GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת כהן-שיחור: שוב, בגלל אותו עניין של - - -
כרמל שאמה-הכהן: המשרד מתנגד, ואני מבין למה.
ניר ימין: יש לי שאלות שהן לעניין הרישא של תקנת משנה (ד).
ניר ימין: אחר כך מדברים על הפרטים שהמפרט צריך לעמוד בהם, למשל, בפסקה (1) מדובר על כך שניתן לבצע על-פי קידוד, הצפנה וצריבה של נתונים.
ניר ימין: ברישא כאשר מדובר על הדרישות, מדובר רק על דרישות ההצפנה בלי קידוד וצריבה.
ניר ימין: רציתי לדעת האם זה מכוון, או שצריך להוסיף גם ברישא דרישות של קידוד, הצפנה וצריבה כפי שיש בפסקה (1), למשל?
חגית אייזנמן-מלכה: הרישא היא מאוד כללית.
חגית אייזנמן-מלכה: היא נותנת את הראייה הכללית מה אנחנו מצפים מההתקן הזה.
לאה ורון: המילה הצפנה היא יותר כללית מהמילה קידוד?
חגית אייזנמן-מלכה: אני חושבת שכן.
חגית אייזנמן-מלכה: אני לא יודעת אם יש הבדל גדול ביניהן.
ניר ימין: להבנתי, מדובר בשלוש קטגוריות שונות.
עופר עגור: הצפנה וקידוד זה דברים שונים.
ניר ימין: אז אולי צריך לכלול את שניהם ברישא.
ניר ימין: אני לא כל כך בקי בהיבטים הטכניים של ההבדלים בין קידוד, הצפנה וצריבה.
חגית אייזנמן-מלכה: אם אני מבינה נכון, צריבה זה ההטמעה של ההצפנה בתוך ההתקן כך שזה חלק אינטגראלי מנושא ההצפנה.
ארי אנושי: הרישא זה רק פירוט כללי של התפיסה, זה לא נועד להגדיר את הכול.
ארי אנושי: ב-(1) יש לך פירוט נוסף.
ניר ימין: אז העובדה שחוזרים ב-(1) על הצפנה ומתייחסים לקידוד וצריבה שאין ברישא, זה מכוון מבחינתכם?
ניר ימין: לפני כשנתיים בערך עבר החוק הביומטרי, ובביטוי הצפנה בחוק הביומטרי מדובר על הצפנה שלא ניתנת לפענוח, קריאה ושימוש.
ניר ימין: השאלה היא, האם צריך להוסיף את הביטוי הזה או לא?
קריאות: אין דבר כזה.
קריאות: אז בשביל מה אתה מצפין?
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה על-ידי מישהו זר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אני לא חושב שזה פה - - -
חגית אייזנמן-מלכה: כתבנו פה: הבטחת מידע, מניעת העתקה, מניעת ביצוע צריבה חוזרת, מניעת העברה, העתקה או דליפה של המידע.
ניר ימין: יש פה מינוח שנמצא בחוק אחר, ואני מנסה לתהות מה ההבדלים בשילוב.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה היא שלא ניתן לפענוח על-ידי מי שלא מורשה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור מאליו מהמילה "הצפנה".
כרמל שאמה-הכהן: שם פשוט הרחיבו, בזבזו טונר.
ניר ימין: ברישא של תקנת משנה (ד) מדובר על כל התקן תדלוק, לא בהכרח התקן תדלוק אוטומטי, נכון?
עדנה הראל: כל התקן תדלוק שעומד בדרישותיו, יהיה אוטומטי – זה בדיוק הרעיון.
עדנה הראל: מי שעומד בדרישות המפרט יהפוך מהתקן לתדלוק אוטומטי סתם, התקן תדלוק אוטומטי כללי.
ניר ימין: לא מדובר בין כל התקן תדלוק אוטומטי, בין כל התקן תדלוק ברכב.
עדנה הראל: כל אחד שעומד בדרישות המפרט - יכול להיות שזה האדום, הירוק והצהוב שהזכרתי קודם – כולם אם הם עומדים בדרישותיו, יוכלו לדבר אחד עם השני.
חגית אייזנמן-מלכה: כל התקנות פה זה על התקני תדלוק אוטומטיים, לא על שום דבר אחר.
חגית אייזנמן-מלכה: אפשר להוסיף פה את המילה אוטומטים.
ניר ימין: ב-(ד)(3) מדובר על כך ש"הוא כולל פרוטוקול המאפשר העברת מידע מהקורא הכללי לצרכן או לגורם שהצרכן יורה עליו...".
ניר ימין: הכוונה היא שהוא מורה לחברת הדלק.
ניר ימין: השאלה היא האם הוא צורך להורות בכתב כדי שלא תהיינה אי-הבנות אחר כך לגבי ההוראה של הגורמים שאליהם הוא מאפשר להעביר פרטים שלו, או פרטים מהקורא של ההתקן הזה
חגית אייזנמן-מלכה: הסעיף הזה מגדיר את הדרישות הטכנולוגיות או הפונקציונאליות של ההתקן.
