GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחמן שי: כידוע, ראש הממשלה הוא השר האחראי על יישום הרפורמה ברשות השידור, ובמסגרתה אכן הוחלט שהרשות תקים ערוץ ייעודי בערבית.
נחמן שי: כמובן, מבקר המדינה התייחס לסוגיה הזאת בשלושה דוחות נפרדים שבאמת מתחו ביקורת חריפה על ההזנחה בתחום הזה.
נחמן שי: מנכ"ל משרד ראש הממשלה ומטה ההסברה הלאומי עומדים בקשר רציף עם יושב-ראש ועם מנכ"ל רשות השידור כדי לקדם את הרפורמה.
נחמן שי: הכוונה היא להקים ערוץ שישדר שמונה שעות בערבית מדי יום.
נחמן שי: אתי בנדלר: סליחה.
נחמן שי: חוץ מערוץ-33 או במסגרת ערוץ-33?
נחמן שי: אופיר גנדלמן: על הבסיס של ערוץ-33, כאשר הכוונה היא להרחיב אותו מאוד.
נחמן שי: אתי בנדלר: אבל מדובר על שידורים בערבית במסגרת ערוץ-33.
נחמן שי: במקום ארבע שעות זה יהפוך לשמונה שעות.
נחמן שי: אופיר גנדלמן: בדיוק, אבל הכוונה היא להרחיב תכנים.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אופיר, יש ויכוח אם זה יהיה בערוץ-33 או זה יהיה ערוץ אחר.
ניצן חן: 34.
ניצן חן: תומר קרני: עמדתו של יושב-ראש הרשות שזה לא בהכרח יהיה על ערוץ-33.
ניצן חן: יכול להיות שזה יהיה בנפרד, אלה דברים שעוד לא נקבעו והפלטפורמה היא פחות – כלומר, אם זה יהיה 33 או הפצה בערוץ אחר, זה עוד לא נקבע.
ניצן חן: היו"ר נחמן שי: היינו כבר בערוץ-34 פעם, אתה אומר.
ניצן חן: אם אתה לא זוכר, אני אזכיר לך.
ניצן חן: ניצן חן: 34, כן.
ניצן חן: גם מזרח תיכון.
ניצן חן: לינדה בר: קראו לו ערוץ המזרח התיכון.
ניצן חן: היו"ר נחמן שי: אני מכיר את כל ה"פראיירים" שאישרו אותו.
ג'עפר פרח: אנחנו פעם היינו צריכים לעתור כדי לקלוט את הערוץ הזה.
ג'עפר פרח: היו"ר נחמן שי: לא בטוח שהייתם רוצים לקלוט אותו.
ג'עפר פרח: ג'עפר פרח: ואחר כך אמרו לנו אנשים – בשביל מה אתם עותרים בכלל, אף אחד לא רוצה לראות אותו.
ג'עפר פרח: אנשים "ירדו" עלינו שעתרנו לבקש לקלוט את השידור.
נחמן שי: לא נעסוק בעבר, אני רוצה לעסוק בעתיד פה.
נחמן שי: אתה חושב שזה יהיה בערוץ-33, ותומר אומר שזה לא יהיה בערוץ-33.
נחמן שי: תומר קרני: אני אומר- לא בהכרח.
אופיר גנדלמן: אני לא יודע איזה מספר הערוץ הזה יקבל בכבלים.
אופיר גנדלמן: היו"ר נחמן שי: השאלה איפה הוא יקבל זה לא פשוט.
אופיר גנדלמן: יושב פה יושב-ראש מועצת הכבלים.
אופיר גנדלמן: זאת לא נחלה שאפשר להתנחל בה היום באופן חופשי.
אופיר גנדלמן: אופיר גנדלמן: בדיוק.
אופיר גנדלמן: אבל היות ואי-אפשר ליצור ערוץ בערבית יש מאין, הבסיס שלו בסופו של דבר מבחינת כוח-האדם יהיה ערוץ-33.
אופיר גנדלמן: זה הבסיס, הטלוויזיה בערבית היא הבסיס להקמת הערוץ הזה – בין אם זה יהיה בערוץ כזה או בערוץ אחר.
אופיר גנדלמן: לוויין עמוס אכן לא נקלט.
אופיר גנדלמן: גם אם נקלט, פוטנציאלית, גם אם האלומה מכסה את האזור, בסופו של דבר אני לא מכיר אף אחד בסביבה שרואה ערוץ-33 במדינות ערב, אולי למעט גורמים כאלה ואחרים בעלי עניין.
נחמן שי: אם הם ילמדו עברית, הם יוכלו.
נחמן שי: עניין השפה מפריע להם.
נחמן שי: אופיר, אנחנו רק צוחקים קצת כדי להירגע, ואנחנו נמשיך.
אופיר גנדלמן: הכוונה היא כידוע להעלות את הערוץ ללוויינים שכן נקלטים באזור כדי להפוך אותו באמת לערוץ כפי שמדינות אחרות עשו.
אופיר גנדלמן: הזכירו כאן את "רוסיה אליום" שמשדרת כבר שנים, יש ערוץ טורקי בערבית, יש ערוץ סיני בערבית.
אופיר גנדלמן: מרבית המדינות המובילות בעולם חושבות שזה רעיון טוב להקים ערוץ משלהן בערבית ואנחנו חושבים כך גם.
