GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי צדיק: לא, שתהיה פה עמלה לאדם שהוא סוחר עצמאי במניות שלו, הכול דרך האינטרנט, הוא לא מתעסק עם הפקיד.
כרמל שאמה-הכהן: אם הייתם מצמצמים את זה לעמלה אחת, לא היה לי שום ויכוח אתכם.
כרמל שאמה-הכהן: תגבו כמה שאתם רוצים על עמלת קנייה-מכירה, שהלקוח יידע שהוא משלם משהו אחד.
גלי כספרי: אבל זה שירותים נפרדים.
גלי כספרי: יש להם עלויות נפרדות.
גלי כספרי: כל לקוח, יש לו אופי פעילות אחר, וכל לקוח משלם לפי מה שהוא עושה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא מה שקורה בדמי ניהול, כי את עדיין גובה דמי ניהול מאדם שיש לו אפס פעילות ניהול- - -
גלי כספרי: לא אפס.
גלי כספרי: הוא רואה מה קורה לו בניירות ערך, הוא יכול לגשת בכל רגע נתון לסניף או לאינטרנט ולראות מה קורה.
גלי כספרי: הבנק מאבטח את המידע, שומר על זכויותיו, מנכה לו מס, נותן לו ייעוץ בשעת הצורך, עושה את כל הפעולות האלה בלי קשר למי זה הלקוח, מה גודלו וכמה פעולות הוא עושה.
רונן רגב כביר: כבוד היושב-ראש, גם בעבר כשדובר מול הבנקים בסוגיית העמלות, וזו סוגייה מאוד פופולרית בוועדת הכלכלה, לאורך יותר מעשור, הסבירו שיש עלויות כאלה ולמה צריך עמלת שורה ולמה פה ולמה צריך שם.
רונן רגב כביר: ועדת הכלכלה היא לא ועדת מחירים לענייני הבנקאות, והיא לא יכולה עכשיו.
רונן רגב כביר: גם אין לה הנתונים והרזולוציות האלה, ואני לא בטוח שהן רלוונטיות.
רונן רגב כביר: אני חושב שהקונטקסט שצריך לזכור הוא, למשל, הממצאים של חקירת הרשות להגבלים עסקיים לגבי כל נושא התמחור של העמלות.
רונן רגב כביר: העמלות בבנקים לא נקבעות לפי קוסט פלוס אלא בהתאם לכוח השוק שלהם מול הלקוחות ומול התחרות האלטרנטיבית, ופה צריך להיות הפוקוס – אם אנחנו מוצאים שיש תחום שבו מצד אחד על הנייר יש תחרות, אבל בפועל היא לא נותנת את הערך, ואם אני לוקח את הדברים של טיבי, צריך לזכור למי היא לא נותנת ערך - לאותם אלה שמשלמים את ה-0.8 בשנה או את ה-0.7 בשנה ולא את ה-0.25 או פחות, כי 0.25 זה הממוצע.
רונן רגב כביר: קודם כל, זה המרחב שאנחנו מדברים עליו, מי שחיים לפי תעריפי הטבלה, והם הכסף הגדול, לעומת מי שיש לו כושר המיקוח ולו רק מעצם העובדה שהוא מתמקח, ויש לזכור את זה.
רונן רגב כביר: יש לעשות פעולה ממוקדת לטפל בעניין הזה.
רונן רגב כביר: למשל, כאשר דובר על הביטוח אגב משכנתא, היה צריך לשחרר כמה חסמים כמו לחייב את הבנקים ליידע על האפשרות לעשות את הביטוח אגב משכנתא מחוץ לבנק.
רונן רגב כביר: זו היתה פעולה רגולטורים חשובה.
רונן רגב כביר: עשו גם הפרדה של השיווק של הביטוח אגב משכנתא בבנק מהפקיד, כדי שיהיה ברור שאתה לא צריך את המוצר הזה לקחת מהפקיד.
רונן רגב כביר: אני לא אומר שאחד לאחד אלה בדיוק הדברים שצריך לעשות פה, אבל זה הכיוון שצריך לטפל בו.
רונן רגב כביר: יש פה כשל תחרות.
רונן רגב כביר: יכול להיות, למשל, שחלק מהטיפול בכשל התחרות זה לעשות קונסולידציה גם של העמלות של בתי ההשקעות ולייצר בסיס השוואה אחד, ולא הגיוני, סוניה, שאצטרך לעבור בין שני רגולטורים כדי לקבל תמונה על שוק.
רונן רגב כביר: לא הגיוני שאצטרך לראות את העמלות על ניירות ערך בבנקים במקום אחד, וללכת למקום אחר.
רונן רגב כביר: אני רוצה להשוות כרגע מוצר תחליפי.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה מנסה לתקן באמצעותי את שוק הפיקוח?
רונן רגב כביר: קודם כל, כן – חלק מתפקיד הפיקוח זה לייצר תחרות, ואם צריך את התחרות הזאת לייצר, בין היתר, באמצעות שיתוף פעולה בין רגולטורים בתחום הפיננסי, אז אפשר לעשות את זה, אבל לומר: אנחנו מדברים רק עם בנקים, ואני לא מצליחה למצוא תעריפונים של בתי השקעות, ולכן אני לא יכולה לתת השוואה מלאה שיוצרת תחרות אמיתית- - -
סוניה בוגוסלבסקי: אתה סוג של ארגון צרכנים.
