GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל חסון: איתי עצמון: רציתי לשאול לעניין פסקה (3) – הגדרת "רשות מוסמכת" - מה ההבדל בין גוף שמסמיך מנהל הרשות הממשלתית או גוף שהוא מינה לצורך כך?
ישראל חסון: הסמכה היא סמכות שנתונה, לצורך העניין, בידי מנהל הרשות והוא מעניק את אותה סמכות.
ישראל חסון: על איזה גופים מדובר בעצם?
ישראל חסון: ליהי שפייכר: הוא יכול למשל למנות גוף שהוא עצמו יסמיך – לדוגמה, עם הרשות להסמכת מעבדות.
ישראל חסון: יוסי דאובר: המוסמך – היום יש גוף שזה הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, שהיא ורק היא, רשאית להסמיך, לתת הסמכה.
ישראל חסון: לכן, באתר האינטרנט של רשות המים יש גופים שהוסמכו על-ידה גם לשיטה נפחית וגם לשיטת שקילה, ואנחנו מפנים את המבדקות לעבוד בהתאם.
איתי עצמון: אז צריך לכתוב את זה כי זה לא מה שכתוב כאן.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: סליחה, איתי, גם לנו יש את הסמכות כמובן להסמיך.
איתי עצמון: איתי עצמון: סמכות מקבילה או שזו סמכות מצטברת?
איתי עצמון: ליהי שפייכר: הסמכות היא שלנו.
איתי עצמון: הסמכות היא של רשות המים.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: אני מבין לגמרי.
איתי עצמון: איתי עצמון: אני מבין, אבל כתובה כאן איזושהי כפילות.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: כל גוף שהסמיכו מנהל הרשות.
איתי עצמון: איתי עצמון: נקודה.
איתי עצמון: למה צריך "מינה"?
איתי עצמון: ליהי שפייכר: אני לא רואה פה כפילות מכיוון שכל גוף שהסמיך מנהל הרשות הממשלתית, זאת זכותנו להסמיך גופים מסוימים וזכותנו גם למנות גופים שיסמיכו בעצמם.
איתי עצמון: איתי עצמון: מה ההבדל?
איתי עצמון: ליהי שפייכר: או שאתה אישית מסמיך גוף מסוים, או שאתה ממנה מישהו שיסמיך.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: אני מבין לחלוטין.
איתי עצמון: דרך אגב, אני די בדעתה, לא בדעתכם.
איתי עצמון: היא אומרת כך: אני מסמיכה אותו לאחר שבחנתי יכולת כזו, יכולת כזו או אחרת.
איתי עצמון: אני מיניתי אותו והוא יכול להפעיל גוף אחר.
איתי עצמון: אני לא רואה פה בעיה.
איתי עצמון: לאה ורון: בסדר גמור.
איתי עצמון: אם אתה מאשר את זה.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: ייצגתי אותך בסדר?
איתי עצמון: ליהי שפייכר: כן.
איתי עצמון: איתי עצמון: שאלה - כשכותבים גוף שהסמיך מנהל הרשות הממשלתית, הכוונה שהסמכות היתה של מנהל הרשות, והוא מעניק את אותה סמכות.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: בוודאי.
איתי עצמון: הסמכות היא פר אקסלנס של מנהל הרשות – גם לפי חוק מדידת מים עצמו.
איתי עצמון: אנחנו פועלים מכוח חוק מדידת מים.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: גברתי, אומר פה ידידי המלומד - ברגע שאתה ממנה מישהו, אתה מתפרק מהסמכות המשפטית.
איתי עצמון: איתי עצמון: זאת המשמעות המשפטית של מה שכתבתם.
ליהי שפייכר: לא.
ליהי שפייכר: אתה לא מאציל סמכויות.
ליהי שפייכר: איתי עצמון: האצלת סמכות זה דבר אחד, מינוי זה דבר אחר.
ליהי שפייכר: בהאצלת סמכות אדם לא מתפרק מהסמכות, הסמכות נשארת אצלו.
ישראל חסון: מה שהוא מציע לך פה, שתוותרי על "מינה" משום שאחרת את עלולה למצוא את עצמך עם גוף שיכול לא לסור למרותו של ראש הרשות.
ישראל חסון: ליהי שפייכר: בכל מקרה, הגוף חייב לסור למרותו של מנהל הרשות, כי אם ממנים, זה בתנאים.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: זה לא מה שהוא הסביר.
ישראל חסון: איתי עצמון: מכוח מה בעצם?
ישראל חסון: ליהי שפייכר: מכוח הסמכות של מנהל הרשות, סמכות של גוף ציבורי.
ישראל חסון: לאה ורון: אבל הוא העביר את הסמכות למישהו אחר, אנחנו שומעים.
ליהי שפייכר: לא, הוא לא מעביר את הסמכות.
ליהי שפייכר: הוא יכול להיעזר בגורמים שיעזרו לו בביצוע.
ליהי שפייכר: איתי עצמון: הסתייעות לא צריך לכתוב בחקיקה.
ליהי שפייכר: חזקה על כל רשות מינהלית שהיא רשאית להסתייע גם בגופים פרטיים.