אופיר גנדלמן: התקציב להקמת הערוץ מוערך בכ-70 מיליון שקלים לשנה, כאשר למיטב הבנתי, הכוונה היא לחלק אותו חצי-חצי בין תקציב רשות השידור במסגרת הרפורמה לבין תקציבים שיועברו ממשרדי ממשלה, כמו: החוץ, הביטחון, האוצר, ההסברה,המשרד לעניינים אסטרטגיים, וכולי.
אופיר גנדלמן: אנחנו סבורים שיהיה צורך בגידור הכספים האלה כדי לוודא שהם אכן יגיעו למטרתם ולא יוקצבו לדברים אחרים.
נחמן שי: מה שנקרא, איגום משאבים.
נחמן שי: ג'עפר פרח: מה התקציב שעומד לרשות הערוץ היום?
נחמן שי: אופיר גנדלמן: אני לא יודע להגיד.
נחמן שי: תומר, האם יש לערוץ-33 איזה תקציב?
תומר קרני: במסגרת תקציב הרשות – כשאין לכל הרשות תקציב מאושר – יש לערוץ תקציב, אין לי כרגע את הנתון.
נחמן שי: אבל זה להשוות תפוחים לאגסים משום שהוא מדבר על ערוץ ייעודי שישדר בערבית ואולי בשפות אחרות, והם מדברים על ערוץ הרבה יותר מגוון שכולל שידורים חוזרים מתוכניות בעברית וכל מיני סדרות.
נחמן שי: אתי בנדלר: ארבע שעות ערבית.
נחמן שי: תומר קרני: נכון, אי-אפשר להשוות את זה, זה גם לא יהיה מבוסס.
נחמן שי: ג'עפר פרח: הרעיון שהוא מעלה הוא רעיון דומה שבזמנו בממשלת שרון אושר – להקצות לזה 75 מיליון שקלים.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אני זוכר.
נחמן שי: אופיר גנדלמן: אני רוצה להשלים את הנקודה.
נחמן שי: בהתייחסות לנושא הספציפי שבו אנחנו דנים היום, לגבי הצעת חוק להקמת ערוץ פרטי בערבית, עמדת משרד ראש הממשלה היא שאין צורך בחקיקה כזאת.
נחמן שי: צריך להתקדם בהקמת ערוץ ממלכתי בערבית במסגרת הרפורמה ברשות השידור.
אתי בנדלר: מה עמדת משרד ראש הממשלה?
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: שאין צורך בחקיקה.
אתי בנדלר: אתי בנדלר: לגבי מה?
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: להקמת ערוץ פרטי.
אתי בנדלר: ניצן חן: לא להקמת ערוץ.
אתי בנדלר: אין צורך לחייב אותם - - - היו"ר נחמן שי: הוא השתמש בטרמינולוגיה שניתנה לפני כמה חודשים כשזה עמד על סדר-היום.
אתי בנדלר: בינתיים הפכנו את זה מחוק להצעה לסדר-היום, כך שעניין החקיקה לא עומד כרגע על סדר-היום.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על צורות אחרות של הפעלה.
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: מבחינת הקמת ערוץ פרטי בערבית, הרי יש לנו כבר ניסיון של "רדיו שמס" שקיבל זיכיון במסגרת הרשות השנייה.
אתי בנדלר: אני מניח שרובכם לא מקשיבים ל"רדיו שמס", אבל אני כן מקשיב, והתכנים שם מטרידים.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: זה מאוד חשוב לי.
אתי בנדלר: מה אתה שומע שם?
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: קודם כול, הערוץ הזה מהווה פלטפורמה לזרמים הפוליטיים השונים במגזר הערבי.
אתי בנדלר: יש מקום לבל"ד ויש מקום לתנועה האסלאמית וכולי.
אתי בנדלר: הרבה פעמים אני מקשיב ואני מתקשה להבחין בין שידורי החדשות או טון השאלות או טון הסיקור ברדיו הזה לבין רדיו פלסטיני רגיל.
אתי בנדלר: זכור לכולם הראיון שקיים זוהיר בהלול, מיודענו, עם סאמר אל-חאג' – אישה לבנונית מקורבת לחיזבאללה שארגנה את המשט הלבנוני של שתי ספינות שהיה אמור לצאת לארץ, בסופו של דבר בוטל.
אתי בנדלר: אני הקשבתי לראיון הזה בערבית, ואני יכול להגיד לך שראיון אוהד כזה לא ציפיתי לשמוע בתחנת רדיו ערבית ישראלית.
אתי בנדלר: שמעתי את ההסברים של מר בהלול, הם לא משכנעים אותי.
אתי בנדלר: הוא יכול אולי למכור את ההסברים לאנשים שלא דוברים ערבית אבל מי שדובר ערבית לא יכול לטעות בסימפתיה, באהדה.
אתי בנדלר: אותי זה מאוד מטריד, כאזרח ישראלי.
אתי בנדלר: צריך להקפיד שדברים כאלה לא יחזרו בערוץ כזה.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: אתה צודק.
אתי בנדלר: אופיר, למיטב ידיעתי, הרשות השנייה, יש לה מערך שאמור לפקח על תחנות רדיו.
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: אמור, אני חושב, זאת מילת מפתח.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: הלוא זה לא ערוץ פרטי.
אתי בנדלר: זה ערוץ פרטי בפיקוח ציבורי.
אתי בנדלר: ניצן חן: מר גנדלמן, אין פה נציג של הרשות השנייה, אני לא מפקח עליו.