רונן רגב כביר: ארגון שעוסק בצרכנות.
סוניה בוגוסלבסקי: אז תפרסם את כל המחירים, ותקרא לציבור להיות צרכן חכם, לנהל משא ומתן, שאתה יודע שהוא מאוד אפקטיבי בתחום, כי אתה יודע שיש תחרות, ותקרא לציבור לעשות את ההשוואות האלה, תפרסם לו.
רונן רגב כביר: כפי שנאמר פה, יש הסדרות רגולציה וחובות דיווח שצריך לקבוע.
רונן רגב כביר: הסדרות הרגולציה האלה, למשל, יכול להיות שהן קיימות לאו דווקא בבנקים אלא בבתי ההשקעות.
רונן רגב כביר: אנחנו מקיימים דיון בוועדת הכלכלה כרגע ולא בפיקוח על הבנקים, אז חלק מהקונטקסט שהוועדה יכולה לעשות זה שאולי צריך לייצר שיתוף פעולה עם מספר רגולטורים כדי לייצר את התחרות הזאת.
רונן רגב כביר: מעבר לזה, כמו שהיה בתחום הביטוח אגב משכנתא, גם פה יכולים להיות חסמים שמתבררים לאורך הדרך, למשל, שלקוח חושש, שאם הוא יעביר את תיק הנכסים שלו לבית השקעות, זה יפגע ביכולת שלו להשתמש בבטוחות לאשראי ועוד כהנה וכהנה, ואלה כן דברים שהם בתחום הטיפול שלכם, נכון?
רונן רגב כביר: כלומר אני אגיד: אני רוצה לשים את הכסף שלי בבית השקעות, ואז יגידו לי בדרך כזו או אחרת: כן, אבל אז האשראי שאתה יכול לקבל מהבנק יורד, כי זה בטוחה יותר טובה, פחות טובה.
רונן רגב כביר: זה יכול להיות חסם?
סוניה בוגוסלבסקי: אני לא מבינה את מה שאתה אומר.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה יכול לנהל תיק ניירות ערך בבית השקעות ואולי לשעבד אותו לטובת מי שאתה רוצה.
רונן רגב כביר: אני מדבר על מסר שאני כלקוח שלא עובד בפיקוח על הבנקים אקבל מפקיד בנקאי.
רונן רגב כביר: יכול להיות?
רונן רגב כביר: את יודעת שזה קורה?
כרמל שאמה-הכהן: ברור שאתה מעדיף להיות לקוח גדול יותר בבנק.
כרמל שאמה-הכהן: לבית השקעות אין אפשרות לייצר לך את הפלטפורמה הזאת.
סוניה בוגוסלבסקי: בתי השקעות מתחרים במערכת הבנקאית בתחום הזה בהצלחה לא מבוטלת.
סוניה בוגוסלבסקי: אם תעבור היום, תשאל את החברים שלך, איפה הם מנהלים תיקי ניירות ערך, תמצא כל מיני תשובות.
סוניה בוגוסלבסקי: חלק מעדיפים את זה במערכת הבנקאית וחלק מעדיפים את זה מחוצה לה.
סוניה בוגוסלבסקי: גורמים מקצועיים שעסוקים בנושא מסוים, נוטים לראות את העולם דרך הפריזמה- - -
כרמל שאמה-הכהן: אגב, בתי ההשקעות האלה מפוקחים על-ידכם?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר גם לקוח ממוצע אומר: בנק, מבחינתי, יותר בטוח, כי הפיקוח על הבנקים שומר על היציבות שלו.
סוניה בוגוסלבסקי: לא, יש להם רגולטור אחר; הם מפוקחים על-ידי אגף שוק ההון.
סוניה בוגוסלבסקי: אני לא בטוחה שהעמלה זה השיקול היחיד שהלקוח מפעיל; יש השיקול שהוא מכיר את הפקידים בסניף, לפעמים אנחנו מגלים אצל לקוחות שלא עוברים, כי החניה נוחה להם.
סוניה בוגוסלבסקי: לאנשים יש כל מיני שיקולים, למה הם מעדיפים לקבל שירות שם או כאן.
סוניה בוגוסלבסקי: צריך להשאיר לצרכנים את שיקול הדעת הזה.
רונן רגב כביר: ארגון אמון הציבור, אדוני היושב-ראש, מתחייב להציג לוועדה מתווה שהוא מציע לאיך להתמודד רגולטורים עם הנושא הזה ולשכלל את התחרות, כי די ברור מהדיון שיש פה בעיות.
טיבי רבינוביץ: אני מבין שבמידה מסוימת הדאגה היא לאוכלוסייה החלשה, שפחות מבינה בתחום.
טיבי רבינוביץ: קודם כל, בניגוד לדבריו של רונן בעניין הערך שיש לשירות הזה ללקוח הקטן יותר, יש ערך, כי לקוח יותר קטן צורך פעילויות ייעוץ מטעם הבנק הרבה יותר מעמיקות מאשר לקוח שמבין בתחום ושמסוגל להיכנס לאינטרנט ולקנות נייר ערך של טבע.
