GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדן בר טל: הניתוק מהוועדות המקומיות עושה צדק גם לוועדות ה---
כרמל שאמה-הכהן: זה הכי ישים בעולם, יש לזה מחיר אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אולי הרשויות המקומיות לא יאהבו את זה---
קריאה: אני רוצה להבין למה משרד הפנים מתנגד, על מה?
קריאה: יש בסיס?
אפרת דון יחיא: כן, אנחנו סבורים שמי שצריך לקחת את האחריות ואת הבדיקות זה רק הוועדה המקומית, והעובדה שעד היום היא מתנהלת כמו שהיא מתנהלת, וציינו הרבה סיבות, חלקן מוצדקות, חלקן מקצועיות וחלקן פחות.
אפרת דון יחיא: אנחנו קבענו הסדר שהוא אמור לתת את המענה להכל, הוא קובע אותם במועדים ונותן להם את בררת המחדל שהמשמעות היא---
עדן בר טל: עזבי את התקנות.
אפרת דון יחיא: גם ההבנה בתוך הוועדה המקומית, בתוך הרשות, מה האלטרנטיבות, איפה המיקום היותר מתאים הוא בידי הרשות המקומית, לא בידי הוועדה.
עדן בר טל: המדינות המתקדמות ביותר בעולם הולכות לכיוון השני, איך זה יכול להיות?
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה שבהליך הרישוי מול הגוף הארצי תהיה חובת מסירה ויידוע של הרשות המקומית, היא תוכל לבוא ולהעלות את כל ההערות שלה בפני אותו גוף, הכל שקוף.
אפרת דון יחיא: תכנית כזאת היא לא תואמת, היא לא נכונה, היא לא תוביל אותנו ליעילות---
כרמית יוליס: היא לא תואמת שום הליך רישוי אחר בחוק התכנון והבנייה.
עדן בר טל: חבל שהמדינות המתקדמות בעולם לא יודעות את מה שאתן יודעות.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה הליך בנייה שיש לו מאפיינים מאוד ייחודיים.
אפרת דון יחיא: גם גופי תשתית אחרים נהנים לעתים מסוגים מסוימים של הקלות בהליכי התכנון והבנייה, למשל הרשאה של רשות החשמל.
אפרת דון יחיא: אני רק אומרת שזה לא עולה בקנה אחד...
אפרת דון יחיא: אדוני, ההצעה הזאת שהרישוי, דווקא של המתקנים האלה, יהיה בידי גוף שהוא לא הוועדה המקומית מלכתחילה, היא בעינינו הצעה קשה, היא לא מסתדרת עם הליכי---
עדן בר טל: היושב ראש לא דיבר רק על זה, היושב ראש דיבר על בעיית הדילמה של ועדה מקומית מול תושביה, תוך הבורות, וצריך לקחת את זה כנתון, ומשילות ואחריות, זה אומר להסתכל על בעיה כמו שהיא, ואתם שומעים את ראשי הערים אומרים 'תיקחו את זה מאיתנו'.
עדן בר טל: אי אפשר להעמיד אותם בדילמה הלא אנושית הזאת מול הבורות ולצפות מהם, כשכולם יושבים פה במזגן---
כרמית יוליס: האיש שנותן רישוי זה לא כל חברי הוועדה, זה ראש הרשות.
קריאה: הוא לא יכול לעמוד בלחצים.
כרמית יוליס: לגבי אחריות, זאת לא המטרה...
כרמית יוליס: גם הפקעות של שטחים ציבוריים...
כרמית יוליס: זה מקרה מאוד מאוד קשה, וגם החלטה לאן להעביר תקציבים זה מקרה מאוד מאוד קשה, אבל אנחנו לא ניקח אחד מהנושאים האלה בגלל שקשה לקבוע בהם---
אפרת דון יחיא: להפקיע אותם מידי הוועדה המקומית רק בגלל...
