GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר ימין: "מכונות כביסה, מייבשי כביסה, מדיחי כלים, תנורי אפייה ותנורי מיקרוגל"; בשורה השנייה: "ציוד טכנולוגיית מידע, מחשבים, מסכים למחשב ומדפסות"; בשורה השלישית: "ציוד שמע: מכשירי רדיו, מגבירים ומכשירי טלפון אלחוטיים"; בקטגוריה הרביעית: "מקלטי טלוויזיה, ממירים דיגיטליים- -" – הקטגוריה הזאת נשארת כפי שהיא.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התוספת הראשונה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד התוספת הראשונה – רוב נגד – אין נמנעים – אין התוספת הראשונה אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את הישיבה השלישית היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה), התשע"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: מקלט טלוויזיה זה גם מסך מחשב?
דוד רודיק: זה מקלט טלוויזיה, זה לא מסך מחשב.
דוד רודיק: מה שמעניין אותנו כולל גלי רדיו שממירים לתמונה.
דוד רודיק: זאת ההגדרה.
ניר ימין: השאלה היא אם בתוך ההגדרה הזאת נכלל מסך מחשב, שואל היושב ראש.
דוד רודיק: אנחנו הולכים לפי הדירקטיבה האירופית.
דוד רודיק: אנחנו חושבים שעל ידי מעבר למסכי טלוויזיה - - - בדירקטיבה שמו יעד את הורדת צריכת החשמל ב-20% למכשירים האלה.
דוד רודיק: אנחנו כיום מעריכים שצריכת החשמל של מסכי טלוויזיה מגיעה עד קילו-ואט לשעה ומקווים שנצליח עד שנת 2020 לגרום לחיסכון של 700 מיליון קילו-ואט לשעה.
דוד רודיק: המשרד פרסם תוכנית להתייעלות אנרגטית, וגם כאן יש הערכה שאם היינו מתחילים מאז שהגשנו את התקנות – כבר בשנת 2011 היינו משיגים 70 מיליון קילו-ואט לשעה חיסכון על-ידי זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מחלוקת על התקנות האלה?
דן למפרט: באופן כללי לא.
דן למפרט: זה היה בהסכמה מלאה של איגוד לשכות המסחר ואנשי התשתיות.
דן למפרט: הבעיה, כמו שקודם העלינו, לבחון את הצורך באישור נוסף.
כרמל שאמה-הכהן: למחוק את זה גם פה?
עדנה הראל: יש פה שוב שאלה עובדתית, האם הבדיקה של ה- - - ודרישה נורמטיבית היא בדיקה שכלולה בתקן או לא.
עדנה הראל: אם כן, זה יכול להיות בסמכות מכון התקנים.
עדנה הראל: אם זה נוסף- - -
כרמל שאמה-הכהן: מה שמשרד התשתיות יגיד.
כרמל שאמה-הכהן: אם ויתרתם קודם זה אותו מנגנון גם עכשיו.
דוד רודיק: אנחנו ציינו בתקנות את התקן לבדיקת ההספק.
דוד רודיק: יש תקן ישראלי שהוא לא תקן רשמי, הוא מורה איך לבדוק את ההספק של המכשירים האלקטרוניים האלה.
דוד רודיק: זה תקן 62087.
דוד רודיק: זאת השיטה לבדיקה.
דוד רודיק: את הערכים קבענו לפי הדירקטיבה האירופית.
דוד רודיק: הנוסחות שאנחנו לוקחים ביחס לשטח המסך וקובעים את הצריכה המרבית של - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אתם עומדים על זה שזה יישאר במבנה הזה?
דוד רודיק: בהחלט אנחנו מוכנים להעביר למכון התקנים.
עדנה הראל: לי יש בעיית סמכות.
עדנה הראל: אין לי בעיה שמכון התקנים יעשה את זה, גם אידיאולוגית.
כרמל שאמה-הכהן: אז משרד המשפטים מתנגד?
עדנה הראל: יש לי בעיית סמכות.
עדנה הראל: אפשר אולי למצוא דרך שלישית, אבל אני לא יודעת אם זה אפשרי, שתוצאה של עמידה בתקן מאפשרת ליצרן לחשב לפי הנוסחה שלך בעצמו, ושהאחריות תהיה עליו.
זאב גרוס: לא, זה מגבלות ייבוא.
עדנה הראל: אז צריך אישור של המשרד.
שבתי אלבוחר: הקראה: תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה), התשע"א-2010 בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן - 1989 (להלן – החוק) ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות להגדרות?
ניר ימין: האם לתוך ההגדרה נכנס גם מקלט טלוויזיה או ממירים?
זא ב גרוס: ממירים זה עולם אחר.
כרמל שאמה-הכהן: מסך מחשב.
דוד רודיק: רק מסכי טלוויזיה.
ניר ימין: גם של מחשב?
דוד רודיק: לא.
כרמל שאמה-הכהן: יש מסכים שהם דואליים – גם מחשב וגם טלוויזיה.
דוד רודיק: כל דבר שיכול להמיר גלי רדיו לתמונה נכנס לזה.
כרמל שאמה-הכהן: וכל המסכים של LCD ו-LD, זה לא נחשב.