ליהי שפייכר: לעניין מינוי או הסמכה יש כבר דינים אחרים.
ליהי שפייכר: השאלה למה התכוונתם כאן, ואני חושב שמן הראוי למחוק את הסיפה "או מי שהוא מינה לצורך כך".
ליהי שפייכר: היו"ר ישראל חסון: הניסיון המצטבר שלי – אם הוא שווה לך משהו – הוא שכדאי להקשיב לאזהרות שלהם.
לאה ורון: לעורך-דין עצמון.
לאה ורון: תמי שור: אז הקשבנו.
לאה ורון: ליהי שפייכר: בסדר, אז נמחק את הסיפה, למרות שמבחינתנו זה לא משנה.
לאה ורון: היו"ר ישראל חסון: בבקשה, תרמתי את תרומתי.
איתי עצמון: יהיה כתוב: "כל גוף שהסמיך מנהל הרשות הממשלתית לצורך כך".
יוסי דאובר: וזה כולל את מי שהרשות הלאומית להסמכת מעבדות הסמיכה.
גרישה דייטש: זה קריטריון שלכם כבר.
איתי עצמון: לא רציתם לכתוב את זה.
לאה ורון: ליהי שפייכר: לא גוף ספציפי.
תמי שור: זה בסדר.
יוסי דאובר: בסדר.
ישראל חסון: עד סעיף 11 אנחנו מאשרים.
ליהי שפייכר: "12.
ליהי שפייכר: הוספת סעיף 33א אחרי סעיף 33 לכללים יבוא: "אישור דגם מד מים וסימונו לפי התקן הישראלי 33א.
ליהי שפייכר: (א) מנהל הרשות הממשלתית רשאי לאשר דגם מד מים, בהתאם לנוהל שיפורסם באתר האינטרנט של הרשות הממשלתית למים ולביוב; (ב) לא ישתמש אדם במד מים, אלא במד מים מדגם שאישר לשימוש מנהל הרשות הממשלתית והמסומן לפי התקן הישראלי.
ליהי שפייכר: " " אנחנו מעוניינים להוסיף סעיף קטן (ג) שמועד תחילת סעיף זה יהיה שמונה-עשר חודשים - - -
איתי עצמון: זה לא כאן.
איתי עצמון: תחילה זה בכל מקרה בתקנה 20, תצטרכו להגיד את זה שם.
איתי עצמון: זה לא נכנס לגוף התקנות.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: בסדר.
ניצן כהן: סעיף קטן (ב) היום הוא לא בר-יישום – ויושב פה מר יפתח פרנקל ממכון התקנים ואולי יאשר את זה.
ניצן כהן: לצערי, היום אין למכון התקנים את היכולת לבדוק את כל מדי המים שהם בשימוש בארץ.
ניצן כהן: יפתח, אולי אתה רוצה להתייחס לכך.
ניצן כהן: יפתח פרנקל: למה אתה אומר את זה?
ניצן כהן: כי יש היום חלק גדול ממדי המים בישראל שמכון התקנים לא בודק – כמו מדי מים משולבים, מדי מים אלקטרוניים וכולי – ואם הנושא הזה ייכנס, בעצם לא יהיה אישור להשתמש בהם בארץ.
תמי שור: יש פה בלבול.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: אני יכול לשאול, פשוט לטובת הידע שלי - אדם מתקין מד מים?
תמי שור: תמי שור: לא.
תמי שור: ספק מתקין.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: יש בחוק הזה אחריות פלילית, נכון?
תמי שור: מה המשמעות כשאנחנו אומרים: לא ישתמש אדם במד מים?
תמי שור: תמי שור: האחריות היא על הספק.
תמי שור: האחריות מוטלת על ספק המים, שהוא זה שמוכר את המים לצרכן, למשתמש.
תמי שור: איתי עצמון: אבל מה שאתם כתבתם הוא רחב יותר, להבנתי – "לא ישתמש אדם במד מים".
תמי שור: יוסי דאובר: כן, כי יש צרכנים שהם למשל חקלאים – יש להם מדי מים פרטיים שלהם.
תמי שור: במקרה זה, זה לא כמו למשל במגורים.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: תסביר לי בבקשה לגבי חקלאי.
תמי שור: ניצן כהן: לצורך בקרה שלו.
תמי שור: יוסי דאובר: התקנות הן כלליות.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: מה אני עושה מעבר למד המים שלך, זה ענייני.
תמי שור: נכון?
תמי שור: יוסי דאובר: בדרך כלל, הספק הוא זה שאחראי על המד מים.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: בואו נלך רגע לפי השיטה שלי, לא שלך.
תמי שור: אתה התקנת לי בבית את מד המים, הרשות מתקינה לי את מד המים – לא אני, לי בכלל אין נגישות לדבר הזה.
תמי שור: לאה ורון: אבל הם דיברו על זה שהם יתקינו 1,500.
תמי שור: אלה שני מדי מים שונים.
תמי שור: לאה ורון: גם את מדי המים האלה תתקין הרשות ותאגידי המים?
תמי שור: תמי שור: מתקין ספק המים, תאגיד המים.
תמי שור: המשתמש במקרה הזה הוא הספק.