חגית אייזנמן-מלכה: ההתקן צריך להיות כזה שהוא מאפשר העברת מידע.
חגית אייזנמן-מלכה: לא כתבנו את התנאים להתקשרות עצמה.
חגית אייזנמן-מלכה: במקום אחר דיברנו על זה שצריך להיות הסכם.
חגית אייזנמן-מלכה: פה זה רק על הדרישות הטכניות של ההתקן עצמו שיש לנו.
חגית אייזנמן-מלכה: בדרישה מהמפרט זה לא משנה אם הצרכן דרש בכתב שזה יועבר למישהו או לא דרש.
ניר ימין: בכל מקרה, אנחנו נשנה בהתאמה מצרכן ללקוח בהתאם להערה לפני כן.
חגית אייזנמן-מלכה: אני רוצה להתייחס להערת חבר הכנסת חרמש על ה"חייב".
חגית אייזנמן-מלכה: המשרד, מבחינתו, עושה את כל המאמצים להנהיג כמה שיותר מהר את ההתקן הזה.
חגית אייזנמן-מלכה: להגיד "חייב" יכול להציב אותנו במצב שבו מנהל מינהל הדלק לא יהיה מסוגל לקיים את דרישות החוק.
חגית אייזנמן-מלכה: כי אם הוא יצא למכרז ולא יהיו מציעים, או אם - - -
שי חרמש: אנחנו לא יכולים לחייב אותו לתת תקן אם אין מציעים.
חן בר-יוסף: דיברנו על זה בסעיף הקודם.
חן בר-יוסף: חייב במידה ויש זוכה שעבר את כל המשוכות.
ניר ימין: כלומר, הוועדה מציעה לתקן בתקנת משנה (ה) במקום המילים: "רשאי המנהל לאשר מפרט", יהיה כתוב: יאשר המנהל מפרט בהתאם לאותם תנאים שאושרו?
שי חרמש: כמו בסעיף הקודם.
שי חרמש: לוח הזמנים גם יתקצר בחצי שנה בכל אחד מהשניים.
שי חרמש: אין שום צורך בזמן הזה, אלא אם כן לא רוצים דלקן ואפשר להגיד גלויות.
עדנה הראל: אדוני, אני חושבת שזה הופך את זה ללא ריאלי.
שי חרמש: זה ריאלי "באבוה".
שי חרמש: עדנה, אני תיכף אציע תוספת בהוראות מעבר, ואת תראי שמחר בבוקר אפשר להתקין את זה.
כרמל שאמה-הכהן: תסביר לי עוד הפעם את עניין קיצור הזמן.
שי חרמש: קיצור הזמן – לא נדרש היום שנה וחצי לפרסם תקנות, ולא נדרש טיוטת תקן בשנה.
שי חרמש: בואו נקצר את זה.
שי חרמש: אנחנו כבר מחכים כל כך הרבה זמן.
שי חרמש: שוב, כל חודש שעובר עולה לקופת משק המדינה 60 מיליון שקל.
שי חרמש: אני מציע – עזבו את כל הטכנולוגיה, בואו נתחיל להתעסק עם כסף.
שי חרמש: בואו נעבור לוועדת הכסף ונתחיל לשאול כמה עולה הברבור הזה פה.
שי חרמש: הברבור הזה פה עולה 60 מיליון שקל בחודש.
שי חרמש: האם זה מספיק חשוב?
ניר ימין: אני מצטער שאני חוזר על דברים שאמרתי בתחילת הדיון.
ניר ימין: אני חוזר על כך שאנחנו נמצאים בתוך תקנות שמותקנות מכוח משק הדלק (קידום התחרות), ולא מכוח פקודת מס הכנסה.
ניר ימין: ולכן, הדגש הוא על קידום התחרות, ולא על היעילות שנגזרת ממנו כתוצאה מהתייעלות בגביית המיסים וכו'.
חגית אייזנמן-מלכה: גם לא בטוח שבאמת היעילות הזאת נגזרת ממנו או תלויה בו בכלל.
שי חרמש: אני חייב לומר שמאחורי הדיון הזה גם עומד כסף, חוץ מאינטרסים כלכליים, וזה ברור לגמרי.
שי חרמש: אני מציע שוב – אין צורך בשנה וחצי, אין צורך בשנה.
שי חרמש: קצרו את זה, רוצו קדימה.
שי חרמש: אנחנו מחכים כבר 14 שנים וחצי.
שי חרמש: גם הוויתור על המכון התקנים זה פשרה לא פשוטה פה.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל, נצביע על הצעת השינוי שלך, ואחרי זה נצביע על הסעיפים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד השינויים שהציע חבר הכנסת חרמש לקיצור הזמנים משנה וחצי לשנה ומשנה לחצי שנה?
חמד עמאר: אני רוצה 15 חודש.
שי חרמש: אין 15 חודש, יש 18 חודש.
חמד עמאר: אז אנחנו נציע 15 חודש.
שי חרמש: מה אתה מרוויח מזה?
שי חרמש: עוד 3 חודשים?
כרמל שאמה-הכהן: מי היה בעד?
לאה ורון: חבר הכנסת חרמש.