אתי בנדלר: רק למען הדיוק – מאוד קל לקחת מקרה קיצון של זוהיר בהלול.
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: זה לא פעם אחת.
אתי בנדלר: אני נותן לך דוגמה שכולם מכירים.
אתי בנדלר: ניצן חן: אגב, זה לא ערוץ, זאת תחנת רדיו אזורית - מואזנת מאוד באזור הצפון והגליל, אולי אפילו גם באזור השרון.
אתי בנדלר: ברם אולם, בואו נכניס את זה לפרופורציה.
אתי בנדלר: זאת תחנת רדיו שיש לה אתוס ערבי-ישראלי, חשיבותה בעצם קיומה בפלורליזם של תחנות הרדיו האזוריות – בואו נשים את זה בפרופורציה.
אתי בנדלר: יש שם זוהיר בהלול ויש שם גם תוכנית אקטואליה שמופיעים שם מפרופ' אריה אלדד, דרך בכירים בקדימה, ודרך - - - אופיר גנדלמן: אם מופיע ב"אל-ג'זירה", האם זה משנה את הסיקור של "אל-ג'זירה" את ישראל?
אתי בנדלר: ניצן חן: אופיר, שנייה.
אתי בנדלר: האם תחנת הרדיו הזאת היא בטרמינולוגיה כמו קול ישראל או גלי צה"ל – התשובה היא לא, אבל להשוות את תחנת הרדיו הזאת לקול פלסטין, אני חושב שאופיר - - - אופיר גנדלמן: לא השוויתי לקול פלסטין.
אתי בנדלר: השוויתי לתחנת רדיו פלסטינית רגילה.
אתי בנדלר: המינוח הוא אותו מינוח.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: מאחר שאתה לא מייצג את הרשות, אז למה לך להיכנס למים האלה?
אתי בנדלר: ניצן חן: אגיד לך למה.
אתי בנדלר: הרי הטיעון הזה שהשמיע אופיר נדון סביב הקמת ערוץ ערבי מסחרי, והדילמה כאן היא לא פשוטה, השקענו בכך המון-המון מחשבה.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: ברור.
אתי בנדלר: ניצן חן: ואני חושב שהערוץ הערבי המסחרי שאנחנו דנים בו עכשיו, חשיבותו, בראש ובראשונה, בהוויה הערבית-ישראלית.
אתי בנדלר: גם כשלוקחים נושאים קונטרוברסיאליים ומציגים את זה מנקודת מבט של תחנת רדיו ערבית, יש כללי משחק כל עוד הוא בתוך הפיקוח הישראלי.
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: ברגע שהם מתייחסים לעצמם, לא כערביי ישראל.
אתי בנדלר: אני לא רוצה להיכנס למינוח.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: אנחנו לא רוצים להיכנס לזה עכשיו.
אתי בנדלר: אני בטוח שזאת סוגיה מרתקת.
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: המינוח הוא בעייתי, זווית הראייה היא בעייתית, וודאי שאנחנו מעודדים פלורליזם, ודאי שאנחנו מעודדים חופש ביטוי, אבל יש כאן איזשהו מצב לא סביר שבו אדם מקבל זיכיון, משדר, ואין גוף מפקח.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: מה שאתה אומר אלה דברים מאוד חשובים שצריכים להפנות אותם לרשות השנייה – לא ניצן, שהוא מתנדב לעזור לחברים שלו.
אתי בנדלר: הם אמורים להפעיל מערך בקרה, אני מוכן גם לבדוק את זה איתם, אבל זה רגיש ועדין ולא פשוט כל כך ובאמת נוגע בסוגיות של חופש הדיבור.
אתי בנדלר: זה לא פשוט כל כך, אבל בוא לא ניכנס עכשיו לשדה הזה.
אתי בנדלר: הלוא אתה אומר שאתם עובדים על ערוץ – משרד ראש הממשלה, מטה הסברה, רשות השידור – אתם עובדים על ערוץ בשפה הערבית, אינכם יודעים איפה הוא יהיה, אם הוא יהיה בערוץ-33 או במקום אחר.
אתי בנדלר: האם אתה יודע מהו לוח הזמנים להפעלה שלו?
אתי בנדלר: אופיר גנדלמן: מדובר על חודשים, אבל - - - היו"ר נחמן שי: הרפורמה.
אתי בנדלר: עד שתגמרו את הרפורמה תהיה רפורמה במצרים, בלוב, בבחריין.
אתי בנדלר: כל העולם הערבי עובר רפורמות קצת יותר מורכבות, רשות השידור עוד תקועה עם הרפורמה.
אתי בנדלר: תאמין לי, המילה "רפורמה"- אתם מוציאים ריח רע למילה רפורמה, תראו איזה רפורמות עוברות עכשיו.
אתי בנדלר: תומר קרני: לא ראיתי שהעולם הערבי עבר רפורמות, ואנחנו מתקדמים בנושא הזה.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: אתם מתקדמים יפה, בסדר.
אתי בנדלר: אופיר, אספתם את ה-35 מיליון האלה בתוך ה - - - אופיר גנדלמן: אני יודע שיש הבטחות.
אתי בנדלר: הכספים, אם עברו בפועל, אני לא יודע.
אתי בנדלר: ג'עפר פרח: האם נכנסו בתקציב לשנתיים הקרובות, 2012-2011?
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: אחר כך נעשה גם בדיקה של המקורות.