תמי שור: מי שמשתמש במים הוא הספק, לצורך חיוב במד המים של הצרכן.
תמי שור: הוא לא הצרכן.
תמי שור: הצרכן לא משתמש במד המים.
איתי עצמון: אז אולי נכתוב "ספק"?
איתי עצמון: תמי שור: זה גם ספק אבל הנושא הנוסף שיוסי הזכיר אותו זה מפיק מים, שיכול לספק את המים עבור עצמו בעצם.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: מה הכוונה מפיק המים?
איתי עצמון: תמי שור: מפיק – בן אדם שלוקח מים ממקור מים ושואב אותם.
איתי עצמון: מדובר גם על מדי מים כאלה וגם על כאלה.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: זה ה-1,500 שדיברת עליהם.
איתי עצמון: תמי שור: זה ה-1,500.
איתי עצמון: הכללים של התקנת מדי המים חלים גם על המפיקים וגם על הספקים.
איתי עצמון: איתי עצמון:
איתי עצמון: אני חושב שמן הראוי להבהיר את זה בתקנת משנה (ב).
איתי עצמון: תמי שור: אני חושבת שזה בא מתוקף כללים אחרים שבהם מובהר שבעצם הספק הוא אחראי, אבל אני לא חושבת שיש בכך פגיעה אם זה מחודד פה.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: זה פשוט נוסח כללי.
איתי עצמון: איתי עצמון: אנחנו לא מנסחים באופן כללי, אנחנו מנסחים באופן ספציפי.
איתי עצמון: יש כאן איסור – איסור עם משמעות פלילית.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: נכון, אבל ברור מכל הקונטקסט של התקנות.
איתי עצמון: יוסי דאובר: הכוונה היא שלא יהיה שימוש במד מים שאין לו אישור דגם.
איתי עצמון: תמי שור: אנחנו יכולים לקבל את זה.
איתי עצמון: ספק ומפיק זה מספיק טוב.
איתי עצמון: איתי עצמון: אז המלה "אדם" נמחקת, וייכתב: ספק או מפיק.
איתי עצמון: יוסי דאובר: ספק, מפיק, צרכן.
איתי עצמון: לוי פרנקל: כבודו, יש פה איזושהי בעיה.
איתי עצמון: אני מדבר על האגודה הגדולה שאני עובד בה, ב"מקורות".
איתי עצמון: מדי מים ב"מקורות" משמשים בחלקם הגדול לצרכי קנייה ומכירה, כפי שעכשיו דיברנו, אבל יש גם מדים שמשמשים אותנו לצרכים פנימיים, כמו למשל סגירת מאזנים, כמו למשל תהליכי בקרה על ציוד שאיבה.
יוסי דאובר: הם לא כלולים בתוך הכללים האלה.
יוסי דאובר: לוי פרנקל: הם לא כלולים, אבל כפי ששאל כבוד יושב-ראש הוועדה, לפי הנוסח הזה כל מד מים שאנחנו נשתמש בו הוא צריך להיות - - - תמי שור: אני אחדד.
יוסי דאובר: לא למפיקים וספקים אלא לצורך הפקת מים ואספקתם לצרכנים או למשתמשים.
לוי פרנקל: זהו, זה מה שאני מעוניין שייכתב.
לוי פרנקל: ניצן כהן: לצורך חיוב.
לוי פרנקל: לוי פרנקל: או לצורך חיוב כספי.
לוי פרנקל: תמי שור: החיוב הוא עניין פנימי.
לוי פרנקל: לצורך הפקת מים או אספקתם לצרכנים ולמשתמשים.
לוי פרנקל: היו"ר ישראל חסון: יעשה שימוש רק במד מים מדגם שאישר לשימוש מנהל הרשות.
לוי פרנקל: לוי פרנקל: כן, זה מה שאני מבקש.
לוי פרנקל: איתי עצמון: אם תוכלי לחזור על מה שאתם מבקשים.
לוי פרנקל: לאה ורון: לא ישתמש ספק או מפיק לצורך הפקת מים או אספקתם לצרכנים או למשתמשים.
לוי פרנקל: איתי עצמון: והמלה "אדם" נשארת או מחקתם אותה?
לוי פרנקל: לאה ורון: לא.
לוי פרנקל: אתה לא הסכמת, בצדק.
לוי פרנקל: תמי שור: נמחקת.
לוי פרנקל: ואז אם זה מד מים פנימי לשימושך, תעשה מה שאתה רוצה.
לוי פרנקל: איתי עצמון: למה בעצם צריך לקבוע את איסור השימוש אם מדובר על תקן רשמי?
לוי פרנקל: הרי בסעיף 9 לחוק התקנים יש הוראות לעניין חובת שמירה על תקן רשמי, בין היתר – לא ייצר אדם מצרך שהמפרט שלו נקבע כתקן רשמי, לא ימכור אותו, לא ייבאו, לא ישתמש בו בכל עבודה שהיא אלא בהתאם לדרישות התקן.
לוי פרנקל: יש לנו הוראה כללית.
לוי פרנקל: תמי שור: אתה מדבר על סעיף (ב).
לוי פרנקל: איתי עצמון: כן.