שבתי אלבוחר: אם זה לא קולט גלי רדיו זה לא נחשב.
קריאה: - - - טיונר.
שבתי אלבוחר: אם יש לו טיונר הוא נחשב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 2, נא להקריא.
שבתי אלבוחר: הקראה:
כרמל שאמה-הכהן: הערות.
דן למפרט: חוזרים שוב לכך שזה מחייב פנייה נוספת לתשתיות.
רז הילמן: זה נושא ששווה להקדיש לו רגע, אם אפשר, כי הבירוקרטיה זה גם משהו שאנחנו רוצים לצמצם, ואם יש דרך למצוא לזה פתרון זה יהיה מאוד חשוב.
עדנה הראל: דיברנו על זה לפני רגע.
רז הילמן: אולי יש דרך חשיבה אחרת שאפשר - - -
דן למפרט: יש לי הצעה לפתור את זה: פשוט אולי להוסיף גיליון תיקון לתקן שיחייב עמידה בדרישות התקנה בתוך התקן.
דוד רודיק: אי אפשר כי התקן לא מתייחס רק לטלוויזיות, הוא מתייחס להרבה דברים, כך שזה לא - - -
דן למפרט: לפי הכותרת שלו "תקנת מקורות אנרגיה- -
דוד רודיק: אם החוק לא - - - אנחנו ניתן אישורים.
דוד רודיק: זה לא בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לכם בעיה עם זה.
רז הילמן: נוותר.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 2 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר
שבתי אלבוחר: סעיף 3:
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 3 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 אושר
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 3 אושר פה אחד.
צבי אגוזי: מכון התקנים יהיה מוכן לביצוע הבדיקות ביולי 2011.
צבי אגוזי: 60 יום לא מספיק.
רז הילמן: מדובר על תחילת בדיקות ביולי 2011.
צבי אגוזי: כן.
דן למפרט: זה יהיה צוואר בקבוק.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתם אומרים על זה, משרד התשתיות?
זאב גרוס: ברור שאי אפשר לחייב אם אין אפשרות לעשות את הבדיקות.
זאב גרוס: מתי זה יהיה אפשרי?
צבי אגוזי: 1 ביולי 2011.
ניר ימין: ביולי הם רק מתחילים את הבדיקה.
דן למפרט: יהיה צוואר בקבוק אז צריך לתת עוד כמה חודשים.
קריאה: 1 בספטמבר.
ניר ימין: בחודשיים ימים יצליחו לבדוק את כל המכשירים?
כרמל שאמה-הכהן: 1 בספטמבר.
צבי אגוזי: זה לא את כל המכשירים.
צבי אגוזי: מכשירים מיובאים ייבדקו נוסף לבדיקה הזאת.
רז הילמן: אז צריך לקחת בחשבון גם כאן את נושא המלאים.
רז הילמן: באותו אופן כמו לגבי הנורות גם כאן טלוויזיות זה בוודאי לא משהו שאפשר למכור מהיום למחר.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה נערך מהיום ל-1 בספטמבר.
זאב גרוס: כל אחד יודע עכשיו שהחל מ-1 בספטמבר יש לך בעיה.
רז הילמן: להפך, אפילו עוד לא בדקת את הטלוויזיה.
זאב גרוס: זה דבר שצריך לקחת בחשבון.
לאה ורון: תביאו את זה לידיעת היבואנים והמשווקים.
אמיר שכטרמן: אני מקבוצת יורוקום.
אמיר שכטרמן: זה לא פשוט.
אמיר שכטרמן: אני ישבתי גם בדיון הקודם על הנורות – כל פלזמה עולה אלפי דולרים, המסכים הגדולים עולים אלפי דולרים.
אמיר שכטרמן: רק שתבינו שנוהל העבודה שלנו עם היפנים זה הזמנות של שישה חודשים מראש, ואנחנו לא יכולים לבטל אותם.
אמיר שכטרמן: אז כל גזירה שלא נוכל לעמוד בה, פשוט נצטרך לגרוס את המוצר, לא נוכל להשאיר אותו ביפן.
אמיר שכטרמן: יש מסכים שאנחנו מביאים בכמויות מאוד קטנות שדווקא הם המסכים שלא עומדים בתקנים האלה.
אמיר שכטרמן: כל אלה שנמכרים בכמויות גדולות שלכאורה בגללם הייתי צריך לצעוק, אין לנו בעיה כי הם עומדים בתקנים.
אמיר שכטרמן: הבעיה שלנו היא במסכים הגדולים של למעלה מ-50 אינץ' ששם נמכרות כמויות מאוד קטנות; מדובר על פחות מאחוז אחד מסך כול המכירות של מסכים בארץ.
אמיר שכטרמן: אם בארץ נמכרים חצי מיליון מסכים מהקטגוריה שמדובר פה אנחנו מדברים על פחות מאחוז אחד שנמכר, אבל נמכר בטפטופים, והוא זה שלא עומד בתקנה.
זאב גרוס: כמה הזמנות פתוחות כאלה יש לך?
אמיר שכטרמן: שישה חודשים קדימה.
זאב גרוס: לא, כמה הזמנות פתוחות כאלה יש לך?