טיבי רבינוביץ: בעניין הזה יכול להיות שהבנק שולח לו פחות הודעות לגבי הדיבידנד שהוא קיבל מטבע, אבל פעולות הייעוץ וההשקעה שצריך היועץ לתת לאותו לקוח, שהוא לקוח יותר חלש בהבנת התחום הזה, פחות מתוחכם, היא בסופו של דבר השקעה גדולה, והלקוח הזה צריך לא רק השגחה מטעם היועץ, אלא צריך התייעצות, והיועץ צריך להשגיח על התיק שלו באופן יותר מעמיק, בניגוד ללקוח שיש לו תיק השקעות יותר מפותח, לכן בסופו של דבר ההשקעה שנותן הבנק בלקוח היותר חלש היא השקעה אולי יותר גבוהה מאשר לקוח מתוחכם שעושה הרבה פעילויות וגם מכניס יותר כסף לבנק.
טיבי רבינוביץ: זו סוגייה אחת.
טיבי רבינוביץ: סוגייה נוספת, אם אתה משווה את המספרים, אתה מגיע למסקנה שאין הבדל משמעותי אם בכלל בין בתי ההשקעות לבין הבנקים, ולכן גם הלקוח הקטן לא נפגע בעניין הזה; הוא גם מקבל ערך משמעותי, והוא גם מקבל מחיר שהוא בסך הכול סביר, כלומר אתה לא יכול להצביע על פערים שמצריכים אותך כרגולטור להתערב בזה, כי ללקוח גם יש אפשרות להשוות עם בתי השקעות, ובסופו של דבר גם יש לו אפשרות לבחון את המחירים של הבנקים, שהם מחירים סבירים לחלוטין.
וינדזברג: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לעבודה שעשתה הוועדה הבין-ממשלתית בנושא שירותי "קסטודי".
כרמל שאמה-הכהן: מה שם הוועדה?
קריאה: ועדת אלמוג.
וינדזברג: היום הרגולציה בנושא הזה מוכתבת על-ידי הוראות בנק ישראל ומכוח חוקי העזר של הבורסה.
וינדזברג: היא מצאה ש- - - להוסיף על הרגולציה הקיימת ובעיקר בנושא אחזקות ניירות ערך זרים בחו"ל, ואני חושב שהיישומים האלה, שכבר קיימים בבנקים, בעיקר במערכות הבקרה, יוסיפו עלויות במקומות אחרים, שפחות מקפידים על זה.
וינדזברג: אנחנו עד 2001, 2002 החזקנו את תיקי הניירות של ערך - - - בבתי השקעות, שלא היו שם עמלות "קסטודי".
וינדזברג: קיבלנו החלטה לעבור ב-2002 ל"קסטודיאנין", למרות שהעלות שם הרבה יותר גדולה, מתוך חשש לגורל תיקי הלקוחות, והמשבר שהיה לפני שנתיים-שלוש בארצות הברית רק הוכיח את התזה הזאת.
וינדזברג: אני חושב שכל הבנקים הגדולים היום בארץ מחזיקים את התיקים שלהם אצל "קסטודיאנין", וזה עולה הרבה כסף – זה עולה גם דמי ניהול, וגם כל עסקה שאנחנו מעבירים בין ברוקר ל"קסטודיאן" עולה לנו כסף, זה סליקת עסקה.
וינדזברג: לגבי התרחיש, מה קורה ללקוח שקונה נייר שלא קרה כלום – אג"ח בדירוג הביטחונות הכי גבוה והניסיון במשק הישראלי הראה שבשלוש השנים האחרונות גם אג"חים שהיו בדרגכת ביטחון גבוהה עברו תהליכים של הסדרים, ואלה חייבו אותנו להרבה עבודה, בעיקר בנושאי המיסוי.
וינדזברג: כל הסדר כזה הוציא רולינג מהמחלקה המקצועית של מס ההכנסה, שהפך לנו את כל מערכת המיסוי שלנו, וכל הסדר כזה חייב פיתוח מערכת חדשה.
וינדזברג: אלה דברים שעולים כסף.
וינדזברג: נכון שהמחשוב אולי והאנשים שמשתמשים במידע אלקטרוני צורכים פחות כוח אדם, אבל מאחורי המחשוב עומדים בתי תוכנה ענקיים.
וינדזברג: בתי התוכנה של הבנקים הם כמעט הכי גדולים בארץ.
וינדזברג: שצריכים לספק.
וינדזברג: יש לנו גם מערכות בקרה הדדיות שמפקחות אחת על השנייה.
וינדזברג: בנושא "קסטודי" יש לנו בקרה של רואה חשבון חיצוני שמוציא חוות דעת ספציפית על הנושא הזה כל שנה.
וינדזברג: אני לא חושב שתמצאו את הדברים האלה בבתי השקעה.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, בשאלה הראשונה, לי היה חשש שיש פה שאלה של שחור ולבן בצורך בקיום העמלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שנכנסנו פה בין לבין, וזה כבר מספק את דעתי, שזה בתחום הסבירות.