אתי בנדלר: אופיר, תודה, והנושא שדיברת עליו, אני רוצה לדבר אתך בנפרד, מאוד מעניין אותי מה קורה בשידורים שלהם.
אתי בנדלר: ג'עפר, בבקשה.
ג'עפר פרח: אני רוצה להתייחס לקונטקסט.
ג'עפר פרח: יש פה היום שתי אופציות.
ג'עפר פרח: אופציה אחת שעומדת לרשות הקבוצה ולרשות קבוצות אחרות – יש קבוצה שכבר משדרת היום מחיפה שנקראת "מיקס" – היא כבר משדרת, היא לא מחכה לא לרישיון ולא לזיכיון.
ג'עפר פרח: הסיפור של RTVi, ערוץ-9, מוכר לכם.
ג'עפר פרח: אפשר לשדר היום – אתה מתחבר לחיפה, לקריאת השידור בעמאן ואתה עולה ל"ערבסאט", אתה עולה ל"ניילסאט", ויש קבוצה אחת שהיא משולבת – של פלסטינים, עירקים, ירדנים וערבים מישראל – שכבר היום משדרת ויש לה תוכנית מקומית, חלק גדול מהמימון שלה הוא מימון ציבורי שמגיע גם ממדינות זרות, מגיע גם מאנשי עסקים ערביים.
ג'עפר פרח: אגב, רק שתדעו- כש"הלה טי.
ג'עפר פרח: וי" יצאו והודיעו אחרי המכרז שלך שיש קבוצה שנקראת "הלה טי.
ג'עפר פרח: וי", גם את השם "הלה" מישהו כבר לקח על ה"ערבסאט", גם השם "הלה" כבר נכבש.
ג'עפר פרח: כבר קיים שם וכבר נלקח.
ג'עפר פרח: היו"ר נחמן שי: אני לא אוותר לך, אתה מוכרח להסביר לי כי אתה מפתיע אותי עכשיו.
ג'עפר פרח: איך הם משדרים, לאיזה לוויין הם עולים?
ג'עפר פרח: ג'עפר פרח: אתה קונה או ב"ניילסאט" או ב"ערבסאט", זה עולה 350 אלף דולר.
ג'עפר פרח: אם יש מאחוריך שותפות עם ארגון בשטחים שהאיחוד האירופי יכול לתמוך בו במסגרת הדמוקרטיזציה של האמריקנים או של האירופאים שתומכים גם בהפקות בעולם הערבי ונותנים כסף לדברים האלה, אתה יכול לעלות לשידור בשותפות כזאת וזה מה שקורה היום.
ג'עפר פרח: היו"ר נחמן שי: השידור יוצא מחיפה, עולה על איזה לוויין?
ג'עפר פרח: ג'עפר פרח: מחיפה, ועולה על "ניילסאט".
ג'עפר פרח: היו"ר נחמן שי: ומשודר בלוויין.
ג'עפר פרח: ג'עפר פרח: משודר בלוויין לכל העולם הערבי, כולל לערבים בישראל.
ג'עפר פרח: זה גוף שאתה לא יכול לפקח עליו, וזה בדיוק מה שקרה עם הרדיו.
ג'עפר פרח: הרי הרדיו בערבית עלה אחרי שהרדיו הפיראטי הרג את כל מה שזז בשטח, ואז נזכרו להעלות רדיו.
ג'עפר פרח: חבר'ה, השוק מתקדם ומתפתח הרבה יותר מאשר החקיקה בישראל מתפתחת.
ג'עפר פרח: יש פה 696 תחנות, כשרק 28 גופים ממשלתיים עומדים מאחורי הגופים האלה.
ג'עפר פרח: רוב הגופים הם גופים פרטיים.
ג'עפר פרח: הסיפור הזה ייתקע, אתם תעכבו אותו, ייתקע עוד כמה חודשים - יעלה גם מוניד אל-מסרי וגם MBC וגם גורמים אחרים, מעניין אותם הערבים בישראל כקליינטים עתידיים – במצב שלום, במצב מלחמה, לא משנה.
ג'עפר פרח: זה מעניין אותם.
ג'עפר פרח: הם היום גם הולכים ומשדרים מנצרת, זה מעניין אותם.
ג'עפר פרח: השוק – נחמן, אתה צריך להתייחס לזה – שוק התקשורת, שוק ההפקות, שוק הקולנוע, שוק החדשות, הרגו אותו ב-20 השנים האחרונות בתוך ישראל.
ג'עפר פרח: עם כל הכבוד, רפיק חלבי וזוהיר בהלול עבדו במיינסטרים של המיינסטרים בישראל, היום הם בקושי נלחמים בתוכנית מצ'וקמקת בסוף של ערוץ-10 וערוץ-2.
ג'עפר פרח: כל ה"בום" שהיה פה, כמות הכסף שהלכה לקולנוע ולטלוויזיה ב-20 השנים האחרונות, פספסה את האוכלוסייה הערבית.
ג'עפר פרח: היום באה "אל-ג'זירה", נותנת חמש תוכניות לחבר'ה בנצרת - תפיקו לי אותן על ה"נכבה" – אף אחד לא מחכה, לא למשרד ראש הממשלה ולא לכנסת.
ג'עפר פרח: נותנים את הכסף, תפיקו לי חמש תוכניות, משדרים אותן – הם בוחרים את מי לראיין, אתה לא יכול להחליט עבורם.