אמיר שכטרמן: על כמויות לדבר?
אמיר שכטרמן: מקסימום 500 יחידות.
זאב גרוס: 500 יחידות שיש לך הזמנה פתוחה היום עליהן.
אמיר שכטרמן: ששלחתי אותה.
זאב גרוס: זאת אומרת ששישה חודשים מהיום הדבר הזה צריך לנחות על המדפים.
אמיר שכטרמן: שבעה חודשים כי יש לך עוד חודש בים.
אמיר שכטרמן: שבעה חודשים מהיום זה מגיע לארץ, ואז צריך למכור את זה לדילרים.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נשנה את זה ל-31 בדצמבר 2011 כמו עם המנורות וזהו.
ניר ימין: כלומר רק על המוכר והמשווק.
ניר ימין: היצרן והיבואן מ-1 בספטמבר?
ליה שמטוב: מה קורה עם טלוויזיה ישנה?
כרמל שאמה-הכהן: תמשיכי לראות בה, אין בעיה.
ליה שמטוב: - - -
כרמל שאמה-הכהן: כלום.
כרמל שאמה-הכהן: רק אם את קונה חדשה.
עדנה הראל: זה לא יגיע ל-1 בספטמבר.
זאב גרוס: אתה תצטרך לדאוג שזה יגיע עד 1 בספטמבר?
עדנה הראל: זה מה שאני אומרת כי לפי מה שהוא תיאר זה לא בהכרח יגיע עד 1 בספטמבר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא רץ להזמין היום.
אמיר שכטרמן: אני לא מזמין יותר, אבל הזמנתי שישה חודשים קדימה ועוד חודש אחד בים.
זאב גרוס: זה יהיה עד 1 בספטמבר?
דוד רודיק: בטח שיהיה.
אמיר שכטרמן: אבל אז צריך לתת לזה זמן - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז נתנו לך.
כרמל שאמה-הכהן: עד 1 בספטמבר מותר לך לייבא.
כרמל שאמה-הכהן: עד 31 בדצמבר מותר לך למכור.
דוד רודיק: זה מוגזם כבר.
אמיר שכטרמן: אני מדבר איתכם על כמויות מזעריות.
אמיר שכטרמן: זה לא מה שלוקח את החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: לא משנה, אבל זה פותח את הכול.
אמיר שכטרמן: זה ברור לי.
כרמל שאמה-הכהן: 1 בספטמבר – ייבוא, ומכירה ב-31 בדצמבר 2011.
ניר ימין: האיסור הוא ב-1 בינואר 2012.
זאב גרוס: האיסור הכללי.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 4 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 אושר
כרמל שאמה-הכהן: את התוספת צריך להקריא או רק לעיין בה?
ניר ימין: אלא אם כן יש הערות.
ניר ימין: השאלה היא למה רלוונטיים התאריכים.
זאב גרוס: התאריכים צריכים לזוז- -
יוחנן בורשטין: עם התאריכים אין בעיה.
יוחנן בורשטין: זה ב-2012, אין שום בעיה.
עדנה הראל: זה אומר שאתם קובעים משהו שהוא רק לשלושה חודשים.
דוד רודיק: יתחילו - - -
עדנה הראל: אבל מיד.
עדנה הראל: אחרי שלושה חודשים כבר עולה הרף.
עדנה הראל: זה רף לשלושה חודשים.
יוחנן בורשטין: זה בסדר גמור.
יוחנן בורשטין: אין שום בעיה, התאריכים מסתדרים.
עדנה הראל: בשביל מה צריך להביא משהו של רף אמצע?
כרמל שאמה-הכהן: אם הם חיים עם זה בסדר לי אין בעיה עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אישרנו גם את התוספת של תקנה 2.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, התקנות מאושרות.
נחמן שי: בוקר טוב, חברים.
נחמן שי: הנושא הוא הפצת שידורי הערוץ הייעודי בשפה הערבית במזרח התיכון, היה במקור במתכונת של הצעת חוק, עלה בכנסת ב-14 ביולי.
נחמן שי: בסיכום ביני לבין שר התקשורת, שהביע את תמיכתו בעניין, הפכנו את הצעת החוק להצעה לסדר-היום והעברנו את זה לוועדה.
נחמן שי: לקח הזמן שלוקחים דברים בכנסת, והנושא הגיע היום לישיבה הזאת.
נחמן שי: אתחיל בך, ניצן.
נחמן שי: אני מבקש לשמוע איפה עומדת היום ועדת המכרזים או איפה עומדת המועצה ביחס להקמת הערוץ, איפה עומד המכרז, מתי תצאו לדרך, מתי הוא יקום, מתי יאושר, מתי ישדר, איך ישדר, לאן ישדר, אם תוכל לעדכן אותנו בבקשה.
נחמן שי: ניצן חן: ברשות היושב-ראש, אני רק אומַר שנמצאים כאן נציגי הקבוצה המאוחדת.
נחמן שי: מועצת הכבלים והלוויין פרסמה מכרז, כפי שידוע לאדוני, והוגשה הצעה שמרכזת כמה קבוצות שהתמודדו במכרז להצעה אחת.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אחת בלבד.