לוי פרנקל: תמי שור: סעיף (ב) מדבר על הדגם, ואותו הזכרנו שהתקן מפרט שיהיו דגמים.
איתי עצמון: אבל אם התקן הוא רשמי, בכל מקרה צריך לפעול לפי דרישות התקן.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: אבל לא מדובר רק לפי התקן.
איתי עצמון: הנוהל של אישור הדגם, הוא מפרט יותר מהתקן עצמו.
תמי שור: זה בדיוק מה שאמרנו.
תמי שור: שהתקן אומר יהיו דגמים.
תמי שור: איתי עצמון: אם כך, אני חושב שהתיבה "המסומן לפי התקן" מיותרת.
תמי שור: ליהי שפייכר: "מסומן לפי התקן הישראלי" – לנו זה נראה חשוב להזכיר.
תמי שור: איתי עצמון: אבל יש לנו הוראות כלליות בחקיקה לעניין תקנים.
תמי שור: יוסי דאובר: מכיוון שהתקן מגדיר איך צריך להיות הסימון עצמו, איפה הוא צריך להיות, באיזה גודל צריך להיות הסימון הזה, ולכן זה חשוב שיהיה בהתאם לתקן.
תמי שור: תמי שור: אם זה נראה לכם כפילות, אפשר להפחית את זה מבחינתנו.
תמי שור: איתי עצמון: זו גם כפילות ויש כאן גם קושי.
ישראל חסון: מאחר שאתה הגדרת שהדגם צריך להיות לפי התקן, לא צריך לחזור על זה.
ישראל חסון: תמי שור: אין בעיה, אפשר להוריד את זה.
ליהי שפייכר: אמרנו, איתי, שבמקום "והמסומן לפי התקן הישראלי" יהיה: כפי שהורה המנהל בנוהל סעיף קטן (א).
ליהי שפייכר: איתי עצמון: כלומר, במקום "המסומן לפי התקן הישראלי" אתם רוצים: ומסומן כפי שהורה המנהל בנוהל שנקבע לפי תקנת משנה (א)?
ליהי שפייכר: כן.
ליהי שפייכר: היו"ר ישראל חסון: האם יש למישהו עוד הערות?
ליהי שפייכר: כפוף לתיקונים שתיקנו, אנחנו מאשרים את סעיף 12.
ליהי שפייכר: ליהי שפייכר: "13.
ליהי שפייכר: הוספת תקנה 38א אחרי סעיף 38 לכללים יבוא: "התקנה והסרה של מד מים משולב 38א.
ליהי שפייכר: מד מים משולב יותקן במקומו ויוסר ממקומו כיחידה אחת בלבד." 14.
ליהי שפייכר: תיקון סעיף 44 בסעיף 44(א) לכללים, בסופו יבוא: "(4) מד מים משולב יימסר לבדיקה ולכיול אחת לשנתיים לפחות.
ליהי שפייכר: "
לוי פרנקל: יש פה בעיה עם המילה "לפחות".
לוי פרנקל: כשאתה כותב "אחת לשנתיים לפחות", יכול אחר להבין- כמו איתי – שיכול להיות שזה אחת לשש שנים.
לוי פרנקל: היו"ר ישראל חסון: לא.
לוי פרנקל: לוי פרנקל: הכוונה היא לפחות אחת לשנתיים.
לוי פרנקל: ליהי שפייכר: זה ברור.
לוי פרנקל: לוי פרנקל: אולי המילה "לפחות" צריכה לבוא לפני "אחת" – זה מה שאני מתכוון.
לוי פרנקל: ליהי שפייכר: אני חושבת שזה לא משנה.
קריאה: האם מישהו פנה אליך?
קריאה: לוי פרנקל: כן, פנו אלי בנושא הזה.
ישראל חסון: זה מאוד מאוד משמעותי, אנחנו נדון בזה.
ישראל חסון: .. תמשיכי.
ישראל חסון: לוי פרנקל: מר חסון, רשמתי לפניי.
ישראל חסון: ליהי שפייכר: "15.
ישראל חסון: תיקון סעיף 46 בסעיף 46 לכללים - (1) במקום האמור בכותרת השוליים יבוא: "חיוב בהתקנה ובבדיקה של מד מים ומערכת קריאה מרחוק של מדי המים"; (2) האמור בו יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) מנהל הרשות הממשלתית רשאי להורות למפיק – (1) להתקין במקור מים, על חשבונו, מערכת קריאה מרחוק של מדי המים שברשותו, המאפשרת שידור נתונים בתקשורת אלחוטית אל הרשות הממשלתית למים ולביוב; הוראה כאמור יכולה להיות כללית או מסוייגת, והיא תפרט את אופן התקנת מערכת הקריאה מרחוק של מדי המים, הטיפול בה וכל תנאי אחר שיורה מנהל הרשות הממשלתית; (2) לבדוק את תקינות מערכת הקריאה מרחוק של מדי המים ולתקנה או להחליפה לפי הצורך.
ישראל חסון: (ג) מפיק ימלא אחר הוראות מנהל הרשות הממשלתית לפי סעיף זה ויחזיק את מדי המים המותקנים במקור מים ואת מערכת הקריאה מרחוק של מדי המים שברשותו במצב תקין.
