: מביאים מד מים ומאשרים אותו על-פי התקן.
ישראל חסון: לצורך העניין, יכול היצרן לקחת איזשהו רכיב שהיה בתוך מד המים – שמד המים נבדק על-פיו והטיב שלו אושר על-פיו – ולהחליט שהרכיב הזה בתוך מד המים הוא יקר לו מדי, עד היום הוא ייבא אותו מחברה מוכרת באירופה, ומחר הוא מחליט לייבא איזשהו רכיב מוזל מסין.
ישראל חסון: בעיקרון, התקן עדיין נשאר כתקן, המד נשאר אותו מד, אבל איכות המדידה של הדגם עצמו ירדה בצורה מאוד משמעותית.
ישראל חסון: לכן, מדובר פה על בדיקות נוספות – לאפשר גם מבחינת מעקב – שלא רשמו על הנייר דגם שהוא תיאורטית מעולה ונהדר, ובפועל מספקים לספקים דגם שהוא באיכות ירודה ולא ניתן למדידה כפי שצריך.
ישראל חסון: יוסי דאובר: יוסי דאובר, רשות המים, יושב-ראש ועדת תקינה במכון התקנים למדי מים.
ישראל חסון: קודם כול, התקן הישראלי למדי מים הוא תקן מאושר, על-פי חוק התקנים.
ישראל חסון: איתי עצמון: תקן רשמי?
ישראל חסון: יוסי דאובר: הוא גם תקן רשמי.
ישראל חסון: איתי עצמון: כולו.
ישראל חסון: יוסי דאובר: למעט מספר סעיפים, זה משתנה מפרסום לפרסום של הממונה על התקינה במשרד המסחר והתעשייה.
ישראל חסון: לאה ורון: מר גרישה דייטש יושב פה.
ישראל חסון: גרישה דייטש: התקן הוא רשמי ברובו.
ישראל חסון: יש שם סעיפים מסוימים שהם לא נוגעים לנושא, של הגנה על איכות הסביבה או בריאות, ואז הם לא רשמיים.
ישראל חסון: איתי עצמון: אבל החלקים הרלוונטיים הם רשמיים.
ישראל חסון: גרישה דייטש: רשמיים.
ישראל חסון: יוסי דאובר: התקן הוא זה שמחייב סימון אישור דגם על גבי מד מים, כסימון.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: לא הבנתי את המשפט האחרון.
ישראל חסון: יוסי דאובר: התקן למדי מים הוא זה שמחייב את היצרן לסמן את אישור הדגם כסימון של מד המים.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: אתה הבנת?
ישראל חסון: איתי עצמון: לא.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: אני מתנצל, כנראה הבעיה היא אצלי.
ישראל חסון: יוסי דאובר: יש סעיף בתקן שנקרא סימון – סימון של מדי מים.
ישראל חסון: יש מספר דרישות מה צריך להיות מסומן .
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: זה התקן.
ישראל חסון: איתי עצמון: אתה מדבר על תו תקן?
תמי שור: בתוך התקן יש דרישה לסמן דגמים, והדגמים האלה הם אותם דגמים שיאשרו ברשות המים.
תמי שור: יוסי דאובר: על-ידי רשות מוסמכת.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: סליחה, אדוני, יש משהו בטרמינולוגיה שלנו לא ברור, לשנינו.
תמי שור: כשאת אומרת דגם, את מתכוונת למוצר כמו BMW?
תמי שור: תסבירי לי, כשאת אומרת דגם למה את מתכוונת.
תמי שור: יוסי דאובר: זה שם היצרן.
תמי שור: BMW זה שם היצרן.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: 520CI?
תמי שור: לזה אתה מתכוון?
תמי שור: יוסי דאובר: כן.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: השאלה שלי אליך היא למה אני צריך לאשר 520CI ולא להגיד, אני רוצה לקבל מוצר שיש לו אלמנט כוח כזה, שיש לו אלמנט בלימה כזה – אני מדבר כרגע בשפה שאני מבין אותה, אתה מבין כנראה יותר ממה שאני מבין – למה אני מאשר דגם?
תמי שור: אני צריך לאשר תכונות.