ג'עפר פרח: גם האיראנים, כשהם משדרים, מישהו יכול להגיד להם לא?
ג'עפר פרח: השוק רץ יותר מדי מהר.
ג'עפר פרח: תסתכלו מה קורה בחדשות המקומיות.
ג'עפר פרח: בוועדה הזאת אתם מאריכים כל שנה את החדשות המקומיות, את ה-25 מיליון שקלים.
ג'עפר פרח: מישהו שאל מה קורה עם מהדורת החדשות בערבית, מתי היא משודרת, איפה?
ג'עפר פרח: כשהפיקה אותה רשות השידור, שידרו אותה ברשות השידור, בערוץ-33.
ג'עפר פרח: איפה עכשיו רפיק חלבי משדר – זכיין של רם לנדס – איפה הוא משדר עכשיו?
ג'עפר פרח: אחרי שתים-עשרה וחצי בלילה, בערוץ נעלם שאף אחד לא רואה אותו.
ג'עפר פרח: גם רם לנדס אומר לך – בשביל מה אני צריך להשקיע שני מיליון שקלים בחדשות בערבית?
ניצן חן: ג'עפר, נגעת בנקודה מאוד חשובה כי המועצה חייבה אותנו להחזיר את זה ל"פריים-טיים".
ניצן חן: ג'עפר פרח: יפה.
ניצן חן: ניצן חן: עד סוף פברואר זה יהיה ב"פריים-טיים".
ניצן חן: ג'עפר פרח: ניצן, אבל המחוקק – כשבאו וקבעו את הוראת השעה – אף אחד לא התייחס להפקות בערבית.
ניצן חן: זה גם קורה עם ה-8% הפקות מקור של "הוט" ו"יס".
ניצן חן: הם אמורים להפיק הפקות מקור – 8% - תסתכלו על התוכן ש"הוט" ו"יס" נותנות היום לשוק הפקות המקור, לכל הפקות הסוגה עילית שקיימות.
ניצן חן: אתה רוצה להתחרות עם MBC בתוכנית שהם קונים מטורקיה.
ניצן חן: חבר'ה, הטורקים משקיעים הון כסף.
ניצן חן: אם לא יהיו השקעות בהפקות מקור עם כסף נכון, הצופה הערבי לא יבוא לראות אותך.
ניצן חן: קרנות הקולנוע והטלוויזיה – כמה כסף הן נותנות לאנשי קולנוע ערביים בישראל?
ניצן חן: המצב הוא שיש כשל שוק מוחלט.
ניצן חן: ואתה כמחוקק היום, אתה יכול לבוא ולהגיד: אני עכשיו מתעורר, לא מחכה רק לרשות השידור, יש שוק הרבה יותר רחב מרשות השידור.
ניצן חן: הכי קל וזה בידיים שלכם – כי אתם מאריכים את זה כל שנה, ואתה מעורב בזה אישית – יש 25 מיליון שקלים שאתם כל שנה מחלקים, אומרים: תפיקו בזה חדשות מקומיות ותשדרו אותן.
ניצן חן: יחד עם מועצת הכבלים אתם יכולים מחר לקבוע שחמישית מהכסף הזה ילך לחברת חדשות ערבית שתפיק חדשות בערבית, במקביל לכך, ואז תהיה באמת תחרות על החדשות.
ניצן חן: היום אין תחרות על החדשות.
ניצן חן: אין תחרות.
ניצן חן: לא קבעתם את זה, פספסתם את השוק הזה.
ניצן חן: לגבי הפקות המקור אותו דבר, אפשר לקבוע תמריצים – אתה תלך יחד עם הערוץ הזה על הפקות משותפות בסוגה עילית, בדברים שבאמת יתחרו על הצופה שהוא צופה ב-MBC.
ניצן חן: באמת, התחרות היא לא עם ערוץ-33, התחרות גם לא תהיה עם מה שיופק ברשות השידור.
ניצן חן: התחרות תהיה של הערוץ הזה עם מה שמפיקים ב-MBC, עם מה שמפיקים בטורקיה.
ניצן חן: איתם התחרות מבחינת התוכן.
ניצן חן: היו"ר נחמן שי: זה מאוד מעניין מה שאתה אומר, אבל אני לא רוצה לפספס את הנקודה וגם לא נמשיך את הדיון הזה כל הבוקר.
ניצן חן: ג'עפר פרח: במה להתרכז?
ניצן חן: היו"ר נחמן שי: בשאלה של הפצת שידורים במזרח התיכון, מעבר לגבולות הארץ – מה דעתך על העניין הזה?
ניצן חן: אמרת דבר אחד חשוב - שעד שהחקיקה והכנסת והמדינה יסיימו את עבודתן, השוק הזה כבר נתפס וייתפס על-ידי יזמות פרטית.
ניצן חן: ג'עפר פרח: השוק הזה נתפס לאט-לאט.
ניצן חן: אני חושב שוועדת הכלכלה צריכה לראות מה הכלים שעומדים לרשותה, להרחיב את השוק הזה כדי שכל ערוץ כזה שיעלה – יוכל בעצם להתחרות.
ניצן חן: היום במציאות, אתה הורדת את הסף כדי לנסות ולהרים את המכרז הזה אחרי שלושה כישלונות.
ניצן חן: היום אנשים לוקחים סיכון להרחיב את השוק קצת.