חמד עמאר: אני מציע 15 חודש.
כרמל שאמה-הכהן: 15 חודש.
כרמל שאמה-הכהן: ולגבי השנה?
חמד עמאר: השנה – יכול להיות חצי שנה, אין שום בעיה.
חמד עמאר: הפרסום לא צריך להיות כל כך הרבה זמן.
עופר עגור: ברשותכם, התהליך.
עופר עגור: עד ביקורת ציבורית זה התהליך היותר ארוך.
עופר עגור: אחר כך זה כבר תהליך יותר קצוב.
עופר עגור: ולכן, שנה, 12 חודש - 15 חודש יותר ריאלי מאשר חצי שנה ו-15 חודש.
כרמל שאמה-הכהן: תסביר לי שוב את האבחנה הזאת.
עופר עגור: החלק הארוך של הכנת התקן זה עד פרסום טיוטא לביקורת ציבורית.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, עד השנה?
עופר עגור: השנה.
עופר עגור: כן, זה התהליך הארוך יותר.
כרמל שאמה-הכהן: זה הקשיח יותר?
עופר עגור: לאחר מכן התהליך הוא שברגע שמתפרסמת הטיוטא לביקורת, היא מתפרסמת לחודש.
עופר עגור: אנחנו מקבלים הערות בתום החודש.
עופר עגור: ועדת התקינה יושבת ישיבה, שתיים, שלוש.
עופר עגור: לעיתים, בתוך שבוע הם מסיימים את ההערות.
עופר עגור: זה מגיע לוועדת תקינה נוספת שמאשרת את זה באופן סופי, ואחרי זה חודש לערר.
עופר עגור: יש תהליך מסוים על-פי חוק התקנים.
עופר עגור: ולכן הזמנים הם ארוכים – אין מה לעשות.
חמד עמאר: 15 חודש זה - - -
עופר עגור: כן, 15.
עופר עגור: אבל, לפחות שנה לביקורת ציבורית.
עופר עגור: זה נראה לי הזמן הנכון כי זה התהליך.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת חמד עמאר ל-15 חודש?
כרמל שאמה-הכהן: עבר.
שי חרמש: חמד, זה כבר יותר מאריך מסחר באורוות מאשר בסחר בתקנים.
שי חרמש: אבל, זה כבר עניין אחר.
שי חרמש: מישהו אמר שמציעים להוציא את הפגר מהחדר.
שי חרמש: האם אתה מכיר את זה ממקום אחר?
שי חרמש: תקרא את העיתון של שלשום.
שי חרמש: מישהו הציע להוציא את הפגר מהחדר.
שי חרמש: אני מרגיש שצריך להוציא את הפגר מהחדר גם פה.
כרמל שאמה-הכהן: איזה פגר?
שי חרמש: רבותי, זה לא מתנהל כדי שזה יהיה.
שי חרמש: זה מתנהל כדי שזה לא יהיה.
שי חרמש: אני אומר את זה בפעם ה-19, שיופיע בפרוטוקול.
שי חרמש: לא רוצים שיהיה דלקן כזה.
קריאה: זה לא הופך את זה לאמת.
חמד עמאר: בשלושה החודשים האלה, ה- - -
שי חרמש: זה לא בשלושה חודשים, זה ב-14 שנים וחצי.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה חושד בנציג מכון התקנים שהוא שותף לזה?
שי חרמש: לא, נציג מכון התקנים מחפש עבודה, וזה לגיטימי לגמרי.
שי חרמש: אני חושב שהוא צודק, הוא צריך לעבוד.
שי חרמש: נותנים לו היום ג'וב לעוד שנה וחצי.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא אומר לי שזה קשיח, אני - - -
שי חרמש: למה שהוא יעבוד שנה אם הוא יכול לעבוד שנה וחצי?
שי חרמש: ועוד יועצים, ועוד מומחים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יכולים גם לכתוב חודשיים.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חרמש, יושב מולך אדם שהוא נטול אינטרסים.
חמד עמאר: אנחנו רוצים לחוקק משהו שיכולים לבצע, ולא לחוקק משהו שלא יכולים לבצע.
חמד עמאר: אנחנו לא אנשי המקצוע.
חמד עמאר: איש המקצוע אומר לך ש-15 חודש זה סביר, ושהוא יכול לבצע, ואנחנו חייבים ללכת לפי זה.
חמד עמאר: אנחנו לא רוצים לחוקק חוק שלא יבצעו, ויבואו אחרי חודשיים ויבקשו הארכה.
שי חרמש: חמד, אפשר לעשות הכול.
שי חרמש: אפשר להאריך את זה גם ב-14 שנים וחצי הנוספות, וניפגש בדור הבא – אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים עכשיו על תקנות משנה (ד) ו-(ה), לרבות השינוי שקיבלנו והשינויים שהוסכמו כאן ושינויי נוסח שעוד בטח תבצעו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין תקנות משנה (ד) ו-(ה), לרבות השינויים, אושרו פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא בבקשה את (ו).
חגית אייזנמן-מלכה: את (ו) כבר הקראנו.