נחמן שי: ניצן חן: אחת בלבד, ובימים אלה בוחנת ועדת המכרזים את עמידת המציעה בתנאי הסף ובשאר התנאים הנלווים.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: מתי הוגש המכרז?
ניצן חן: התאריך המדויק היה ב-13 באוקטובר.
נחמן שי: מאז אתם בודקים?
נחמן שי: הצעה אחת?
נחמן שי: מאוקטובר, עכשיו אנחנו בפברואר, ארבעה חודשים אתם בודקים.
נחמן שי: קריאה: לא.
נחמן שי: התאריך הוא 13 בדצמבר.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: דצמבר.
נחמן שי: אם כך, חודשיים.
נחמן שי: ניצן חן: לא.
נחמן שי: המכרז יצא באוקטובר.
נחמן שי: בהתחלה קנו את ספר המכרז שמונה קבוצות.
נחמן שי: בסופו של דבר, מהשמונה יצאה אחת מורחבת.
נחמן שי: ברור לכולם שהערוץ הזה הוא ערוץ שהיתכנותו הכלכלית בעייתית, מוטלת בספק, אם תרצה נחזור על הנימוקים פעם נוספת, אני חושב שאתה מכיר את זה יותר מכל אחד אחר.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: מכירים.
נחמן שי: מכירים.
נחמן שי: ניצן חן: וגם ועדת הכלכלה הזאת, צריך לתת לה את הקרדיט הראוי, שראתה את החשיבות בערוץ ערבי מסחרי וגם את ההתאמות המתבקשות מהמכרז הקודם שכשל.
נחמן שי: לכן, אני חושב שהפעם יש לנו באמת קבוצה מאוד יסודית, מאוד רצינית.
נחמן שי: אם תרצה תשמע חלק מחבריה כאן.
נחמן שי: אני מעריך שעד פסח, דהיינו עד תחילת אפריל - - - היו"ר נחמן שי: אין הרבה מה לבדוק.
נחמן שי: אתם רק בודקים אם עמדו בדרישות המכרז.
נחמן שי: ניצן חן: גם אני חשבתי כמוך, שזה רק לבדוק אם עומדים בתנאי הסף.
נחמן שי: מצד שני, יש כל-כך הרבה פרקים שם של איתנות פיננסית, של תוכנית עסקית, של עמידה בהוראות הדין הכלליות ובכללי המועצה, בהמון דברים, כדי לדעת האם יש לנו בעל רישיון שיזכה במכרז או שלצערי אין לנו.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אוקיי.
נחמן שי: מתי זה ייגמר?
נחמן שי: בפסח, אתה אומר.
נחמן שי: ניצן חן: אני מעריך שעד סוף מארס, תחילת אפריל.
נחמן שי: נדמה לי שפסח השנה יוצא באפריל, חג החירות – תהיה לנו גם החלטה חד-משמעית בעניין הזה.
נחמן שי: אני רוצה בכל זאת לא לברוח כי הבנתי שאדוני תקף אותי קצת בתקשורת, אני רוצה כן לנסות להבהיר.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: לא הספקתי, אבל אני אעשה את זה אחרי הישיבה.
נחמן שי: ניצן, כשתסיימו, מה הזמן שניתן להם כדי להתחיל לשדר?
נחמן שי: אתי בנדלר: אם הם יוכרזו כזוכים, כמובן.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אם הם יוכרזו – אני חוזר על דברי היועצת המשפטית.
נחמן שי: ניצן חן: בהנחה שיש זוכה והוא עמד בתנאי הרישיון וקיבל רישיון מהמועצה, אני מעריך שזה מקסימום מספר חודשים לא גדול.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אבל זה כתוב בתנאי המכרז.
נחמן שי: ניצן חן: נכון.
נחמן שי: כדאי לשמוע אותם.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: כתוב – מרגע הזכייה ועד התחלת השידורים.
נחמן שי: מה הזמן?
נחמן שי: חצי שנה?
נחמן שי: מה כתוב במכרז?
נחמן שי: ניצן חן: במכרז כתוב שלושה חודשים.
נחמן שי: אז שלושה חודשים.
נחמן שי: ג'וזף אטרש: כתוב - ארבעה פלוס שניים.
נחמן שי: ניצן חן: באופן לא פורמלי אנחנו מדברים על שלושה חודשים.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: תחזור לנקודה שעליה אתה מרגיש, ובצדק, שאני כועס.
ניצן חן: אני פותח ואומר שנוח לי לדבר על זה אתך כי אתה באמת מבין את החשיבות הזאת של ההסברה הישראלית – גם בלוויין הפתוח, גם במזרח התיכון - לא רוצה להגיד להתמודד עם "אל-ג'זירה" וכולי כי לא זאת התכלית של הערוץ הזה, אבל דווקא בגלל שאדוני באמת מלווה את זה הרבה מאוד שנים בכובעים שונים, נוח לי לומר את הדבר הבא.
ניצן חן: הערוץ הזה – עדיין חובה מוטלת עלינו להוכיח שהוא באמת נחוץ ויכול לעלות במרחב של הטלוויזיה הרב-ערוצית.