ניצן חן: אף אחד לא מחייב את הלפ"מ היום להקצות 20% מהתקציב שלה למגזר הערבי, לשידורים של הטלוויזיה בערבית.
ניצן חן: זה משהו שאתם כן יכולים לעשות.
ניצן חן: אני מציע – יש היום מכרז.
ניצן חן: ניגשו בהתאם לתנאי מכרז מסוימים.
ניצן חן: תסיימו את המכרז.
ניצן חן: שוועדת משנה של ועדת הכלכלה תקיים סדרת דיונים איך מרחיבים את שוק ההפקות כדי שאפשר להביא למצב שהערוץ הזה יוכל באמת לעלות לשידור.
ניצן חן: קחו בחשבון, תסתכלו מה קרה ב"אל-ג'זירה".
ניצן חן: אדוני היושב-ראש, אתה יכול להגיד עכשיו לקבוצה – תלכו תשדרו ב"ניילסאט".
ניצן חן: לא אהבו, נדמה לי שאפשר לשאול אתכם, ניסיתם לקנות את "ניילסאט", נתנו לכם?
ניצן חן: היו"ר נחמן שי: לא, הם לא ניסו אף פעם.
ניצן חן: הם פועלים בחשיבה ממשלתית, והממשלה מכוונת הכול לעמוס.
ניצן חן: ג'עפר פרח: אבל תראה מה קרה עם "אל-ג'זירה" – מההורדה של "אל-ג'זירה" עכשיו, מסיבות פוליטיות, במצרים.
ניצן חן: זה יכול לקרות.
ניצן חן: אני הייתי בירדן, ישבתי עם אנשים בירדן שעוסקים בזה.
ניצן חן: יש גם שיקולים פוליטיים אזוריים, לא בטוח שייתנו לערוץ הזה לעלות.
ניצן חן: אתה יכול להחליט עכשיו שתחייב אותם לעלות, ויכול להיות שהבעלים של "ניילסאט" ושל "ערבסאט" יגידו להם: לא רוצים לתת לכם.
נחמן שי: הבעלים או ההנהלה של אותו לוויין יחליטו שהם לא רוצים להפיץ אותו.
ג'עפר פרח: בהחלט.
ג'עפר פרח: וכל פעם שעוסקים בזה – ועוסקים בזה גם בפן שזה אינטרס ישראלי של המדינה – זה מקשה על כל משא ומתן עם מי שמפיץ את השידור הזה.
ג'עפר פרח: היו"ר נחמן שי: אני לא דיברתי על אף אינטרס של המדינה פה בינתיים.
ג'עפר פרח: אני רוצה לשמוע את עמדת האוצר בעניין הזה.
ג'עפר פרח: אני מניח שהתכוננתם, היה לכם זמן, ואני רוצה לשמוע מה אתה אומר.
ג'עפר פרח: עופר מרגלית: עופר מרגלית, אגף תקציבים.
ג'עפר פרח: אין לי הרבה מה להוסיף על כל החלק הראשון של המשפט שהציג נציג משרד ראש הממשלה, שכל התוכנית של הערוץ הבין-לאומי ברשות השידור זה המודל שהממשלה עברה לתמוך בהפצה של ערוץ בין-לאומי כזה.
ג'עפר פרח: הנושא הזה מתקדם בתיאום אתנו.
ג'עפר פרח: תמיכה בערוץ פרטי, ולשנות את תנאי המכרז ואת השיקולים העסקיים שלו עכשיו – נראה לנו לא נכון.
ג'עפר פרח: נראה לנו לא נכון להתערב לו בשיקולים העסקיים.
נחמן שי: עופר, מאחר שאתם אנשים נמרצים בדרך כלל, אולי אתה יכול לעזור לי ולומר מתי הם יסיימו את העבודה ומתי הם יעלו לשידור, כי לומר לי שזה אחרי הרפורמה זה משהו כמו "אחרי החגים" – זה מגיע אבל זה אחרי החגים.
נחמן שי: עופר מרגלית: אני לא - - -
נחמן שי: אתה לא יודע.
נחמן שי: אתם גם לא לוחצים על זה, אני מניח.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אנחנו כן.
נחמן שי: אנחנו מאוד פועלים בנושא הזה ומנסים להתקדם.
נחמן שי: זה לא תלוי רק בי.
נחמן שי: למה אתם רוצים להתקדם?
נחמן שי: עופר מרגלית: כדי ליישם את הרפורמה.
נחמן שי: הרפורמה מאוד משמעותית.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אה, הרפורמה מעניינת אתכם.
נחמן שי: קודם ניישם את הרפורמה ואז נוכל לעשות את הערוץ הזה.
נחמן שי: אתי בנדלר: אני רק מזכירה שהרפורמה אמורה להיות ממומנת, בין היתר, שליש ממנה, בהעלאת כספי האגרה, שעדיין לא - - -
נחמן שי: שהכנסת אמרה את עמדתה הברורה בעניין הזה, ולכן אנחנו יודעים שכמו בסדר, שאחד - - - עופר מרגלית: כי החטיבה הבין-לאומית, אנחנו רואים אותה כחלק מהרפורמה, חד-משמעית.
נחמן שי: זה סדר הדברים.
נחמן שי: לאה ורון: חד גדיא.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: בדיוק, כמו חד גדיא.
נחמן שי: תמיד תהיה איזו סיבה שזה לא יצא לדרך - תאמין לי.