תמי שור: יוסי דאובר: אני אפרט.
תמי שור: התקן בעצמו מפרט מהן הדרישות לצורך אישור דגם.
תמי שור: יש בדיקות מיוחדות.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: אז למה אני מאשר את הדגם?
תמי שור: למה אני מאשר את המוצר הסופי?
תמי שור: תמי שור: יש פה עניין של רזולוציה.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: לא, זה בכלל לא עניין של רזולוציה, אני ממש מתנצל.
תמי שור: את רוצה רכב שיודע לנסוע באמינות, בבטיחות ובמהירות כזאת – בכוונה אני מפרט את זה.
תמי שור: לצורך העניין הזה את טוענת שצריכים להיות לו ארבעה גלגלים, הגה ושתי מראות צדדיות.
תמי שור: מרגע זה, אם את אומרת לי – אתה קונה רק פולקסווגן ולא BMW – ואם אני אדע מחר להביא לך מוצר זהה לחלוטין, יותר זול?
תמי שור: תמי שור: אין שום בעיה.
תמי שור: תמי שור: זה עניין של רזולוציה.
תמי שור: מה שהוחלט במסגרת התקן, וזה שינוי שנעשה, הוא שהתקן יורד מהגדרות של טיב ובדיקות, אלא מאשר רק את החלקים הכלליים של המוצר.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: זאת גושפנקה לפי דעתי למשהו שהוא פרצה, פרצה לשחיתות אפילו יכולה להיות.
תמי שור: תמי שור: למה לשחיתות?
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: כי כשאני מאשר דגם, קרי מותג שיש לו תכונות – כשאני מאשר את זה, אני חוסם אופציות אחרות, ואני לא רוצה.
תמי שור: אני רוצה לאשר תכונות – אפילו לא אני.
תמי שור: זה אתם, במסגרת התקן.
תמי שור: אני לא מוכן לאשר דגם.
תמי שור: ליהי שפייכר: סליחה, אדוני.
תמי שור: ליהי שפייכר, עורכת-דין מהלשכה המשפטית ברשות המים.
תמי שור: התקן עצמו מחייב סימון של אישור דגם על גבי מד המים.
תמי שור: אנחנו מדברים על הוראה בתקן עצמו.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: כשאת אומרת דגם, למה את מתכוונת?
תמי שור: תפשטי את זה, כנראה שאני לא מבין.
תמי שור: ניצן כהן: אתה מבין מצוין.
תמי שור: ליהי שפייכר: אני מתכוונת לסט כולל, לבדיקה שתיערך על-ידי רשות המים בדבר איזה מדי מים מאושרים לשימוש על-ידינו.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: תסלחי לי, גברתי.
תמי שור: מאפיינים או תכונות – לא משנה באיזו טרמינולוגיה תשתמשי – את רוצה שיהיה מאפיין או תכונות מסוימות לרכיבים של מד מים, נכון?
תמי שור: ליהי שפייכר: בראש ובראשונה, שיותאם לתקן.
ישראל חסון: תעני לי לשאלה שלי.
ישראל חסון: זה מה שאת רוצה?
ישראל חסון: ליהי שפייכר: כן.
ישראל חסון: זה מצוי רק בחברה מסוימת?
ישראל חסון: ליהי שפייכר: לא.
ישראל חסון: בוודאי שלא.
ישראל חסון: תמי שור: כולם יכולים לעמוד בזה, רק שיוכיחו שהם עומדים ברמה.
ישראל חסון: לאה ורון: אפשר להקריא לך את התקנה הרלוונטית, שהיא הוספת סעיף 33א: "מנהל הרשות הממשלתית רשאי לאשר דגם מד מים, בהתאם לנוהל שיפורסם באתר האינטרנט של הרשות הממשלתית למים ולביוב;" נזכיר כמובן שההחלטות של מנהל רשות המים הן החלטות שעומדות במבחנים שיפוטיים, וכאשר מנהל רשות המים יחשוב שדגם מסוים הוא אינו מעוניין לאשר, הוא יצטרך לנמק, כי ההחלטה שלו ניתן לערער עליה בערכאות שיפוטיות.