כרמל שאמה-הכהן: לשאלת גובה העמלה, עדיין לא הונחה דעתי לגבי הגובה ולגבי האחידות של העמלה, והדבר מקבל משנה תוקף כשאני רואה את דמי הניהול השנתיים שמשלמים חברי המסלקה עבור דמי ניהול, ניירות ערך לבורסה, כלומר מה שמשלמים הבנקים ואחרים, שזה בשיעור של אחד חלקי 30 כמעט מהשיעור שמשלמים הצרכנים של הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: היינו שמחים מהבנקים את הנתונים עבור כמות ההודעות שאתם שולחים כדי שתנוח דעתנו, ועלויות ישירות עבור טיפול בדמי ניירות ערך, כי הסכום של כמעט מיליארד ₪ שמשלמים לקוחות הבנקים עבור הסעיף הזה נשמע על פניו סכום גדול יתר על המידה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום יישום הרפורמה ביבוא המקביל.
כרמל שאמה-הכהן: היום לפני שנה פחות יומיים אישרה ועדת הכלכלה את צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא רכב ומתן שירותים לרכב) והמטרה הייתה הגברת התחרות בענף יבוא הרכב.
כרמל שאמה-הכהן: התקווה הייתה לבשורה גדולה לצרכני הרכב במדינת ישראל, וזאת הייתה גם הצהרת המשרד והבנת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בטח מחויבים לפקח, כוועדה פרלמנטארית, על פעילות הממשלה, קל וחומר כאשר מדובר בתקנות, צווים וחקיקה שהוועדה הכינה.
כרמל שאמה-הכהן: שנה אחרי לצערי אין לנו בשורות.
כרמל שאמה-הכהן: על רפורמות אחרות אפשר לדבר על מעט התקדמות או מידה מועטה של התקדמות אבל כאן מדובר על אפס התקדמות.
כרמל שאמה-הכהן: מטרת הדיון הזה היא לשים על השולחן את החסמים או הטעויות שבוצעו בתקנות ובצווים, כך שאפשר יהיה לפתוח את המהלך ולקדם אותו.
כרמל שאמה-הכהן: כפי שראיתי ולמדתי מחומרים – אני מבקש גם מהמשרד להתייחס - אלמנט של פתיחת תחרות היא גם הקלות על יבואנים חדשים בתחום ה רכב ולא רק על יבואנים מקבילים כאשר גם זה מהווה סוג של תחרות.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי גם כמה שאלות לגבי נקודות עיקריות אבל אעלה אותן במהלך הדברים לאחר הצגת הדברים על ידי הצדדים השונים.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה אני יכול לומר שוועדת הכלכלה לא תרפה מהעניין ולכן יזמנו את הדיון ולא הסכמנו לא לדחות אותו ולא לבטל אותו, למרות בקשות שונות שהופנו אלינו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים את הדיון הזה שהוא דיון ענייני-רעיוני אבל לאחריו נצפה לקבל גם מהמשרד וגם מהממשלה לקבל תיקוני חקיקה כדי לקדם את התחרות בענף הרכב.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הראשון הו אבנר פלור ממשרד התחבורה, מנהל אגף הרכב.
אבנר פלור: בוקר טוב.
אבנר פלור: אדוני היושב ראש, רציתי לומר שאפס התקדמות זה קצת בעייתי לומר ואני תכף אפרט.
אבנר פלור: נכון שספציפית לנושא יבוא מקביל יש בעייתיות מסוימת אבל הצו אפשר המון דברים והרבה נושאים קודמו במהלך השנה האחרונה, ואני אפרט אותם.
כרמל שאמה-הכהן: אני אחדד את דבריי כדי שלא יהיו אי הבנות.
כרמל שאמה-הכהן: מיד אחרי החקיקה בשעתו שמעתי הצהרות וקראתי כותרות של פניות של גורמים רציניים במשרד לשמש כיבואנים מקבילים.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אותך האם במהלך השנה האחרונה יובא רכב אחד ביבוא מקביל?
אבנר פלור: לא.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתי זה אפס.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודד את מידת ההתקדמות במספר הרכבים, חלקי סך הרכבים שמגיעים לישראל, כמה מהם יובאו ביבוא מקביל.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה שם מקדם של אפס, זה תמיד יהיה אפס אלא אם כן תגיד לי שבחודשים הקרובים אתה צופה שיש בצנרת יבוא מקביל.
אבנר פלור: אני מודה לוועדה על אישור הצו בפברואר 2010, צו יבוא שירותים לרכב.
אבנר פלור: הצו נכנס לתוקף ביום 7 באפריל 2010 וכבר מאפריל 2010 היו כל הנהלים מוכנים.
אבנר פלור: מאפריל, ואפילו קצת לפני, התחילו היזמים לפנות אלינו.
אבנר פלור: כמו שאמרת, הצו מאפשר לא רק את הנושא של יבוא מקביל אלא הוא גם מעניק הקלות משמעותיות בתנאים ובדרישות ליבוא רכב, כמו הנושא שביטלנו את החיוב של הבעלות או הפעלת מוסך, כך שלא מחויב שיהיה בידי יבואן אלא הוא יכול לחתום חוזה עם איזשהו גורם שהוא.
אבנר פלור: אציין כי מדובר בשינוי מבנה מורכב, שבירת מונופולים רבי עוצמה ומטבע הדברים התוצאות הן ארוכות טווח.