נחמן שי: פשוט לא יכול יותר מאשר להגיד תאמין לי.
נחמן שי: מי עוד מעוניין להשתתף בדיון או להביע דעתו?
נחמן שי: בבקשה.
נחמן שי: איתי לשם: עורך-דין איתי לשם, יועץ משפטי של הקבוצה.
נחמן שי: אני רוצה לחדד את מה שמוסא חסדייה כבר אמר וגם קצת להתחבר לדברים של ג'עפר.
נחמן שי: אנחנו לא היינו רוצים שתהיה שום החלטה שתפגע במכרז הנוכחי.
נחמן שי: כמובן שלהכניס עכשיו, להטיל עלינו הוצאות של לוויין, שזה יכול להיות - - -
נחמן שי: איתי, יש לי שאלה אליך.
נחמן שי: באיזה הוצאה מדובר, אתה יודע בכלל?
נחמן שי: האם עשיתם עבודה?
נחמן שי: איתי לשם: כן.
נחמן שי: ללוויין אחד מדובר על מינימום של 400-350 אלף דולר, זה רק התשלום עבור חיבור ללוויין.
נחמן שי: מעבר לכך יש את ההוצאות של הפקה, של צוות שצריך להגיש לצורך העניין.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אני ביקשתי להכין עבודה שתתאר את העלויות, במה זה כרוך.
נחמן שי: האם עשיתם עבודה כזאת?
נחמן שי: איתי לשם: ביקשת מאתנו?
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: ביקשתי מהיועץ שלכם, רן, לעשות זאת.
נחמן שי: אתם עשיתם עבודה כזאת, ניצן?
נחמן שי: מי יכול להגיד על איזה סכום מדובר?
נחמן שי: ג'עפר פרח: יש עבודה כזאת, יש הצעות מחיר.
נחמן שי: ג'וזף אטרש: ג'וזף אטרש, אני המנכ"ל של החברה.
נחמן שי: אנחנו מסתכלים על העלויות של לעלות ללוויין בעולם הערבי מעבר לעלות הממשית שהיא באמת הסכום שאיתי ציין, שזה בערך 400 אלף דולר.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: לאיזה לוויין?
נחמן שי: ג'וזף אטרש: עלייה ל"ניילסאט".
נחמן שי: יש משמעות ביצירת לוח שידורים לעומתי, שימשוך את הצופים מהעולם הערבי, כי הרי אנחנו מבינים שהצופים שלנו וקהל ה"טרגט מרקט" שלנו מבחינה עסקית הוא הקהל הישראלי, הערבי-ישראלי, והמפרסמים שיביאו את המימון לערוץ הזה מעבר לבעלי המניות, באמת מעניין אותם הקהל הזה.
נחמן שי: יצירת ערוץ שהוא באמת ערוץ שיודע להתחרות או להיות אחד מהערוצים שנמצאים בקשת הערוצים בעולם הערבי, זה לא משימה שנגמרת רק בעלייה לאוויר.
נחמן שי: ערוץ שיופץ בעולם הערבי יכול לרכוש מפרסמים לאו דווקא ישראלים אלא גם בין-לאומיים, שיעזרו בפלטפורמה הזאת ויפרסמו דרכו.
נחמן שי: מוסא חסדייה: אני מבקש לענות, אדוני, אני מכיר את התחום הזה גם בהיותי משרד פרסום.
נחמן שי: יש הפרדה מוחלטת.
נחמן שי: נניח "יוניליוור ישראל", היא משווקת כאן בישראל וגם לערבים בישראל וגם בעולם הערבי.
נחמן שי: הם מפרידים טוטלית – אפילו המרכזים הם שונים.
נחמן שי: מוסא חסדייה: ובגלל הסיבות הפוליטיות שבהן כולנו חיים, הם לא רוצים להראות שהם כאילו משתפים, ואני חושב שזה לא יאפשר לנו לקבל פרסומים בין-לאומיים בערוץ הזה, כאילו לעולם הערבי.
נחמן שי: אני לא חושב שאנחנו שם, לפחות בשלב הזה.
נחמן שי: ג'וזף אטרש: מבחינת תוכנית, ההסבר של מוסא בקשר למפרסמים הוא באמת ההסבר שגם אני הייתי נותן.
נחמן שי: מבחינת התוכן, אני חושב שהייחוד שלנו והיכולת שלנו לייצר תוכן שהוא תוכן ייחודי שיעניין את הצופה הערבי-ישראלי ויעניין את המפרסם – כי הצופה הערבי יצפה בנו – הוא בעצם ההזדמנות העסקית שנמצאת פה.
נחמן שי: לצאת לעולם הערבי, ההשלכה של זה היא מעבר לעלייה ללוויין כזה או אחר כי זה לא מסתכם בלשים את הכסף.
נחמן שי: זה מסתכם בלייצר לוח שידורים שיודע להתחרות באמת בערוצים שהזכרנו קודם.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: למה?
ג'וזף אטרש: רשת MBC למשל, כשהיא מפיקה תוכנית לרמדאן שהיא גורפת 60% רייטינג – ואני מדבר על מספרים אמיתיים למרות שזה נשמע הזוי, אלה המספרים – 60% רייטינג בעולם הערבי, זה תוכנית שכדי לשבת באותו זמן על אותה סקאלה ולנסות לייצר פייט, זה לא נמצא לא בתקציבים של ערוץ-2, לא של ערוץ-10 ובטח לא של הערוץ הערבי שחי מ-2% מעוגת הפרסום שמופנים לכיוון הקהל הערבי.