ניצן חן: בעל הרישיון הזה, אם יזכה, לא יכול לשים על גבו את כל המחדלים השלטוניים שהיו בעשור האחרון מבחינת היעדר ערוץ שכזה – הן מבחינת מבקר המדינה שבחן את הסוגיה לפני ולפנים, הן מהבחינה שהמדינה, אמור להיות לה מה שאתה מרמז, ערוץ הסברתי.
נחמן שי: אני לא אמרתי את המילה "הסברה" עד עכשיו, אתה חוזר עליה בפעם השנייה.
נחמן שי: לא הזכרתי את המילה "הסברה".
נחמן שי: בוא נוציא אותה מהדיון הזה.
נחמן שי: ניצן חן: אוקיי.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אני לא באתי לעשות פה ערוץ הסברה, אני מקווה שאנשים שמעורבים בשידור לא חושבים שהם הולכים להסביר את מדינת ישראל.
נחמן שי: תוציאו את זה מהדיון.
נחמן שי: הם יעשו טלוויזיה, אני מקווה.
נחמן שי: ניצן חן: אני אתרכז רק בעוגה עצמה שלי, ואני אומַר את המשפט הבא.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: נכון.
נחמן שי: ניצן חן: שלאחר פרסום המכרז שבו רשאי בעל הרישיון לשדר במתכונת של לוויין פתוח, וזאת אופציה עבורו במכרז, אני לא חושב שיש מקום בעת הזו – לאחר שפורסם המכרז והוגשה הצעה – לשנות משהו מתנאי המכרז ולחייב אותו לשדר במתכונת של לוויין פתוח.
נחמן שי: זה נתון לשיקול-דעתו המסחרי, הפיננסי, העסקי.
נחמן שי: במאמר מוסגר ייאמר שאם המדינה מוצאת לנכון להעמיס על גבו דבר שכזה ולא על אפיקי שידור נוספים – למשל, רשות השידור או דברים מהסוג הזה – המדינה תתכבד למצוא סעיף תקציבי ולממן את הערוץ הפתוח הזה לאור חשיבותו הציבורית, ככל שישנה.
נחמן שי: לאן הם צריכים לשדר כיום ואיך הם משדרים?
נחמן שי: ניצן חן: כרגע הם צריכים להרים ערוץ בכבלים ובלוויין.
נחמן שי: ניתנת להם האופציה לשדר גם בחבילה החינמית DTT.
נחמן שי: האם הם בתוך החבילה?
נחמן שי: ניצן חן: הם בתוך החבילה, הראשונים שאמורים לעלות כבר ב"מוקס" הראשון.
נחמן שי: גם זאת אופציונלית משום שידוע שאין ארוחות חינם.
נחמן שי: כדי לעלות ל-DTT הם צריכים לשלם דמי הפצה, כרגע הגוף המפעיל מעריך את זה בכארבעה מיליוני שקלים, אבל יכול להיות שגם המחיר הזה יופחת.
נחמן שי: זאת אופציה אחת.
נחמן שי: אופציה שנייה זה לשדר במתכונת של לוויין פתוח, בלתי מוצפן.
נחמן שי: דהיינו, לוויין פתוח – עמוס או כל לוויין אחר – שישודר במזרח התיכון, כמו "אל-חורה", "אל-ג'זירה", "אל-ערביה", וקהל היעד לא יהיה רק הציבור הישראלי אלא גם הציבור המזרח-תיכוני, הבחרייני, וכולי, אבל זאת אופציה שעומדת וככל הידוע לי – מייד נשמע את בעלי הקבוצה – הם בוחנים עסקית מה העלויות והאם הם יכולים לעמוד בכך.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: תודה בינתיים.
נחמן שי: מי מדבר בשם הקבוצה המתמודדת?
נחמן שי: מוסא חסדייה: שמי מוסא חסדייה, אני אחד מקבוצה שנקראת "הלה טי.
נחמן שי: וי" – היא ניגשה למכרז.
נחמן שי: הקבוצה הזאת היא קבוצה ערבית-יהודית.
נחמן שי: יש לנו גם אנשי עסקים ערביים, יש לנו גם גופים ישראלים כמו "רשת", "ענני תקשורת" וגם גופים בתחום התקשורת הערבית.
נחמן שי: אני רוצה לציין שבעצם, הקבוצה הזאת ניגשה למכרז בפעם השלישית.
נחמן שי: גם ב-96' וגם ב-2003 הדבר הזה לא צלח, ואנחנו מאמינים היום שבמאמץ משותף של קבוצה מורחבת שניגשת למכרז, יש לו סיכויים יותר טובים מאשר בעבר.
נחמן שי: אבל בכל זאת אני רוצה לציין, רבותי, שכאשר ניגשנו, ניגשנו לערוץ שידבר לאוכלוסייה הערבית בישראל.
נחמן שי: זו היתה המטרה, ובעצם זאת היתה הייחודיות וגם יש לו סיכויי הצלחה גדולים יותר להתמודד מול רשתות הטלוויזיה הענקיות עם התקציבים הבלתי מוגבלים – כמו רשת "אל-ג'זירה" או רשת MBC או רשת "רוטנה" – אלה רשתות עם מיליארדי דולרים בשנה, אני לא יכול להתמודד, אני לא שם.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אתה מגזים.