ישראל חסון: אולי זה מצמצם ומקטין את החשש שלך.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: בסדר גמור, זאת התשובה בעצם, לאה.
ישראל חסון: מה התשובה פה?
ישראל חסון: בהתאם לנוהל שיפורסם באתר האינטרנט.
ישראל חסון: לאה ורון: אכן.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: זאת אומרת, הנוהל שהוא מדבר עליו זה אותם מאפיינים שעליהם אנחנו מדברים, שחייבים להכיל מד מים.
ישראל חסון: תמי שור: זה אותן הוראות שבהן חייב לעמוד מציג הדגם כדי שהדגם יאושר.
ישראל חסון: אין פה שום מגבלה או חסימה של יצרן מסוים.
ישראל חסון: ניצן כהן: אני מבקש להוסיף.
ישראל חסון: שלום, שמי ניצן כהן, אני מנכ"ל "ארד" שהיא יצרנית של מדי מים, גם תושב טבעון, חבר הכנסת חסון.
ישראל חסון: אני דווקא חושב שהכיוון שאתה מוביל הוא נכון.
ישראל חסון: המסמך הזה הוא קצת מאוחר.
ישראל חסון: יכול להיות שאם הוא היה בא לפני מספר שנים הוא היה רלוונטי, אבל אנחנו דורשים תכונות מסוימות ממוצר שהן תכונות כלליות, בלי לקרוא לו בשם ספציפי, והתכונות האלה הן תכונות שקיימות גם בתקנים בין-לאומיים וגם בתקן הישראלי – תכונות שמדברות על דיוק המדידה, על משך הזמן שהמוצר צריך לתפקד, וכולי.
ישראל חסון: ברגע שפה מגדירים לדוגמה מד מים משולב, היום יש כבר מוצרים הרבה יותר טובים שהם לא מד מים משולב, הם אחרים, ויש דוגמאות נוספות.
ישראל חסון: לכן, אני חושב שיש פה בעייתיות מסוימת בצורה שבה המסמך מוגש לוועדה.
ישראל חסון: המסמך צריך להתייחס לתקינה רלוונטית ולתכונות שרוצים מהמוצר.
ישראל חסון: כפי שאתה אומר, אם זה רכב, הוא צריך לנסוע ולהיות מסוגל להיות בטיחותי ולהגיע למהירות כזאת, וכולי.
ישראל חסון: והיום, אם מגבילים את זה לסוג מסוים, יוצרים פה עיוות.
ישראל חסון: יוסי דאובר: מדוע אנחנו מגבילים?
ישראל חסון: ניצן כהן: כי אתה אומר פה מד מים משולב ואתה אומר פה מד מים רב-זרמי.
ישראל חסון: יוסי דאובר: אתה לא מחייב מד מים משולב, אתה נותן אופציה נוספת.
ישראל חסון: ניצן כהן: אבל אתה אומר שזה הפתרון שרשות המים תומכת בו.
ישראל חסון: יוסי דאובר: לא, זה לא נכון.
ישראל חסון: ניצן כהן: תקרא מה כתוב פה.
ישראל חסון: היום יש מוצרים הרבה יותר מתקדמים וגם יותר זולים.
ישראל חסון: יוסי דאובר: יש סעיף נוסף בתקנות שמאפשר מדי מים אחרים.
ישראל חסון: ניצן כהן: אבל זה לא מוזכר פה.
ישראל חסון: יוסי דאובר: זה מוזכר בתקנות.
ישראל חסון: סעיף 54 בתקנות.
ישראל חסון: תמי שור: אדוני אמר פה משהו.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: אל תתייחסי עכשיו למה אדוני אמר.
ישראל חסון: סיימי את דברייך, אחרי כן נתייחס למה שהוא אמר.
ישראל חסון: תמי שור: זה לגבי חלק התקינה של מדי המים.
ישראל חסון: החלק האחרון של הכללים מתייחס למתקני הפקה ומחייב את כל מפיקי המים בארץ לחבר את מדי המים שמודדים כמה מים יצאו ממתקני ההפקה שלהם, לבדיקה בקריאה מרחוק ברשות המים.
ישראל חסון: זה משהו שהוא דרמטי מבחינת רשות המים.