ג'וזף אטרש: כלומר, היצירה הזאת של לוח שידורים כזה היא משימה שהיא לא כזו קלה.
ג'וזף אטרש: אני אומר שצריך לחשוב איך ניגשים לעניין הזה ואיך מייצרים לוח שידורים לעומתי כזה, ומה התכנים שמשדרים שם כדי שמצד אחד, זה יעניין את המפרסמים המקומיים, אבל גם יביא רייטינג בעולם הערבי.
ג'וזף אטרש: היו"ר נחמן שי: אתם לא עושים חדשות מקומיות.
ג'וזף אטרש: אתם עושים חדשות, ודאי יהיה להן היבט מקומי, אבל אתם עושים חדשות ארציות, אני מניח.
ג'וזף אטרש: אתם לא תטפלו באירועים ארציים.
ג'וזף אטרש: מוסא חסדייה: אדוני, אנחנו כן נטפל באירועים ארציים, אין ספק, אבל כדי לשדר לעולם הערבי – מה שאמר ג'וזף– אנחנו צריכים גם אולי אולפן בירדן, ברבת-עמון, בקהיר, ולהיות שם, זאת אומרת אנחנו צריכים להתחרות אם כבר עולים.
ג'וזף אטרש: אני רוצה להגיד שאני לא פוסל את העניין הזה, אבל לא בשלב הזה.
ג'וזף אטרש: הייתי ממליץ, אדוני, שאנחנו נלך לפי המכרז, ולאחר שנתחיל לעבוד אנחנו מוכנים לשבת ולראות מה מקורות המימון שאנחנו יכולים לגייס למען ההרחבה הזאת.
ג'וזף אטרש: אנחנו כמובן לא נתחרה ב"אל-ג'זירה", אבל אנחנו יכולים לעשות דברים אחרים שבכל זאת יגיעו לציבור בעולם הערבי שמעניין אותם, על בסיס פלטפורמה של חופש עיתונות, תקשורת חופשית וכל הדברים האלה.
ג'וזף אטרש: אנחנו לא פוסלים גם את העניין הזה.
ג'וזף אטרש: אנחנו נצטרך כמובן את עזרת
ג'וזף אטרש: כם כאן בוועדה בשלב שנגיע, איך לממן, איך לגייס כספים לטובת השידורים האלה – אם זה בנושא חדשות, אם זה בנושא של - - -
נחמן שי: על זה רציתי לדבר כי עוד מעט אני רוצה לסיים.
נחמן שי: נינו אבסדזה: אני רק רוצה לומר שאפשר להתחרות ב"אל-ג'זירה" אם אנחנו נשיג מהממשלה הזאת כמות מספיקה של מיליונים.
נחמן שי: אם נשיג מהממשלה מספיק כסף, מספיק מיליונים, אנחנו יכולים להתחרות גם ב"אל-ג'זירה", לא?
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: הממשלה ידועה בפזרנותה הרבה ורק חיכתה לאפשרות לתת לנו כסף.
נחמן שי: ג'עפר פרח: במיוחד להפקות מקור בערבית.
נחמן שי: בערבית, כן.
נחמן שי: זה תמיד היה, זה מופיע גם במצע של הליכוד...
נחמן שי: אני מבקש לדעת - כשאני בודק את הוצאות ההפצה שלכם, האם לגבי ה-DTT אתם פטורים או כרגע חייבים לשלם, ניצן?
נחמן שי: ניצן חן: לא, הם רשאים לעלות על החבילה, כמובן בכפוף למימון דמי ההפצה באופן היחסי.
נחמן שי: הרי כל שחקן שעולה אמור לממן.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אבל אני מבין שהולכים לפטור אותם מזה.
נחמן שי: אתי בנדלר: על ה-DTT אתה מדבר?
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: כן.
נחמן שי: אתי בנדלר: כרגע, הערוץ הייעודי בשפה הערבית איננו נכלל בין הערוצים שניתן להעביר במסגרת מערך ההפצה הזה.
נחמן שי: הסעיף הזה פוצל מהצעת החוק הגדולה שוועדת הכלכלה דנה בה ושאושרה לקריאה שנייה ושלישית לפני שבועיים בערך, אבל הסעיף הוא על סדר-יומה של הוועדה.
נחמן שי: אני מניחה שמחכים להצעת חוק כוללת של הממשלה לגבי סך הערוצים שיועברו במערך הזה.
נחמן שי: לאה ורון: כן, היתה החלטה להרחיב.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: בשלב הזה, אם הם רוצים לעלות ל-DTT הם צריכים לשלם ארבעה מיליון?
נחמן שי: אתי בנדלר: בשלב זה הם לא יכולים לעלות למערך הזה.
נחמן שי: הם בכלל לא עולים ל-DTT.
נחמן שי: אז איך תגיעו לצופים שלכם?
נחמן שי: מוסא חסדייה: אנחנו מגיעים דרך עמוס.
נחמן שי: אנחנו לא חשבנו על ה-DTT כי זאת תוספת שאפילו לא לקחנו אותה בחשבון בבניית התקציב של הערוץ.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: הבנתי.
נחמן שי: מוסא חסדייה: אני מבקש, גם בעניין הזה אנחנו לא שם.
נחמן שי: אתם לא סותרים את ה-DTT.