אבנר פלור: אדגיש כי את הרפורמה ליבוא מקביל ספציפית צריכים לבחון לאורך זמן ולדעתי שנה לא מספיקה לכך.
כרמל שאמה-הכהן: מתי לדעתך נראה פירות ראשונים לפי הצפי שלך?
אבנר פלור: בהמשך אני אדגיש את כל הנקודות האלה עליהן אתה שואל.
אבנר פלור: טרם אתייחס ליבוא המקביל, כמו שביקשת, אני רוצה לתת הישגים של הצו בנושא ההקלות המשמעותיות.
אבנר פלור: נכנסו במהלך השנה האחרונה שלושה יבואני רכב.
אבנר פלור: נכון שהם ישירים ולא מקבילים.
אבנר פלור: אחד מהם היא חברת בטר פלס.
אבנר פלור: כמו כן בהליכי עבודה אצלנו עוד שלושה יבואנים גם של כלי רכב וגם של אופנועים ואוטובוסים.
אבנר פלור: בשנה האחרונה חל גידול בכמות כלי הרכב ומגוון הדגמים וזה כתוצאה – לפחות איך שאני רואה את זה – מהצו שיש לו חלק גדול וחשוב בנושא הזה.
אבנר פלור: כמו כן יש הליכים מתקדמים ליבוא מותגים חדשים מארצות הברית, מותגים שעד היום לא היו כמו סובארו, טויוטה, הונדה וכולי.
אבנר פלור: כשאני אומר הליכים מתקדמים, אני מתכוון לכך שאצל חלק מהיבואנים יש גם את אישור היצרן ליבוא רכב מארצות הברית.
אבנר פלור: כמו שאמרתי, מכיוון שמדובר בהליך ארוך, יש הרבה משאים ומתנים והיבטים מסחריים שאורכים זמן.
אבנר פלור: מאז כניסת הצו לתוקף השר והמנכ"ל ביקשו אותי באופן אישי להוביל את הנושא ואכן נפגשתי עם מעל עשרה יזמים שרצו לייבא רכב ביבוא מקביל, חלקם עוסקים בתחומי הרכב וחלקם יזמים חדשים.
אבנר פלור: לאחר מספר פגישות ודיונים עם מספר יזמים, ב-10 ביוני חברת שלמה סיקס, מכירת רכב 2000, קיבלה אישור עקרוני להיות יבואן מקביל.
אבנר פלור: הם היו הגוף הראשון שקיבל אישור ליבוא מקביל.
אבנר פלור: מאז האישור העקרוני שלנו שהיה בחודש יוני, החברה התחילה לפעול מול סוכנים מורשים של היצרנים בחוץ לארץ.
אבנר פלור: אני רוצה לתת תמצית של הנושאים והחסמים שהועלו על ידי החסמים וזאת בעקבות בדיקות שערכתי.
כרמל שאמה-הכהן: שלמה רכב עוד לא ייבא דבר ביבוא מקביל
אבנר פלור: הוא לא ייבא ביבוא מקביל, אבל הוא קיבל אישור עקרוני להיות יבואן.
כרמל שאמה-הכהן: מה מעכב אותו מלייבא?
כרמל שאמה-הכהן: אם אני חושב עליו, זה האדם שצריך להשקיע הכי פחות כדי להיות יבואן כי יש לו את כבר את כל המערך ויש לו חברת ליסינג לא קטנה שיכולה להיות משענת.
אבנר פלור: אני תכף אגיע לסעיף של החסמים ואציג את הדברים.
אבנר פלור: נמצא כאן גם נציגו ואפשר לשאול גם אותו.
אבנר פלור: לגבי החסמים שהועלו על ידי היזמים במהלך השנה האחרונה.
אבנר פלור: מדובר בהליך יזמות ארוך ומורכב, היות שמדובר במציאת כלי רכב המתאימים לשוק הישראלי ולתקינה בישראל.
אבנר פלור: הנושא השני הוא בחינת היבטים מסחריים על ידי יזמים, שאלה הם דברים שאורכים זמן.
אבנר פלור: בהרבה מן המקרים, הסוכן המורשה מחויב ליידע או לקבל אישור היצרן לביצוע העסקה.
אבנר פלור: כאן נכנס הנושא הזה ולפי המידע שקיבלתי היו מספר יזמים שהגיעו לשלבי החוזה הסופיים אבל לא נחתמו החוזים בין היתר בשל התנגדות היצרן ו/או היבטים מסחריים.
לאה ורון: אתה יכול לומר לנו לאיזה סעיף בצו שאושר אתה מתייחס?
אבנר פלור: לא הבנתי את השאלה.
לאה ורון: לאיזה סעיף בצו שאושר אתה מתייחס.
אבנר פלור: אני מתייחס לסעיף ההגדרות בנושא סוכן מורשה.
אבנר פלור: סוכן מורשה, מי הוא.
אבנר פלור: בעצם היבוא המקביל הוא יבוא שמיובא באמצעות יבואן, באמצעות דילר בחוץ לארץ שמקושר ליצרן הרכב.