ישראל חסון: מדובר פה על סדר גודל של 1,500 מתקנים של מפיקים פרטיים, יש מעבר לכך את המתקנים של חברת "מקורות", כשהיום בעצם המפיקים מחויבים בדיווח חודשי – חלק מהדיווחים מגיעים, חלק מהדיווחים לא מגיעים.
ישראל חסון: אם מדי המים מתקלקלים, לא תמיד מחליפים אותם בזמן.
ישראל חסון: לאה ורון: איך הם עושים את הדיווח היום?
ישראל חסון: תמי שור: היום הם מדווחים על גבי טפסים.
ישראל חסון: רשות המים באמת לא יודעת לפקח על 1,500 מפיקים?
ישראל חסון: זה מאוד מטריד אותי לגבי האמינות של מה שעושים בערים.
ישראל חסון: תמי שור: אלה שני דברים נפרדים, תיכף אסביר.
ישראל חסון: דרך אגב, בערים עוברים בדיוק לאותה שיטה של קר"מ, של קריאות מרחוק של מדי מים.
ישראל חסון: זה אחד התהליכים שמבצעים.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: בסדר, זה לצורך התייעלות.
ישראל חסון: תמי שור: אבל הכוונה פה היא שמכיוון שמתקני הפקה הם מתקנים פרטיים, של האנשים עצמם, ולכן אפשרות הבקרה היא לא מספיק טובה היום, אנחנו דורשים אפשרות בקרה מוגברת על-ידי כך שהדיווח יגיע לרשות המים - אם מד מים מתקלקל, אם תהיה אתו בעיה, אם יראו שמישהו חלילה מסיט את המדידה או פוגם במד המים.
לאה ורון: באיזו עלות זה יחייב אותם על מנת לאפשר לרשות המים את הבקרה הזאת?
לאה ורון: תמי שור: מכיוון שהנושא דחוף ומכיוון שהוא מקושר ישירות גם לנושא המשבר במשק המים, הוקצה תקציב.
לאה ורון: היו"ר ישראל חסון: מי נושא בעלות של זה?
תמי שור: הוקצה תקציב מדינה לנושא הזה.
תמי שור: יש היום פרויקט שמבצע את כל הנושא הזה במימון מדינה, עשרה מיליון שקלים תוקצבו לכך ברשות המים.
תמי שור: יש היום צוות של רשות המים שעובר, יוצא ומתקין במתקנים.
תמי שור: סיימנו להתקין כבר ברמת הגולן, סיימנו להתקין באדמות הכבול, יש פיילוט שמתבצע כרגע בנתניה, יש עוד פיילוט שמתבצע בקולחי אשדוד.
תמי שור: מתחילים לעשות את זה כבר באופן מאוד נרחב.
תמי שור: לאה ורון: למה זה פיילוט בנתניה ובקולחי אשדוד?
תמי שור: תמי שור: ככל שהכללים בינתיים לא אושרו, אז אין חובה על המפיק לאפשר, ולכן פנינו לאותם כאלה שבאמת היו מעוניינים וזה נעשה מרצון.
ישראל חסון: גברתי, למה בסעיף 15 כתוב להתקין על חשבונו?
ישראל חסון: תמי שור: הכוונה היא שהחובה מכאן והלאה – אחרי ההתקנה הראשונה – תהיה על המפיק, לא על הרשות.
ישראל חסון: זוהי חובה של המפיק.
ישראל חסון: כמו שהיום חובה שלו לדווח פעם בחודש על גבי טפסים, לדווח על כמויות המים, מכאן והלאה תהיה החובה שלו שהנתונים יעברו.
ישראל חסון: הוא יוודא שהנתונים עוברים, וזה יחסוך ממנו את כל שאר הפרוצדורה.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: את מוכרחה להסביר לי את זה ובכך אני מסיים להציק לך.
ישראל חסון: רשות המים לא יודעת לפקח על 1,500 מונים?
ישראל חסון: תמי שור: לא יודעת זה עניין יחסי.
ישראל חסון: היום, המים שנמצאים במאגרי המים של מדינת ישראל, על-פי חוק המים הם מים ששייכים לציבור.