ישראל חסון: (ד) לעניין סעיף קטן זה, "מערכת קריאה מרחוק של מדי המים" - מערכת המורכבת ממד מים, המותקן במקור מים, והתקנים נוספים לצורך שידור נתונים בתקשורת אלחוטית כלשהי, לרבות תקשורת אלחוטית בתדר יחיד ותקשורת סלולארית.
איתי עצמון: אתם רוצים להסביר לוועדה את התיקון שאתם מבקשים כאן?
איתי עצמון: תמי שור: זה אותו סעיף שדיברנו עליו קודם.
איתי עצמון: איתי עצמון: מה לוחות הזמנים להקמת המערכת?
איתי עצמון: תמי שור: הפרויקט שלנו של ההתקנות התחיל כבר – זה כבר אותם מקומות שאמרתי שבוצע בפועל.
איתי עצמון: כפיילוט.
איתי עצמון: תמי שור: לא, הוא לא פיילוט.
איתי עצמון: ההגדרה של פיילוט נמצאת פה רק מכיוון שהכללים לא היו בתוקף, לא יכולנו לבוא ולהגיד למפיקים, מתקינים, ולכן ביקשנו אישור.
איתי עצמון: מי שרצה שיתחילו להתקין אצלו – התחלנו להתקין אצלו.
איתי עצמון: היעד שלנו הוא שתוך שמונה-עשר חודשים כל מתקני ההפקה במדינת ישראל יהיו מחוברים למערכת הקר"מ של רשות המים.
איתי עצמון: כרגע עובדים בשטח.
איתי עצמון: תוך שמונה-עשר חודשים נשלים את כל הארץ.
איתי עצמון: איתי עצמון: תוך שמונה-עשר חודשים אתם תתקינו?
תמי שור: אנחנו.
איתי עצמון: כי כאן כתבתם: "מנהל הרשות הממשלתית רשאי להורות למפיק – להתקין על חשבונו..." תמי שור: החובה היא על המפיק – זה רשום בכללים וצריך להיות ברור שהאחריות היא של המפיק על המערכת.
איתי עצמון: איתי עצמון: האחריות כן, אבל מי מתקין?
איתי עצמון: תמי שור: אמרתי, במקביל.
איתי עצמון: בפועל, יש צוות של רשות המים שעובר ומתקין בכל המתקנים.
איתי עצמון: אנחנו לא רוצים להפחית מהאחריות שאנחנו דורשים מהמפיק על-פי החוק, שהמערכת לצורך העניין היא שלו, ואני רוצה להסביר.
ישראל חסון: ממי קיבלת את התקציב של ההתקנה הזאת?
ישראל חסון: מהאוצר?
ישראל חסון: תמי שור: כן.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: נניח האוצר החליט לחתוך את זה.
ישראל חסון: מי משלם את זה?
ישראל חסון: תמי שור: האוצר לא יכול לחתוך את זה.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: או, מה האוצר יכול.
ישראל חסון: תמי שור: אני אסביר.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: יש לי חדשות בשבילך מה האוצר יכול.
ישראל חסון: תמי שור: הוא לא יכול.
ישראל חסון: לאה ורון: לחבר הכנסת חסון יש ניסיון גם בזה.
ישראל חסון: תמי שור: המכרז יצא, ההתקשרות קיימת כבר, יש מחויבות תקציבית.
ישראל חסון: לא ניתן לחזור בה.
ישראל חסון: החברה מחויבת לכל המהלך, אבל פה אני רוצה להסביר.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: סליחה, גברתי.
ישראל חסון: אני מניח שהצעת החוק הזו לא אמורה להגיע כל שנתיים, שלוש או ארבע לשולחן.
ישראל חסון: תמי שור: זה בדיוק העניין.
ישראל חסון: יש פה עניין של תחזוקה שוטפת, מעבר להתקנה החד-פעמית, ואנחנו אומרים – כמו דברים אחרים שנמצאים באחריותו של המפיק, גם הדבר זה מתווסף לחלק מהאחריות שלו.
ישראל חסון: המערכת היא באחריותו, והתחזוקה השוטפת שלה – שגם לה דאגנו במסגרת המכרז – תצטרך באופן שוטף לאורך השנים להיות חלק מהאחריות של המפיק.
ישראל חסון: מדובר פה על עלויות שהן עלויות סבירות, לא מדובר פה על משהו בלתי סביר.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: יש לי אלייך שאלה.
ישראל חסון: את מוכנה להוסיף פסקה שמסייגת את זה, שזה יהיה על חשבונו, ובלבד שהתקנה ראשונית היא על חשבון המדינה?
ישראל חסון: תמי שור: איפה הרגישות פה?
ישראל חסון: נניח שמפיק לא ישתף פעולה.
ישראל חסון: יבואו ויגידו לו: אנחנו באים להתקין לך את המערכת.
ישראל חסון: אנחנו נחליף לך את מד המים אם הוא לא מתאים ונעשה הכול, והמערכת שלנו עומדת.