אבנר פלור: כמו שאתם יודעים, אדוני היושב ראש, בשנת 2002 הוסרה הבלעדיות של יבוא רכב ומאז, משנת 2002 לאותם מותגים שמשווקים בישראל לא נכנס שום יבואן נוסף פרט למקרה הספציפי בשנה האחרונה של שלמה סיקס שמייבא את אופל, אבל הוא מייבא ישירות מהיצרן.
קריאה: הוא בלעדי.
קריאה: זה לא מקביל.
אבנר פלור: היום, בנקודת זמן זו, בשנה הזו, ישנם שני יבואנים שיכולים לייבא אופן, מבחינת הזיכיון מול היצרן.
אבנר פלור: התנגדות היצרנים איננה חדשה .
אבנר פלור: גם האיחוד האירופי למשל ניהל במשך שנים מלחמת חורמה באותם יצרני רכב שניסו לשמור על אפליית מחירים בין מדינות האיחוד והציבו חסמים, ולכן בשנת 2002 פורסמה דירקטיבה אירופאית המעגנת את נושא החסמים של היצרנים.
אבנר פלור: מבדיקה שאנחנו ערכנו – עם מינהל סחר חוץ במשרד התעשייה - עולה שיש קושי לאמץ או לחייב את אותה דירקטיבה בישראל, זאת אומרת שיהיה שוק פתוח ובאמצעות החקיקה ניתן יהיה לייבא דרך אותם דילרים, כפי שנהוג באירופה ואומר למה אני מתכוון.
אבנר פלור: דילר באירופה, מאיטליה יכול לקנות מגרמניה, מגרמניה יכול לקנות מאיטליה וכולי.
אבנר פלור: מחיר הרכב.
אבנר פלור: החסם השני הוא מחיר הרכב והשוק הסגור.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין לא הבנתי למה מה שיכול להתקיים באירופה לא יכול להתקיים כאן.
אבנר פלור: הדירקטיבה האירופאית הספציפית שאני מדבר עליה, משנת 2002 היא דירקטיבה שמחייבת את מדינות האיחוד וזה בתהליך בדיקה מול הממונה על ההגבלים העסקיים ומול מינהל סחר חוץ שבודקים איך אנחנו כן יכולים לאמץ את אותה דירקטיבה בין היתר.
כרמל שאמה-הכהן: אגב הגבלים עסקיים, זה נכון שהמשרד פנה לרשות להגבלים עסקיים לבדוק את ההתנהלות של יבואני הרכב בעניין?
אבנר פלור: החסם השני לדעתנו הוא מחירי הרכב והשוק הסגור בישראל.
אבנר פלור: כמו שאתה יודע אדוני היושב ראש, בישראל השוק הוא סגור והוא לא פתוח.
אבנר פלור: בנוסף, מיסי הקנייה לרכב בישראל הם מהגבוהים בעולם ונגזרים ממחיר הרכב.
אבנר פלור: כלומר, יצרני הרכב צריכים למכור את המכוניות במחיר נמוך יחסית ליבואן כדי שהמחיר הסופי יהיה תחרותי.
אבנר פלור: יבואן שלא קונה ישירות מהיצרן, לא יצליח להשיג מחירים נמוכים ובצירוף המסים יהיה המחיר הסופי יקר ולא אטרקטיבי.
אבנר פלור: יחד עם זאת, מבדיקה שערכנו והשואה שעשינו לגבי מחיר הרכב לפני המיסוי, עולה שלגבי הרכבים המשפחתיים המחיר שמקבל היבואן בארץ הוא נמוך לעומת אירופה, אך גבוה יותר מהמחיר בארצות הברית.
אבנר פלור: אני מדבר על הרכבים המשפחתיים כמו מזדה 3, פורד פוקוס וכולי.
אבנר פלור: לעומת זאת, לגבי הרכבים היוקרתיים – מרצדס, ב.מ.וו וכולי – המחיר שמקבל היבואן הישראלי לעומת ארצות הברית ואירופה גבוה יותר.
אבנר פלור: יש לנו את הנתונים ובמידת הצורך גם נציג אותם בפני הוועדה.
אבנר פלור: יש עוד חסם.
אבנר פלור: היזמים נתקלו בבעיות של אי הסכמת היבוא לישראל וזאת גם בשל בעיות מיסוי במדינות מסוימות.
אבנר פלור: לדוגמה, בגרמניה רכישת רכב למותגים המיוצרים בגרמניה מקנה לדילר הנחה במיסוי ובהתאם הרכב מחויב להירשם לגרמניה.
אבנר פלור: יש בעיות מיסויות של המדינות השונות ויש גם הקלות.
אבנר פלור: ברגע שאתה מוציא רכב ממדינה מסוימת – זה לא בכל מדינות האיחוד האירופי – אתה חייב להוציא אותו רק לאחר שהוא נרשם באותה מדינה וזאת בעיה כי אנחנו לא מאשרים במסגרת הצו יבוא רכב שנרשם במדינת חוץ אלא רק רכב חדש.
אבנר פלור: החסם הנוסף שעלה, גם אחרי בדיקות ועל ידי היזמים, הוא אי יבוא מארצות הברית.
אבנר פלור: אנחנו אמרנו שיבוא מקביל של רכב בארצות הברית מותנה בכך שאותו מותג באותה תקינה ייובא על ידי היבואן הישיר, היבואן הקיים היום.