נחמן שי: לא מיליארדים.
נחמן שי: מוסא חסדייה: "אל-ג'זירה" אני בטוח, אני מכיר את התקציבים שלהם.
נחמן שי: חצי מיליארד.
נחמן שי: מוסא חסדייה: "אל-ג'זירה" – יכול להיות, אני יודע על מיליארד.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: למיטב ידיעתי, חצי מיליארד, אבל זה הרבה כסף.
נחמן שי: מוסא חסדייה: כן, זה הרבה כסף.
נחמן שי: בנוסף לכך, יש לנו קרוב ל-600 ערוצי טלוויזיה בלוויינים, ושם התחרות היא קשה.
נחמן שי: גם ערוצים שהם מטעם – אפשר להגיד על "אל-חורה", יש ערוץ טלוויזיה אמריקני, יש את "אלעלם" ששייך לאירן, יש גם BBC בצרפת, ו"רוסיה אליום", אפילו רוסיה עלתה עם ערוץ לפני כמה חודשים, שהוא כבר משדר.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: רוסיה משדרת גם בערבית?
נחמן שי: מוסא חסדייה: כן, גם בערבית.
נחמן שי: לכן, חשבנו שההיתכנות הכלכלית היא לפנות לאוכלוסייה הערבית בישראל, כאשר גם הצד המסחרי מגבה אותנו.
נחמן שי: תנובה מעוניינת לפרסם לאוכלוסייה בישראל, ואין לה עניין לפרסם באוכלוסייה בסעודיה.
נחמן שי: בעצם כאן החשיבה שלנו.
נחמן שי: בכל זאת, אני חושב שמצבנו לא כל-כך קל גם בסיטואציה הזאת.
נחמן שי: שוק הפרסום למגזר הערבי עומד היום על 2%, אני מאמין שזה אולי יעלה ל-3% .
נחמן שי: 2% זה מאה מיליון שקלים.
נחמן שי: כל שוק הפרסום במגזר הערבי הוא 2%?
מוסא חסדייה: נכון, מסך הכול שוק הפרסום בישראל.
מוסא חסדייה: בעצם, המאמצים שלנו חייבים להיות הרבה יותר גדולים כדי להתמודד עם הפעילות שאנחנו מדברים עליה, ואנחנו בכל זאת פונים לוועדה ופונים אליכם שאתם תעזרו לנו.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: בוא נגיע לזה לאט-לאט.
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: בבקשה.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: אני רוצה לשאול אותך לגבי ההתארגנות שלכם.
מוסא חסדייה: השותפות היא מלאה, חתומה, אין בה סדקים?
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: סגורה.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: ולוח הזמנים הוא באמת ארבעה פלוס שניים?
מוסא חסדייה: אם תזכו, אתם תדעו לעמוד בלוח זמנים של שישה חודשים אחרי הזכייה?
מוסא חסדייה: אם תזכו.
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: כן.
מוסא חסדייה: אנחנו חשבנו שאנחנו נעלה לשידור בחודש יולי-אוגוסט.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: מאיפה תשדרו?
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: היה חשוב לנו גם לעלות באמצע השנה כי בחודשים האלה תקציבי הפרסום עדיין קיימים.
מוסא חסדייה: אנחנו לא יכולים לעבור את החודשים האלה כי אחר כך אנחנו נגיע לסוף שנה, אין תקציבי פרסום וזה עוד פעם שיקול כלכלי ועסקי.
מוסא חסדייה: אנחנו מאמינים שכן.
מוסא חסדייה: אנחנו נעשה את כל המאמצים באמת לעלות ביולי-אוגוסט.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: מי עוד רוצה להוסיף מצד הערוץ?
מוסא חסדייה: לאה ורון: מאיפה תשדרו?
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: שואלים מאיפה תשדרו, איפה יהיה אולפן השידורים שלכם?
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: אנחנו חשבנו שהחברה ואולפן השידורים יהיו בחיפה, משיקולים רבים.
מוסא חסדייה: חיפה היא היום עיר בידור ותרבות, היא גם מרכז מאוד חשוב למגזר הערבי, גם התחבורה לחיפה היא מאוד נוחה, גם הסטודנטים.
מוסא חסדייה: הפעילות תהיה בחיפה, כאשר יש לנו כמובן גם עמדות שידור מערים נוספות, כמו נצרת, סכנין, רהט, טייבה, כדי לתת ביטוי בעצם לכל האוכלוסייה הערבית, והתכוונו לדברים מקומיים.
מוסא חסדייה: שוב, התפיסה שלנו גם בתוכניות הבידור, גם בחדשות – זה חדשות מקומיות ותוכניות בידור.
מוסא חסדייה: היו"ר נחמן שי: איזה חדשות מקומיות?
מוסא חסדייה: חדשות של ישראל.
מוסא חסדייה: מוסא חסדייה: גם, כמובן, אבל יש יותר התמקדות כי עד היום, מה שקורה באוכלוסייה הערבית לא מקבל ביטוי ברמת חדשות של ערוץ-2 וערוץ-10.