כרמל שאמה-הכהן: לא הצבענו על (ו).
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף (ו)?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ו) אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף (ו) אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: בכך סיימנו את העמוד הזה.
כרמל שאמה-הכהן: ניפגש שוב בהקדם, תודה רבה לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה רביעית היום של ועדת כלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי במצב המתנה למכשירים חשמליים ביתיים ומשרדיים), התשע"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: נא להציג, בבקשה, את התקנות.
זאב גרוס: אנחנו מדברים על אחד מזוללי החשמל השקטים ביותר שרק אפשר לחשוב עליהם.
זאב גרוס: היו"ר כרמל שאמה: ה-standby.
זאב גרוס: זאב גרוס: ה- standby.
זאב גרוס: אם הביטוי הזה כבר שגור בפי יושב הראש עשינו 90% מהעניין.
זאב גרוס: מדובר במצב שבו על אף העובדה שלכאורה המכשיר כבוי ואינו פועל, הוא עדיין ממשיך לצרוך חשמל.
זאב גרוס: אנחנו לא עשינו בדיקות כמה זה בארץ, אבל אני יכול לסבר את האוזן עם תוצאה באוסטרליה, שמצאו שרק האלמנט הזה של הצריכה זה 10% מצריכת החשמל באוסטרליה.
קריאה: הביתי.
זאב גרוס: כן.
זאב גרוס: זאת צריכה עצומה, ובקושי מרגישים את זה כי הרי רואים שהדבר הזה כבוי.
זאב גרוס: לכן אנחנו מבקשים להביא להפחתה של כמעט 50% בצריכה הזאת בכך שאנחנו מכניסים דרישה של צריכה מקסימלית במצב המתנה.
זאב גרוס: כמה זה ואט לשעה אחת?
דוד רודיק: יש שתי קטגוריות: יש קטגוריה בלי שעון ועם שעון.
דוד רודיק: בלי שעון זה ואט אחד, זה רק נורה אדומה שרואים, ואם יש שעון כמו במיקרוגל זה שני ואט.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את התקנות, בבקשה.
שבתי אלבוחר: הקראת סעיף 1:
שבתי אלבוחר: בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן - 1989 ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 1 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, את תומכת בהגדרות פה-אחד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה פה יש לי הערות.
שבתי אלבוחר: סעיף 2:
רז הילמן: זה בדיוק המקום שיהיה גרוע אם ניאלץ למצוא שוב שמשרד התשתיות יצטרך לתת את האישור הכפול הזה.
רז הילמן: זאת תהיה בירוקרטיה כפולה.
רז הילמן: מדובר על מגוון מאוד רחב של מוצרים – זה לא הטלוויזיות שעליהן דיברנו בדיון הקודם, וחייב להימצא פתרון לעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: תגובת הממשלה.
עדנה הראל: אני חוזרת על השאלה העובדתית: האם ההספק הזה - -
דוד רודיק: ההספק הזה מופיע בדירקטיבה האירופית, ואנחנו הצגנו את הדרישות.
כרמל שאמה-הכהן: לא זה מה שהיא שאלה.
עדנה הראל: האם כאשר בודקים את התקן יש בדיקת הספק?
דוד רודיק: כן, כן.
עדנה הראל: אז לא צריך את האישור שלכם, אפשר שמכון התקנים ייתן את זה, כנראה.
צבי אגוזי: לא מדויק.
צבי אגוזי: המדידה קיימת בתקן, אבל אין דרישה לואט אחד או לשני ואט לפי המקרה.
צבי אגוזי: אין בתקן דרישה, צריך למצוא את השיטה.
עדנה הראל: זה שני מישורים שונים.
עדנה הראל: זה כמו שעשינו בסט הראשון: ההוראה הנורמטיבית שיהיה מקסימום אחד או שניים תבוא פה.
עדנה הראל: האם במהלך הבדיקה, לפי התקן, בין כך בודקים הספק, ואפשר בתעודת הבדיקה לקבוע את ההספק לפי הבדיקה - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא אומר שזה לא בדרישות התקן, זאת הבעיה.
צבי אגוזי: לא בהכרח בדקנו, אבל נבדוק.
צבי אגוזי: שיטת המדידה נמצאת בתקן, אפשר לבדוק.
לאה ורון: אתה טוען שלא בדקתם בעבר, ועכשיו כשיאושרו התקנות אתם תבדקו, ויש לכם הסמכות לכך?
צבי אגוזי: יש לנו השיטה בתקן.
ניר ימין: ואתם יכולים להגיד - -
צבי אגוזי: נוכל להגיד אם זה ואט או שניים או שלושה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שמכשיר שצורך יותר משני ואט לא יקבל תו תקן?
כרמל שאמה-הכהן: צבי אגוזי: לפי התקן, כרגע לא, אם לא תהיה התקנה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אחרי התקנה.
צבי אגוזי: אם תהיה התקנה אנחנו לא ניתן אישור תקן למי שלא יעמוד בזה.
עדנה הראל: איך לא תיתנו?