אבנר פלור: אם סוברו מייבא סוברו עם תקינה אמריקאית, ניתן ליבואן המקביל גם לייבא את הרכב הזה.
אבנר פלור: זה באיזשהו מקום יוצר חסם כי אנחנו תלויים ביבואנים הקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה כך אם זאת תקינה אירופאית?
אבנר פלור: לא, עם תקינה אירופאית אין בעיה, אבל מדובר בתקינה אמריקאית.
אבנר פלור: היום סוברו מייבא את הרכבים שלו עם תקינה אירופאית וברגע שהיבואן המקביל רוצה לייבא, לפחות לפי הצו הקיים היום, הוא מחויב שהיבואן הישיר ייבא את אותו רכב עם אותה תקינה.
אבנר פלור: כך זה מבחינת הצו הקיים היום.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה נועד לשרת?
אבנר פלור: יבוא מקביל זה שאתה אמור לייבא את אותו רכב שמייבא היבואן הרגיל.
אבנר פלור: זה אומר גם את אותו תוצר וגם אותה תקינה, וזאת בעצם ההגדרה של יבואן מקביל וזאת התחרות האמיתית.
אבנר פלור: לכן לכל חסם כאן, יש לנו פתרונות שאני אגע בהם בחלק השלישי של דבריי.
אבנר פלור: אני קודם רוצה להעלות את החסמים ואחר כך אתייחס לפתרונות.
אבנר פלור: כמו שאמרתי, אני אישית נפגשתי עם כל היזמים האלה.
אבנר פלור: יש עדיין יזמים שמצויים בתהליכי עבודה מול אותם דילרים ויש לי לפחות מקרה אחד או שניים של אחד שאף קיבל את הסכמת היצרן ליבוא רכב לישראל.
אבנר פלור: זאת אומרת, זה בתהליך עבודה מתקדם.
אבנר פלור: מכיוון שמתייחסים לזה גם היבטים מסחריים רבים של מחירי הרכב, יש לנו איזשהו קושי להגדיר לוחות זמנים ולומר מתי זה יצא לפועל כי הם דנים גם בהיבטים המסחריים וגם בכל היבטי התקינה וכולי.
אבנר פלור: זה בתשובה לשאלתך בפתיח.
אבנר פלור: לאור הבעיות והלימוד שלנו את הנושא במהלך השנה הזאת, בכוונת משרד התחבורה לפעול במספר מישורים נגד אותם הגופים השונים החוסמים את פתיחת הענף ליבוא בתיקוני חקיקה נדרשים.
אבנר פלור: בשבועות הקרובים נגיד לוועדה תיקוני חקיקה והייתי מבקש מאדוני היושב ראש, במידה שזה אפשרי, שכבר בשבועות הקרובים יתקיים דיון בו נגיש את התיקונים הנדרשים.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה יכול לומר לי מתי הם יוגשו, אני יכול לקבוע דיון.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך מושג מתי אתה מתחייב להגיש?
אבנר פלור: יש איזושהי התייעצות גם עם משרד המשפטים וגם עם משרד התעשייה אבל ברגע שהכל יהיה מוכן, נגיש לכם.
כרמל שאמה-הכהן: מהרגע שתגיש, תוך שבוע-עשרה ימים תתקיים ישיבה.
אבנר פלור: תודה.
אבנר פלור: במהלך השבוע-שבועיים הקרובים אנחנו נפנה לכל יצרני הרכב בעולם בפנייה נוספת לגבי הנושא של המדיניות החדשה שלנו.
אבנר פלור: כמו שאמרתי, פנינו לממונה על ההגבלים העסקיים.
לאה ורון: אולי אתה מוכן לחדד את הנקודה הזאת?
לאה ורון: למה הכוונה שלכם שתפנו ליצרנים בעולם?
אבנר פלור: אנחנו נפנה ליצרנים בעולם ונשאל את עמדתם בנושא הזה כי חלק מהטענות של אותם יזמים הן שיש התנגדות של היצרנים ליבוא מקביל של רכב וזאת מסיבות שונות.
אבנר פלור: אנחנו נפנה אל אותם יצרנים ונבהיר להם את המדיניות שלנו.
אבנר פלור: אנחנו רוצים לקבל את עמדתם בנושא.
לאה ורון: סליחה, לא הבנתי.
לאה ורון: מה הכוונה נבהיר להם את המדיניות שלנו?
אבנר פלור: עם כניסת הצו לתוקף, נעשתה פנייה לאותם יצרני רכב פרטיים מסוג M-1 אליהם התייחס הנושא של היבוא המקביל.
אבנר פלור: העברנו להם את המדיניות שלנו ולאחר שנה, ולאחר ששמענו את אותם יזמים, עולה שבכל זאת יש התנגדות של מספר יצרנים, ואני לא אומר של כולם.
אבנר פלור: חלק מהיצרנים, אין שום חסם לגביהם.
אבנר פלור: אנחנו נפנה בשנית לכל היצרנים רכב פרטי מסוג M-1.
אבנר פלור: פנינו גם לממונה על ההגבלים העסקיים.