ישראל חסון: הוא יגיד: היום אני לא בבית, מחר אני בחוץ-לארץ, מחרתיים אני לא פנוי, וכולי – ותיגמר תקופת הזמן שאנחנו מבצעים את המהלך בכל הארץ, והעסק לא יהיה מותקן.
ישראל חסון: מה עכשיו?
ישראל חסון: אנחנו באים לכפות עליו.
ישראל חסון: החברה כבר סיימה את ההתקנות בכל הארץ.
ישראל חסון: אם היא תצטרך לבוא ייחודית אליו, אלה עלויות הרבה יותר גבוהות, הרבה יותר משמעותיות.
ישראל חסון: לאה ורון: מה ששאל חבר הכנסת חסון זה לא שאלה לגבי "רשאי להורות למפיק להתקין במקור מים מערכת קריאה", אלא הוא שאל לגבי התיבה, או שתי התיבות, "על חשבונו".
ישראל חסון: זאת היתה השאלה שלו, ואת עונה לגבי החלקים האחרים.
ישראל חסון: תמי שור: "על חשבונו" הוא חשוב פה בהיבט הרב-שנתי, מעבר להתקנה הראשונה.
ישראל חסון: לאה ורון: לכן הציע חבר הכנסת חסון.
ישראל חסון: תמי שור: אבל אני אומרת שוב – מה יקרה עם אותו מפיק שלא ישתף פעולה – כמו היום בחסכמים.
ישראל חסון: נניח באים לאנשים ומציעים להם.
ישראל חסון: היום, במבצע של רשות המים מציעים לאנשים לבוא הביתה ולהתקין להם על הברזים חסכם.
ישראל חסון: תסלחי לי.
ישראל חסון: לא, זה ממש לא דומה.
ישראל חסון: חסכם, בסופו של דבר, אני נושא באחריות לעניין הזה.
ישראל חסון: אני משלם על זה.
ישראל חסון: פה אנחנו מדברים על ספק או מפיק, נכון?
ישראל חסון: תמי שור: לא ספק.
ישראל חסון: רק מפיק.
ישראל חסון: רק מי שמפיק מים ממתקן הפקה.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: בסעיף הזה, מפיק מים.
ישראל חסון: מפיק מים הוא בעצם משתמש במשאב ממלכתי, ומוכר אותו.
ישראל חסון: תמי שור: נכון.
ישראל חסון: ואם הוא לא מודד אותו כיאות, אני כאחראי על המשאב הזה – או לא מקבל את התמורה, או לא מסוגל לנהל.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: זה שונה מהחסכם.
ישראל חסון: את מבינה גם למה זה שונה.
תמי שור: אני מבינה למה זה שונה.
תמי שור: אני ניסיתי להבהיר איפה הדמיון.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: אני סומך על המדינה טיפה פחות מאשר את סומכת.
תמי שור: את לא סומכת על המפיק, ואני לא סומך על המדינה.
תמי שור: בואי נראה מה הנוסחה שנותנת לך את המענה מול המפיק, ושנותנת לי את המענה מול המדינה.
תמי שור: הנוסחה שאני מציע מול המדינה - ובלבד שההתקנה הראשונית תהיה על חשבון המדינה.
תמי שור: אם את לא סומכת על המפיק, תגבילי את זה בזמן.
תמי שור: את רוצה תוך שמונה-עשר חודשים לגמור את זה, תגידי: ובלבד שההתקנה הראשונית תהיה על חשבון המדינה בתוך שמונה-עשר חודשים, ואם יהיו לך עיכובים, את תשיתי את זה עליו.
תמי שור: תמי שור: לא, אני אומרת שוב – אין כוונה להשית.
תמי שור: הפרויקט הזה כבר מתגלגל.
תמי שור: החשש שלי – רוב המפיקים הם מפיקים נורמטיביים, הם גם ככה היו מדווחים, והכול בסדר.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: נכון.
תמי שור: תמי שור: עכשיו אנחנו מדברים על אותה נישה, לצורך העניין, של האדם הלא נורמטיבי והלא הגון – שיש מעטים מאוד כאלה – שגנב מים עם השנים.
תמי שור: שיטת הפיקוח לא היתה מספיק טובה לגביו, וגם עכשיו בוודאי אין לו אינטרס או רצון שיפקחו עליו יותר בצמידות.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: באופן כללי, לא מחייב, בכמה מדובר מסך כל ה-1,500?
תמי שור: תמי שור: נניח אפילו שניים.
תמי שור: אני רוצה להבין - נניח שאנחנו עושים את המתווה של מה שאתה אומר – איפה המזור עבור השניים האלה.
תמי שור: השניים האלה יתנגדו שיפיקו עליהם, לא ישתפו פעולה.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: לא, תגבילי את זה בזמן.
תמי שור: את אומרת לו: אני מתקינה לך את זה על חשבון המדינה.
תמי שור: מעבר לתאריך הזה אתה נושא באחריות פלילית וזה על חשבונך.
ליהי שפייכר: אדוני, אנחנו ניכנס פה לאיזושהי מחלוקת משפטית אם אנחנו נסדיר את זה פה בכללים, כי התקציב שאנחנו קיבלנו לצורך פרויקט הקר"מ הוא תקציב X אם זוכים לתקופה מסוימת.