נחמן שי: מוסא חסדייה: לכן אנחנו רוצים גם לתת יותר מקום לחדשות מקומיות של סכנין, אום-אל-פחם, טייבה ונצרת.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אגב, פניתם לעיריית חיפה שתסייע לכם אם אתם רוצים להקים את האולפן שם?
נחמן שי: מוסא חסדייה: כן.
נחמן שי: יש לנו שיח עם ראש העיר והוא הבטיח שכן יסייע לנו גם בנושא הזה.
נחמן שי: האם יש מישהו נוסף מצד החברה שרוצה להתייחס?
נחמן שי: אתה אומר שאתם מפיצים בכבלים ובלוויין, זאת אומרת אתה תתחבר בסיב אופטי, אני מניח, או לא חשוב באיזו דרך, לכבלים וללוויין והם יפיצו אתכם בכל הארץ.
נחמן שי: אתה משלם להם על כך?
מוסא חסדייה: בלוויין החופשי אנחנו חשבנו לעלות על עמוס.
נחמן שי: כרגע, ב"יס" וב"הוט" אתה צריך לשלם להם תמורת ההפצה, נכון ניצן?
נחמן שי: ב"הוט" לא.
נחמן שי: ב"הוט" לא? רק ל"יס"?
נחמן שי: ג'עפר פרח: בינתיים לא.
נחמן שי: ניצן חן: רק למען הסר ספק.
נחמן שי: בהנחה שהחוק של פטור מדמי מעבר נכנס לרשומות, אזי הם פטורים – הרוסים עזרו להם פה בעניין הזה.
נחמן שי: ג'עפר פרח: אבל גם אנחנו עזרנו לרוסים.
נחמן שי: ניצן חן: עדיין יש סעיף סל שהם משלמים תמלוגים למדינה, זה שר האוצר ושר התקשורת.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: בסדר, אני גם התערבתי, אבל הם ישלמו על הפצת השידורים ב"הוט" וב"יס" – אתה אומר שכאשר החוק ייכנס לתוקף הם לא ישלמו.
נחמן שי: ניצן חן: נכון, כערוץ ייעודי.
נחמן שי: מוסא חסדייה: אבל אני רוצה לציין, רבותי, ש"הוט" ו"יס" – אחוז החדירה שלהם באוכלוסייה הערבית לא עולה על 15%, כך שהם לא כל-כך רלוונטיים מבחינת הפצה.
נחמן שי: אז איך תגיע?
נחמן שי: מוסא חסדייה: אנחנו חשבנו לעלות על הלוויין.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: איזה לוויין?
נחמן שי: מוסא חסדייה: חשבנו על עמוס כי עמוס יותר זול מבחינתנו, וגם כדי לעמוד בהיתכנות הכלכלית.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אבל לצורך הקליטה של עמוס הם יצטרכו צלחות מיוחדות, לפי מיטב ידיעתי.
נחמן שי: מוסא חסדייה: היום קיים.
נחמן שי: עשינו סקר, ראינו שקרוב ל-70% מבתי-האב במגזר הערבי קולטים את עמוס.
נחמן שי: מוסא חסדייה: בצלחת רגילה.
נחמן שי: ג'עפר פרח: אפשר להוסיף עינית לצלחת ואז קולטים את הערוצים הישראליים שמשודרים.
נחמן שי: נכון, אבל כרגע לא.
נחמן שי: זה לא אוטומטי.
נחמן שי: ג'עפר פרח: ניתן להוסיף עינית ב-200 שקלים, שזה יותר זול מה-DTT.
נחמן שי: ג'וזף אטרש:
נחמן שי: אבל אחוז מאוד גבוה של בתי-אב במגזר הערבי כן קולטים את עמוס.
נחמן שי: מוסא חסדייה: רואים את החדשות.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: בתוספת.
נחמן שי: קריאות: כן.
נחמן שי: אני רוצה לעצור פה לפני שאני עובר אליך, אופיר.
נחמן שי: אני רוצה לדעת מה רשות השידור עושה היום בתחום הזה, איך היא מפיצה ולאן.
נחמן שי: תומר קרני: תומר קרני, רשות השידור.
נחמן שי: אנחנו מקיימים כיום שידור בערבית במסגרת ערוץ-33, זה נכון להיום.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: בערוץ-1 אין ערבית בכלל.
נחמן שי: תומר קרני: בערוץ-1 לא.
נחמן שי: שידורים מבוצעים כיום בערוץ-33.
נחמן שי: כמה מהשידור שם הוא בשפה הערבית וכמה בשפות אחרות?
נחמן שי: תומר קרני: אם אני זוכר נכון, ארבע שעות ביום בערבית.
נחמן שי: שאר התוכניות מתורגמות לערבית, אבל ארבע שעות הן בערבית.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: איך מפיצים את ערוץ-33?
נחמן שי: תומר קרני: ערוץ-33 מופץ גם בלוויין, גם טרסטריאלי וגם בכבלים ובלוויין – גם דרך "הוט" ו"יס".
נחמן שי: גם בלוויין, הכוונה עמוס.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אבל לא בהפצה במשדרים קרקעיים.
נחמן שי: תומר קרני: גם בהפצה במשדרים קרקעיים, בחלק מהמדינה קולטים אותו במשדרים קרקעיים.