אבנר פלור: לפני נדמה לי שבועיים התקיים כאן דיון בנושא של קבוצות ריכוז.
אבנר פלור: אנחנו פנינו אל הממונה כדי שהיא תוכל לבחון את הנושא באותה מסגרת ולבחון את ההיבטים שמצויים בתחום סמכותה ובכלל זה פנייה אל הגורמים הפועלים בענף וזאת מתוקף סמכותה איך וכיצד לפעול כדי למנוע את אותם החסמים.
אבנר פלור: אדוני היושב ראש, אם יש שאלות, אני אענה.
כרמל שאמה-הכהן: בהמשך נחזור אליך עם שאלות.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע עוד כמה דעות.
כרמל שאמה-הכהן: יעקב אנוך, נשיא איגוד יבואני הרכב.
יעקב אנוך: בוקר טוב לכולם.
יעקב אנוך: אני מוכרח לומר שאבנר אמר כמעט כל מה שרציתי לומר, אבל אני בכל זאת אגע בכמה דברים.
יעקב אנוך: כשאנחנו שואלים את עצמנו למה אין יבוא מקביל למדינת ישראל, יש מספר תשובות והן מאוד ברורות.
יעקב אנוך: התשובה הראשונה היא שיבוא מקביל יכול להתקיים כשיש כדאיות כלכלית.
יעקב אנוך: אף יבואן מקביל לא ייכנס לתחום שאין בו כדאיות כלכלית שהוא יוכל להרוויח בו כסף.
יעקב אנוך: כדאיות כלכלית נובעת מיתרון כזה או אחר בקנייה.
יעקב אנוך: בגלל מצב המיסוי במדינת ישראל, שהוא דומה מאוד לדנמרק ולתורכיה, המיסוי הגבוה גורם לכך שהיצרן יהיה שותף במידה כזאת או אחרת דרך מחיר ה–FOB של המוצר, מחיר בית החרושת, לנטל המסים.
יעקב אנוך: כלומר, היבואנים הישראלים קונים בוודאות ואת הדברים האלה בדקו לפחות בתקופת בועז סופר, כאשר הכל היה חשוף לעיניו, כל החשבוניות שלנו נמצאות במכס, והוא עשה בדיקות עם גורמים אחרים בעולם ועלה בוודאות שמחירי המכוניות לישראל מהיצרנים נמוכים יותר ב-10 ויותר אחוזים מאשר אותן מכוניות יוצאות למקומות אחרים בעולם.
יעקב אנוך: כלומר, עצם החיבור בין היבואן בישראל ליצרן במחירים שנובעים מנטל המסים בישראל, אנחנו זוכים למחירים מאוד אטרקטיביים.
יעקב אנוך: אנחנו יודעים שאילו היינו יכולים, היינו יכולים לייצא מכוניות שהגיעו לישראל אחרי ההובלה לישראל ועם הובלה חזרה לאירופה ועוד להישאר עם רווח.
יעקב אנוך: לא כך המצב באירופה או בארצות הברית, שם מחירי המכוניות בקנייה, מי שקונה ישירות מהיצרן, גבוהים מאשר קונים היבואנים בישראל.
יעקב אנוך: יתרה מכך, ביבוא המקביל הרכב הולך להירכש מדילר או ממי שקנה מהיצרן.
יעקב אנוך: ברור לכם שמי שקונה מהיצרן רכב רוצה להרוויח משהו והוא לא עושה זאת לשם צדקה, ולכן טבעי הוא שיוסיף על מחיר הרכב שהוא קונה אצל היצרן חמישה אחוזים או יותר.
יעקב אנוך: כך שהפער בין מחיר הקנייה של יבואני רכב בישראל לבין מחיר המכירה שהדילרים יכולים למכור ליבוא המקביל הולך וגדל.
יעקב אנוך: בפער הזה קשה מאוד גם להביא מכוניות וגם להרוויח כסף.
יעקב אנוך: אני לא מדבר על דברים נוספים.
יעקב אנוך: אני לא מכניס כאן ארגומנטים נוספים כמו מחיר הובלה ימית של יבואן שמביא אלפי מכוניות שהוא שונה ממחיר הובלה ימית של יבואן שמביא רק מאות מכוניות.
יעקב אנוך: לכן, מבחינה כלכלית, הסיכוי שיהיה יבוא מקביל של רכב למדינת ישראל – ואני אתמקד במכוניות של עד 200 אלף שקלים – קטן מאוד.
יעקב אנוך: כל חסם שלא הוזכר כאן הוא לא חסם.
יעקב אנוך: החסם הוא חסם כלכלי וכל עוד אי אפשר לגבור על החסם הכלכלי, אף אחד לא יביא מכוניות כדי למכור אותן כאן ולא להרוויח כסף או למכור ולהפסיד.
יעקב אנוך: זאת הסיבה האמיתית למה אין יבוא מקביל ברכב של עד 200 אלף שקלים, ואני אגע בנפרד ברכב במחיר של מ על 200 אלף שקלים.
יעקב אנוך: בטווח של עד 200 אלף שקלים, לא יכול להיות יבוא מקביל מסיבות כלכליות וכדי להתגבר על הסיבות הכלכליות, זה רק במעשים אשר אסורים.