ליהי שפייכר: אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שהחובה הבסיסית להתקין מדי מים זו החובה של המפיק.
ישראל חסון: עברנו כבר את השלב הזה בדיון.
ישראל חסון: בשלב הזה בדיון אמרתי את הדבר הבא.
ישראל חסון: אני מכאן צריך להבטיח שהמדינה תעמוד בהתחייבויות שלה כלפי הציבור.
ישראל חסון: אני נציג ציבור, אני צריך לעשות את זה.
ישראל חסון: מאחר שהניסיון שלנו – בחדר הזה ובחדרים נוספים שאנחנו יושבים בהם – הוא שלא תמיד לצערנו המדינה מסוגלת לעמוד במה שהיא התחייבה – אני לא רוצה להגיד "רוצה לעמוד במה שהיא התחייבה" – אני רוצה להגן על ה-1,498 איש שהם נורמטיביים.
ישראל חסון: ליהי שפייכר: אדוני, לעניות דעתי לא מדובר בהגנה על אותם אנשים נורמטיביים.
ישראל חסון: אין ספק, נצא מתוך נקודת הנחה שכולם נורמטיביים.
ישראל חסון: לגבי כולם קיימת החובה להקים מתקן.
ישראל חסון: זו איזושהי פררוגטיבה של המדינה.
ישראל חסון: נניח לא היה ניתן תקציב לפרויקט הקר"מ, עדיין ייתכן שרשות המים היתה אומרת – אתם תתקינו על חשבונכם.
ישראל חסון: לאה ורון: אבל אז היו יושבים נבחרי הציבור, חברי הכנסת – במקרה הזה, חבר הכנסת חסון – והיה שואל את עצמו האם הוא רוצה לכפות את ההתקנה הזאת בתוך שמונה-עשר חודשים, הוא היה בודק יותר טוב את העלויות של המכשירים, מי מספק אותם, וכולי.
ישראל חסון: זה מצב אחר לגמרי אם רשות המים לוקחת על עצמה להתקין עבור הספקים והמפיקים את המדים האלה, או שמטילים את החובה על אחרים.
ישראל חסון: גם היינו מזמינים את האחרים.
ישראל חסון: אם את אומרת לי שאת הולכת להשית על 1,500 אזרחים – לא חשוב כרגע מיהם – מדי מים שעולים נניח חצי מיליון שקלים מד המים – בכוונה אני זורק סכום כזה – הייתי אומר לך, תראי לי בבקשה מה החלופות, תראי לי בבקשה איך הדבר הזה עובד.
ישראל חסון: השאלות שלי אלייך הן שונות לחלוטין.
ישראל חסון: יוסי דאובר: הנושא יותר מורכב.
ישראל חסון: נושא של טלמטריה או קריאה מרחוק הוא לא כל כך פשוט.
ישראל חסון: יש היום צרכנים שעשו לעצמם כבר קריאה מרחוק למתקנים שלהם.
ישראל חסון: היו"ר ישראל חסון: סלח לי, אדוני.
ישראל חסון: כל חקלאי שמשקה את השדות שלו, יש לו קריאה מרחוק.
ישראל חסון: יוסי דאובר: זה נכון, אבל אם אנחנו מוסיפים – יש פה לפעמים מצב סטנדרטי כאשר אנחנו מממנים את הקריאה מרחוק לרשות המים, לפעמים צריך לעשות התאמות מיוחדות על מנת שהשידור יהיה גם למפיק וגם לרשות המים.
ישראל חסון: אני מציע לכם שתתייעצו לפני שאתם ממשיכים להתייחס, כי אתה עכשיו אומר לי – תבדוק לעומק.
ישראל חסון: זה מה שאתה אומר לי.
ישראל חסון: תמי שור: אדוני היושב-ראש, שנייה.
ישראל חסון: לא, לא.
ישראל חסון: עד כאן, עכשיו אני נוטל את הזכות שלי.
ישראל חסון: לא מעניין אותי המורכבות כל עוד אתה יושב מולי בשלב הזה ואומר לי – אדוני, המורכבות לא צריכה לעניין אותך, זה על חשבוני ההתקנה הראשונית.
תמי שור: אז אנחנו אומרים את זה.
תמי שור: באתי להגיד – יש הסכמה.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: אם אתה אומר לי, המציאות היא לא כל כך פשוטה, זה די ורסטילי, אני אומר לך: אוקיי, אז עצור.
תמי שור: תראה לי את הווריאציות ואני אקבל החלטה.
תמי שור: אם אתה אומר לי, לא משנה כמה זה מורכב, זה על חשבון המדינה, אני אומר לך: תכתוב את זה.
תמי שור: אם אתה אומר לי, יהיו לי שניים, שלושה או ארבעה שישחקו איתי משחקים ולא ירצו לתת לי למדוד וכולי, אני אומר לך: תגיד לי מה אתה צריך כדי לטפל בשניים, שלושה או ארבעה וכדי להבטיח ל-1,495 ההגונים את מה שהמדינה מתחייבת מולם.
תמי שור: זה כל הדיון.
תמי שור: אני מציע לך שתתחמי את זה בזמן.