נחמן שי: כיום.
נחמן שי: היו"ר נחמן שי: אבל זה יורד.
נחמן שי: כל השידור הקרקעי יורד.
תומר קרני: אבל הערוץ אמור להמשיך ב-DTT, ואז אפילו הפריסה הקרקעית שלו תהיה טובה יותר.
תומר קרני: ג'עפר פרח: אם אנשים יקנו.
תומר קרני: היו"ר נחמן שי: למי שיחבר, למי שיתחבר.
תומר קרני: תומר קרני: למי שיהיה ב-DTT.
תומר קרני: זה בקשר להפצה הקרקעית אבל הפצה בעמוס קיימת, והפצה בכבלים ובלוויין, ב"הוט" וב"יס", קיימת.
אתי בנדלר: ואתם מתכננים להמשיך עם ההפצה הלוויינית, מעבר לקרקעית ספרתית?
אתי בנדלר: תומר קרני: התשובה היא כן, ובהמשך במסגרת הרפורמה, רשות השידור מתכננת להקים – וזה בכפוף לכל מיני דברים- זה יהיה ברפורמה, נציג משרד ראש הממשלה אולי יכול להרחיב על כך.
אתי בנדלר: יש תוכניות – זה בתיאום עם משרדי ממשלה – להרחיב את השידורים, להקים חטיבה בין-לאומית - זה במסגרת הרפורמה– שתשדר כמובן גם בערבית וגם לחוץ-לארץ.
אתי בנדלר: אלה תוכניות עתידיות.
אתי בנדלר: לאה ורון: מה זה גם בערבית?
אתי בנדלר: תשדר בערבית.
אתי בנדלר: תומר קרני: ערבית.
אתי בנדלר: שפות נוספות יהיו גם כן - אנגלית וכולי - אבל חלק משמעותי מן הסתם יהיה בערבית.
אתי בנדלר: אנחנו בהחלט מתכננים גם לשדר מעבר לגבולות.
אתי בנדלר: היו"ר נחמן שי: אבל אמרת את מילת הקסם "רפורמה", שאחריה יש בור שחור כי אף אחד לא יודע מה יגיע, אבל אולי היא תגיע פעם.
אתי בנדלר: כשאתם משדרים בעמוס, לאן אתם מגיעים?
אתי בנדלר: מה האלומה של עמוס, איפה אפשר לקלוט אותה, גם בתוך הארץ האם זה כיסוי מלא, ומה מעבר לגבולות הארץ?
אתי בנדלר: באיזה מספר עמוס מדובר?
אתי בנדלר: תומר קרני: עמוס 3, נדמה לי.
אתי בנדלר: לא באתי עם הנתונים הטכניים.
אתי בנדלר: במדינת ישראל אפשר לקלוט בכל המדינה.
נחמן שי: נושא הדיון הוא טכני, הפצת השידורים, לכן זה עניין טכני.
נחמן שי: תומר קרני: נכון.
נחמן שי: אפשר לקלוט בכל גבולות המדינה.
נחמן שי: במזרח התיכון, האלומה מכסה – אינני יכול להגיד בדיוק עד איזו מדינה זה מגיע, אבל זה מכסה טווח רחב מאוד.
נחמן שי: אבל זה דורש התקן מיוחד כדי לקלוט, אנחנו שומעים.
נחמן שי: הצלחות הנוכחיות, לפי מיטב ידיעתי, קולטות את ערוצים "הוטבירד" וכל מיני דברים כאלה, הן לא קולטות את עמוס.
נחמן שי: האם אני צודק?
נחמן שי: תומר קרני: כן.
נחמן שי: אבל אתם גם לא רואים בזה ייעוד שלכם, אם אני מבין נכון.
נחמן שי: תומר קרני: אני אומר שוב.
נחמן שי: לאחר הרפורמה אנחנו בהחלט מתכוונים שזה יהיה חלק - - - היו"ר נחמן שי: מהמנדט של רשות השידור.
תומר קרני: כן, בהחלט.
נחמן שי: בזה אני מטפל בנפרד בדרכים אחרות, גם כדי לחייב אתכם בעניין הזה, רק רציתי לקבל לצורך העניין אינפורמציה איפה אתם עומדים.
נחמן שי: אתם לא מפיצים מעבר לגבולות הארץ, בעצם.
נחמן שי: מה שנקלט נקלט, אתה אומר.
תומר קרני: מה שבלוויין עמוס נקלט גם מחוץ לגבולות המדינה.
תומר קרני: בהחלט.
נחמן שי: נקלט אבל בלי צלחת, קשה לקלוט – ועל קול ישראל אנחנו לא נדבר עכשיו, זה סיפור עצוב אחר.
נחמן שי: אופיר, בבקשה.
נחמן שי: אופיר גנדלמן: שמי אופיר גנדלמן, מנהל ההסברה הערבית במטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה.
נחמן שי: במסגרת התפקיד הזה אני למעשה הגורם המתכלל, המעצב והמכוון את ההסברה הישראלית לעולם הערבי.
נחמן שי: במקביל, אני משמש כדוברו של ראש הממשלה לתקשורת הערבית.