עדנה הראל: אם אפשר לעמוד בדרישות התקן גם אם זה בהספק יותר גבוה, אז איך לא תיתנו אישור עמידה בדרישות התקן?
צבי אגוזי: התקנות.
עדנה הראל: התפיסה המשפטית שלי היא אחרת: היא אומרת שזה עומד בתקן, וההספק שלו הוא 17.
עדנה הראל: ואז זה לא עומד בתקנות, ואסור ליבואן לייבא את זה.
עדנה הראל: לא צריך מישהו שלישי שיגיד את זה כי זה כתוב בתעודה.
זאב גרוס: מה שייכתב בתעודה זה מספר, זה לא "כן" או "לא".
עדנה הראל: ייכתב בתעודה שעומד בדרישות התקן הספק 3 כי בתוך התקן יש אפשרות לבדוק הספק, ואז יש הוראת חוק.
עדנה הראל: יש אחת שאומרת שאסור לי לעבור באור אדום, ויש הוראת חוק אחרת שאומרת שאסור לי יותר מ-3.
צבי אגוזי: השאלה אם אני נותן אישור תקן או לא.
עדנה הראל: אתה נותן אישור תקן שכתוב בו שבדרישות התקן עומד ההספק 3.
עדנה הראל: בצו ייבוא חופשי אפשר לכתוב שלא ייובא, אלא מה שעומד בדרישות תקן, וההספק שלו, כמופיע בתעודה, אינו עולה על 2".
דוד רודיק: מוכסים דורשים אישור משרד התשתיות גם עכשיו.
דוד רודיק: אם מכון התקנים יגיד - -
זאב גרוס: זה בגלל שכתוב שהממונה יאשר.
זאב גרוס: אבל אם יהיה כתוב על צו ייבוא חופשי- -
עדנה הראל: שזה עמידה בדרישות תקן שמופיע בו מקסימום 2- -
גרישה דויטש: אם יהיה כתוב שיש אישור מכון התקנים על עמידת הטובין והוראות הממונה על התקינה, זאת ההגדרה; אם יהיה כתוב "משרד התשתיות הלאומיות" אז צריך להביא אישור מהמשרד לתשתיות לאומיות על זה.
גרישה דויטש: עדנה הראל: אם בתוך התקן, אני פשוט מבינה- -
גרישה דויטש: אם בתוך התקן, אני מבין.
עדנה הראל: אנחנו מבינים שצריך למצוא פה פתרון כי זה באמת מגוון מאוד גדול של מכשירים.
עדנה הראל: אם לצורך בדיקת התקן בין כך אפשר לבדוק הספק, ובתעודת העמידה בתקן אפשר לכתוב שההספק הוא 8, אז אפשר בצו ייבוא חופשי לכתוב שהדרישות של הממונה על התקינה למוכס זה תעודת עמידה בתקן פלוס שמופיע בו מקסימום שניים?
גרישה דויטש: המכס לא יקבל את זה.
עדנה הראל: זאת עבודה קשה למכס.
עדנה הראל: אני רוצה אישור או לא אישור.
גרישה דויטש: או "כן" או "לא".
עדנה הראל: בסדר, אז צריך להישאר עם האישור של מכון התקנים.
עדנה הראל: אלא אם כן תתקנו את התקן, ותגידו – מקסימום שניים בתוך התקן.
צבי אגוזי: תיקון התקן זה תהליך.
עדנה הראל: אני יודעת.
ניר ימין: השאלה אם זה לא רלוונטי גם לסט הראשון של התקנות.
גרישה דויטש: הבעיה היא שישנו ציוד לא מבוטל, בעיקר ציוד מחשבים, שמקבל פטור מאישור מכון התקנים על ידי משרד התמ"ת – מה שנקרא 2ג2.
גרישה דויטש: הפטור ניתן על סמך תצהיר היבואן על כך שהמוצר עומד בתקן רשמי, ועל-ידי הוכחה של מסמכים נוספים – CB test report או עמידה בדירקטיבה אירופית.
גרישה דויטש: זאת אומרת במצב כזה דומה למה שיש לנו עם משרד הבריאות לגבי ציוד אביזרים וציוד רפואי אנחנו מבקשים אישור ממשרד הבריאות, ואז על סמך אישור של משרד הבריאות ועל סמך התעודות מחו"ל אנחנו נותנים את הפטור למכס עבור אותו הייבוא.
גרישה דויטש: זאת אומרת לא נראה לי שנוכל לעבוד כאן בלי אישור של משרד התשתיות.
ניר ימין: ההערה שלך רלוונטית גם לגבי הסט הראשון של התקנות בעניין הנורות?
ניר ימין: גם שם יש לכם בעיות עם צו ייבוא חופשי או שם זה בסדר?
זאב גרוס: לא, אין פטורים שם.
גרישה דויטש: נורות לא באות בפטור הזה, נורות נבדקות במכון התקנים.
ניר ימין: אז שם זה בסדר שזה יהיה לפי השיטה שלנו.
גרישה דויטש: - - - מה שלא ניתן לבדוק במכון התקנים בזמן סביר, כמו ציוד מחשבים שמתחדש כל הזמן, עובר דרך המשרד שלנו בכמות גדולה מאוד.