תמי שור: תמי שור: קיבלתי כבר מראש את מה שאמרת, ומה שאנחנו מציעים, גם בהתייחס למה שיוסי אמר – לא שיהיה רשום שהעלות על חשבון המדינה, אלא ובלבד שהעלות הראשונית לא תושת על המפיק.
תמי שור: מה שיוסי ניסה להגיד – מי שכבר יש לו מערכת, אין פה עניין של עלות, ולכן לא צריך להשית עלות.
תמי שור: עלות ההתקנה הראשונה לא תושת על המפיק, אבל צריך להוסיף פה עוד איזשהו משפט שמסייג, ובלבד שהמפיק אפשר התקנה במערכותיו תוך שמונה-עשר חודשים מיום כניסת הכללים לתוקף.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: כמה מפיקים יש בארץ?
תמי שור: תמי שור: דיברנו קודם על סדר גודל של 1,500 מתקנים ששייכים לסדר גודל של 600 מפיקים, יכול להיות קצת פחות.
תמי שור: לאה ורון: בישראל יש 600 מפיקים?
תמי שור: יוסי דאובר: לא, לא.
תמי שור: אנחנו מדברים פה כרגע על מתקנים פרטיים חוץ מחברת "מקורות", שזה בערך 1,500 מתקנים.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: שנינו לא מדברים כאן על האחריות על המתקן.
תמי שור: מדברים על אחריות על המפיק.
תמי שור: כמה מפיקים?
תמי שור: כי יכולה להיות אגודת מים של עמק יזרעאל – "פלגי מים" – יכול להיות שיש להם שבעה, עשרה, שנים-עשר מתקנים.
תמי שור: תמי שור: נכון.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: אנחנו שואלים כמה מפיקים יש.
תמי שור: תמי שור: סדר גודל של 600 מפיקים.
תמי שור: היו"ר ישראל חסון: מה הניסוח שלנו?
תמי שור: איתי עצמון: אני חושב שמה שאתם מציעים זה בעצם הוראות מעבר.
תמי שור: תמי שור: לא, אין פה שום הוראות מעבר.
תמי שור: איתי עצמון: הוראות מעבר שיחולו למשך שמונה-עשר חודשים מיום כניסת הכללים.
תמי שור: תמי שור: לא, אנחנו לא רוצים הוראת מעבר כי מהרגע שהתקינו למישהו מערכת קר"מ, הוא נכנס לתחום.
תמי שור: ההצעה היתה פשוט לרשום את זה – ובלבד שהעלות הראשונית לא תושת על המפיק כל עוד איפשר את התקנת המערכת במד המים שלו תוך שמונה-עשר חודשים מיום קביעת הכללים.
איתי עצמון: מה שאת אומרת עכשיו זאת הוראת מעבר.
איתי עצמון: זאת המשמעות המשפטית של מה שאמרת.
איתי עצמון: החלק הראשון לא.
איתי עצמון: החלק השני.
איתי עצמון: לאה ורון: כל אחד והמקצוע שלו.
איתי עצמון: ליהי שפייכר: פה פשוט יוצרים איזשהו איזון, זה לא בדיוק הוראת מעבר.
איתי עצמון: אנחנו יוצרים איזשהו איזון שאנחנו מתקינים על חשבוננו.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: איתי, אל תסרבל.
איתי עצמון: לאה ורון: אתה תגיד איך זה צריך להיות.
איתי עצמון: היו"ר ישראל חסון: מה שאני רוצה בסופו של דבר זה להבטיח שהמדינה תעמוד בהתחייבותה כלפי המפיקים ההגונים, ושלמדינה יהיו שיניים כלפי המפיקים הלא הגונים.
איתי עצמון: איתי עצמון: אז העיקרון שאתם אמרתם מאושר, ואנחנו נמצא את הדרך המשפטית לנסח.
איתי עצמון: אני חושב שזה יהיה בדרך של הוראות מעבר אבל אנחנו נדבר על כך לאחר הדיון.
איתי עצמון: איתי עצמון: היתה לי שאלה נוספת לגבי תקנת משנה (ג).
איתי עצמון: כתבתם שמפיק ימלא אחר הוראות המנהל ויחזיק את מדי המים המותקנים במקור מים במצב תקין.
איתי עצמון: גם היום, בתקנות מדידת מים כנוסחן, יש הוראה לעניין אחזקת מד מים, שספק חייב להחזיק את מדי המים שברשותו במצב תקין.
איתי עצמון: למה בעצם לחזור על זה שוב?
ליהי שפייכר: כי אנחנו מדברים פה על מערכות קריאה מרחוק.
ליהי שפייכר: רצינו להדגיש ספציפית.
ליהי שפייכר: איתי עצמון: המערכות אני מבין, אבל כתבתם - - - יוסי דאובר: שם זה רק מד מים.
ליהי שפייכר: פה זה מערכת.
ישראל חסון: מערכת קריאה.
ישראל חסון: איתי עצמון: אבל כתוב: יחזיק את מדי המים המותקנים במקור מים.
ישראל חסון: ליהי שפייכר: אנחנו לא רוצים שיהיה מקום לפרשנות.