גרישה דויטש: אנחנו מוציאים יותר מ-7,000 אישורים בשנה.
רז הילמן: התהליך הזה עובד היום כבר, ועובד היטב.
רז הילמן: אם יכול נציג מכון התקנים להסביר מהו האישור שניתן היום למכונות כביסה, לתנורים, למייבשי כביסה, למדיחי כלים.
רז הילמן: כי כבר היום ניתן אישור כזה, ועל בסיסו משחררים מהמכס.
רז הילמן: זה עובד, ועובד טוב.
גרישה דויטש: הם מקבלים למכונות כביסה- -
דוד רודיק: לא, מכון התקנים- -
צבי אגוזי: מכון התקנים נותן אך ורק אישור אחד – אישור תקן.
צבי אגוזי: עם האישור הזה הולכים לשחרר את המוצרים.
צבי אגוזי: הוא לא נותן אישורים נוספים.
רז הילמן: ולא נדרש על-ידי המוכס אישור נוסף.
צבי אגוזי: הוא יכול שיהיו לו התניות לבדיקות נוספות אם מישהו יראה לו שצריך לעשות בדיקות נוספות כדי לתת את האישור.
דוד רודיק: אתם מודדים- - -
צבי אגוזי: אנחנו מודדים- -
דוד רודיק: אתם מוציאים אישור שהולך למכס.
צבי אגוזי: כן, אבל זה אישור תקן.
דוד רודיק: אישור על צריכה.
גרישה דויטש: מה קורה עם מזגנים?
גרישה דויטש: אתם עושים בדיקה, אחר כך זה הולך למשרד התשתיות, ומשרד התשתיות נותן אישור.
רז הילמן: נכון, זה בדיוק כפל הרגולציה שאנחנו רוצים למנוע במקרה הזה.
עדנה הראל: אבל פה זה לא מזגנים, זה עולם ומלואו פה.
עדנה הראל: כל דבר שיש לו צו.
זאב גרוס: זה נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אז איך אתם מתמודדים עם זה?
עדנה הראל: אי אפשר לעשות הליך מהיר של תיקון?
רז הילמן: אפשר להחליט שלא משנים את צו ייבוא חופשי לעניין הזה של אישור משרד התשתיות, אלא שמכון התקנים ינהל רישום של תוצאות הבדיקות שלו, ומשרד התשתיות יבקר את התוצאות האלה ויוכל לראות אם יש מישהו- -
ניר ימין: צריך אישור של המשרד.
רז הילמן: לא.
רז הילמן: הוא לא יצטרך לתת אישור פוזיטיבי.
רז הילמן: הוא יוכל לראות, ואם יש - - -הוא יכול להתערב.
עדנה הראל: אבל איך מוכס ידע שהוא יכול - - -
זאב גרוס: רק על ידי אישור התקן.
רז הילמן: המוכס יסתפק באישור התקן.
עדנה הראל: ואז ייכנס גם ההספק - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן לוקח לשנות את התקן בעניין כזה פעוט?
צבי אגוזי: זה הרבה חודשים כי צריך להגיש את הנושא לאישור, ואחר כך הוועדה צריכה לשבת ולהסכים, וזה צריך פרסום וביקורת הציבור.
צבי אגוזי: זה לא הולך על רגל אחת.
לאה ורון: לכמה חודשים הגעת?
צבי אגוזי: הגעתי לכמה חודשים טובים.
קריאה: התהליך הכי מהיר זה ארבעה-חמישה חודשים.
ניר ימין: מבחינת הכנסת לא כדאי לקבוע את התחילה של התקנות ולהפנות לתקן כמו שהוא מפורסם היום.
ניר ימין: אמנם כתוב "כתוקפו מזמן לזמן", אבל- -
עדנה הראל: אפשר לעשות חילופי.
כרמל שאמה-הכהן: להשאיר את זה כך, וברגע שהתקן- -
עדנה הראל: אפילו לכתוב בהוראת מעבר: "עד לקביעת תקן ידרשו אישור של משרד - - - אבל בהנחה שקביעת התקן תיעשה לפני פרסום החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה המבנה שצריך להיות.
זאב גרוס: עיקר הבעיה היא אכיפתית.
זאב גרוס: כלומר נוח מאוד לשים את האיסור בצו ייבוא חופשי, אבל זה לא מחויב המציאות.
זאב גרוס: פה מגוון המוצרים הוא כל כך גדול- -
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי ההצעה שהציע משרד המשפטים?
עדנה הראל: הצעתי שיתוקן התקן, וכמו שהוא הציע לכתחילה – אני לא אתן אישור תקן, אלא אם זה עומד בזה, אבל מכיוון שאין עדיין תקן כרגע תהיה הוראת מעבר שלפיה עד שלא יתוקן התקן יצטרכו אישור של משרד התשתיות בהנחה שעד תום תקופת המעבר בין כך יתוקן התקן.
רז הילמן: זה אומר תיקון צו ייבוא חופשי לגבי הרבה מאוד פרטי מכס, ואחרי זה תיקון חזרה?
רז הילמן: לא תכניסו את זה?
עדנה הראל: לא צריך תיקון של צו ייבוא חופשי כי זה יהיה בתוך התקן כמו שהוא.
רז הילמן: בואו נשמע את זה מהם.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו מכניסים את זה לנוסח?
זאב גרוס: לא נשנה את הצו.
רז הילמן: לא תשנו את צו ייבוא חופשי?
רז הילמן: אוקיי.
ניר ימין: אם אני מבין נכון הכוונה היא שההוראה המהותית בתקנות תגיד שמכון התקנים ומעבדה מאושרת בדקו בהתאם לתקן את ההספק – כמו שיש בפסקה 1 של תקנה 2 – ולפי הבדיקה, הוא עומד בתקנות, ותהיה הוראת מעבר שעד שלא נקבע תקן – אני לא יודע איך לכתוב את זה בתקנות- -
עדנה הראל: עד שהתקן אינו קובע את העמידה בתקנות כחלק ממנו, אז יידרש אישור משרד התשתיות.
ניר ימין: אני רק מבקש ממשרדי הממשלה להעביר נוסח.
עדנה הראל: אנחנו נעביר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 2 ומסמיכים שינוי נוסח ברוח הדברים שנאמרו להוראת מעבר עד להחלת תקן חדש.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 2 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 2 אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4.
כרמל שאמה-הכהן: איפה סעיף 3 שנעלם?
שבתי אלבוחר: זאת טעות.
שבתי אלבוחר: זה צריך להיות, כמובן, סעיף 3.
שבתי אלבוחר: סעיף התחילה הוא סעיף 4.
עדנה הראל: אני רוצה להעיר בהמשך להערה של הממונה על התקינה, אגב מה שהצבעתם קודם, הוראת המעבר הזאת תיתן פתרון רק לגבי מה שעומד בבדיקות, לא מה שמגיע תחת הצהרה.
עדנה הראל: לכן לא רצוי שנגיע למצב שאנחנו משתמשים בהוראת המעבר.
צבי אגוזי: צריך תקן רשמי, ואחר כך שר התמ"ת צריך לחתום.
רז הילמן: צריך להגדיל את תקופת ההיערכות.
עדנה הראל: אז אולי נאריך?
כרמל שאמה-הכהן: כשנגיע לזה.
שבתי אלבוחר: הקראת סעיף 3:
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף 3? אין.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 3 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 3 אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה צריך להאריך את זה?
צבי אגוזי: לנו יש בעיה עם הציוד כמו שאמרנו בפעם הקודמת.
צבי אגוזי: אבל המעבר פה הוא יותר ארוך, ולכן צריך לקחת את זה בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה זמן?
צבי אגוזי: גרישה, מה אתה אומר?
גרישה דויטש: אבל התקן לא רשמי.
צבי אגוזי: איזה תקן?
גרישה דויטש: לא משנה.
גרישה דויטש: התקן של המשרד.
עדנה הראל: הוא מחייב מפה, אבל הוא לא רשמי לפי חוק - - -.
עדנה הראל: הוא תקן ישראלי רגיל מבחינת ההליך.
גרישה דויטש: אבל הוא לא צריך לעבור את השלב שלנו.
עדנה הראל: נכון, הוא לא צריך את השר, זה תקן ישראלי רגיל.
צבי אגוזי: צריך להכניס את התקן הזה לתוך התקן של המוצרים, לתוך 900 ולתוך 250.
לאה ורון: כמה זמן?
דוד רודיק: 1 בספטמבר זה טוב?
צבי אגוזי: אל תשאלו אותי, תשאלו את גרישה.
עדנה הראל: גרישה, כמה זמן אתה מעריך?
צבי אגוזי: צריך להכניס לתוך תקן רשמי את החלות של התקן הזה – 62301.
לאה ורון: בסדר, אתם נדרשים לעשות מאמץ מסוים.
לאה ורון: גרישה, 1 בספטמבר זה בסדר מבחינתכם?
לאה ורון: תעשו מאמץ.
גרישה דויטש: היות שצריך להכניס את זה לכל התקנים, יש תקנים בודדים - -
כרמל שאמה-הכהן: אולי נלך לאותו תאריך – 31 בדצמבר?
גרישה דויטש: יש 60 יום של כניסה לתוקף של כל תקן שכזה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אז תשעה חודשים.
גרישה דויטש: אני לא מאמין שעד 1 בספטמבר זה יהיה.
עדנה הראל: לא, 31 בדצמבר.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין לא יספיק גם 31 בדצמבר?
צבי אגוזי: להכניס לתקנים רשמיים צריך להכניס את זה לכל תקני האב המקוריים- -
גרישה דויטש: בסדר, יש תקציב, אנחנו נעשה את זה.
כרמל שאמה-הכהן: 31 בדצמבר.
ניר ימין: תחילת התקנות 1 בינואר 2012.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 4?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 4 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4 אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תוספת ראשונה – "רשימת מכשירים", אין צורך להקריא, נכון?
רז הילמן: בהחלט יש.
רז הילמן: הרשימה היא בעייתית.
רז הילמן: בדירקטיבה האירופית הרשימה היא סגורה, וכאן עשו רשימה שהתחילו אותה ב"מכשירים ביתיים בעלי צג אלקטרוני, לרבות".
רז הילמן: זה אומר כבר שאתה לא יודע איפה זה מתחיל ואיפה זה נגמר.
רז הילמן: אנחנו מציעים שיירשם: "מכשירים ביתיים בעלי צג אלקטרוני" – ואז ייאמר באלו מכשירים מדובר, פשוט רשימה סגורה: מכונות כביסה, מייבשי כביסה, מדיחי כלים, תנורי אפייה, תנורי מיקרוגל, ובכלי "וכדומה" בסוף.
שבתי אלבוחר: גם המילה "לרבות".
רז הילמן: גם בלי המילה "לרבות".
רז הילמן: אפשר בעתיד לשנות- -
כרמל שאמה-הכהן: אתם מוכנים לרשימה סגורה?
דוד רודיק: כן.
דוד רודיק: מכיוון שעכשיו צריכים לתקן כל כך הרבה תקנים.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה יהיה רק: מכונות כביסה, מייבשי כביסה, מדיחי כלים, תנורי אפייה, תנורי מיקרוגל", וזהו.
כרמל שאמה-הכהן: שום דבר אחר לא.
רז הילמן: לא, אחרי זה יש הסעיף השני.
דוד רודיק: לכל דבר רשימה סגורה.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, תתקנו בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שיש הסכמה לי אין בעיה.
רז הילמן: בשורה השנייה "ציוד טכנולוגיות מידע"- -
כרמל שאמה-הכהן: אז בלי "לרבות" ובלי "וכדומה".
רז הילמן: בדיוק.
רז הילמן: בשורה השלישית אותו דבר – בלי "לרבות" ובלי "וכדומה".
כרמל שאמה-הכהן: אתם מסכימים לשינויים האלה בכל השורות?
כרמל שאמה-הכהן: למחוק את "לרבות" ו"וכדומה" בכל השורות.
עדנה הראל: אבל אז הרשימה מספיק קונקרטית?
עדנה הראל: לא חסר לכם כלום?
דוד רודיק: כן, היא קונקרטית.
רז הילמן: בשורה הרביעית – "מקלטי טלוויזיה, ממירים דיגיטליים לקליטת שידורי כבלים ולוויין".
דוד רודיק: לא ממירים של YES ו-HOT.
רז הילמן: וגם לא הממירים של "עידן פלוס", לפי מה שאני דיברתי עם משרד התקשורת ועם הרשות השנייה.
דוד רודיק: כל מה שלא מחובר ברשת ארצית שלא צריך עדכונים.
דוד רודיק: זאת אומרת אנחנו מכבים את הטלוויזיה בממיר של מרכזי "HOT" ו"YES" – התקנות לא חלות עליהם.
דוד רודיק: זאת אומרת במצב המתנה אקטיבי.
דוד רודיק: רק מכשיר המיועד לטלוויזיה.
רז הילמן: איזה ממיר כן נכנס מבחינתך?
דוד רודיק: יש ממיר.
כרמל שאמה-הכהן: יש כל מיני.
רז הילמן: אסור שהממירים של "עידן פלוס" יהיו, ואני רק רוצה לשמוע ממשרד התשתיות שהם באמת לא כלולים בתקנה הזאת.
דוד רודיק: אם הם לא נכללים בהגדרה הזאת הם לא חלים.
זאב גרוס: אנחנו הגדרנו למה אנחנו מתכוונים.
רז הילמן: בסדר גמור.
מיכל פליישר: אני מ-HOT.
מיכל פליישר: אנחנו היינו בשיח מאוד פורה עם משרד התשתיות בניסיון להגדיר את אותם ממירים שלא חיים רק על רשת חשמל, אלא גם על רשת תקשורת, ולכן מצב ההמתנה שלהם הוא לא מצב המתנה של נורה בלבד.
מיכל פליישר: לי נדמה – אבל אני יכולה גם לחיות עם הנוסח כמו שהוא, אז אני פונה אליך, דוד רודיק – לי נראה שהדברים יהיו יותר ברורים, ושזאת הייתה הכוונה, אם בסעיף הזה "מקלטי טלוויזיה, ממירים דיגיטליים לקליטת שידורים, למעט ממירים לקליטת שידורי כבלים ולוויין המנוהלים על-ידי מוקד שידורים".
רז הילמן: את מרחיבה את זה מאוד אם את עושה את זה ככה.
רז הילמן: למה להרחיב את ההגדרה?
רז הילמן: אנחנו רוצים שיהיה ברור על מה זה חל.
דוד רודיק: תאמין לי שזה ברור.
ניר ימין: לגבי ההשמטה של המילים "לרבות" ו"וכדומה": בחלק הראשון של הקטגוריות הביטוי "מכשירים ביתיים בעלי צג אלקטרוני לרבות" – יימחק?
כרמל שאמה-הכהן: לא, רק המילה "לרבות": "מכשירים ביתיים בעלי צג אלקטרוני", נקודתיים.