אפרת דון יחיא: טענות ממין זה נשמעות בעוד הליכי---
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רואים שהן לא מצליחות להתנהל.
אפרת דון יחיא: שוב, אדוני, אבל התקנות מתמודדות עם הבעיה הזאת של חוסר מתן מענה, או רצון לגרור את התהליך.
אפרת דון יחיא: התקנות קובעות לוחות זמנים מאוד קשיחים, כשבררת המחדל היא או להקים או לפנות לוועדת ערר, שהיא כבר לא הוועדה המקומית, אבל מלכתחילה לפנות לוועדת ערר, זה הליך שהוא קשה, הוא לא מסתדר עם יתר הליכי הרישוי ואנחנו לא רואים מקום.
עדן בר טל: אדוני דיבר בבעיית המקרו ומשיבים לו בנושא המיקרו.
עדן בר טל: אני מבקש לא להתייחס לנושא המיקרו, אבל לבעיית המקרו, אין ספק שנושא התשתיות הסלולריות שונה מכל שאר הנושאים שהעליתם.
עדן בר טל: הוא איננו מקומי, אין לו שום נתון מקומי ואם המדינות המתקדמות מבחינה כלכלית בעולם הגיעו למסקנה שבשביל צמיחה כלכלית מחד ושמירה על אינטרסים ציבוריים ששם לא פחות רגישים להגן על הציבור, במדינות מערב אירופה וצפון אמריקה, והן הגיעו למסקנה שלשים את זה בשלטון המקומי זאת שגיאה מבחינת הכלכלה, החברה ובריאות הציבור, אני חושב שמשרד הפנים לא מחזיק מחקר נגדי ביד להראות שהתשתית הסלולרית בישראל צריכה להיות בידיים מקומיות.
עדן בר טל: מה עוד שגם הפיזיקה לא עומדת לצדכם ואומרת שתכנון אופטימלי של רשת, והדרך להוריד מספר אתרים בישראל, היא אומרת שניים, תכנון כלל ארצי מחד ושיתוף אתרים מאידך, והפעולות שאתם מדברים עליהן כרגע, אני לא מדבר על התקנון דנן, להשאיר את זה בוועדות מקומיות, פועלות נגד האינטרס הציבורי בכל הרמות.
אפרת דון יחיא: משרד הפנים עשה כל דבר כדי שיהיה תכנון ארצי של תשתית זו, באמצעות תמ"א 36---
עדן בר טל: אני מדבר על הבעיה הבסיסית המבנית שדיבר עליה יושב ראש הוועדה.
אפרת דון יחיא: תמ"א 36/א נועדה לתת את המענה הזה והיא מאפשרת---
קריאה: אתם החמרתם אותה, אז איך אפשר יהיה לקים?
קריאה: אתם החמרתם משהו שגם כך אי אפשר יהיה להקים.
אפרת דון יחיא: לפי תמ"א 36 אפשר להקים הרבה מאוד אנטנות סלולריות---
עדן בר טל: בוועדות המקומיות.
אפרת דון יחיא: ---שלהן פחות מארבעה מטר---
קריאה: חבל רק שאתם לא ליוויתם אף פעם הליך רישוי כזה.
אפרת דון יחיא: גם ציינו, זה לא במחלוקת, 80% כרגע מהרשת, וזה יילך ויפחת, כי ככל שעוברות השנים מקימים רק...
אפרת דון יחיא: 80% מהרשת היא בהיתרי בנייה, זאת אומרת הוקם.
קריאה: לפני 15 שנה, סלקום קיימת 15 שנה.
אפרת דון יחיא: אני לא רואה איך תחנת כבאות או מעון חוסים, זה לא עוזר ל---
כרמל שאמה-הכהן: לא, שם יש אלמנטים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: שם, כשמשרד הרווחה רוצה להקים, הוא נותן תקציבים מצד אחר.
כרמל שאמה-הכהן: יש איזונים.
כרמל שאמה-הכהן: בכל המערכות האחרות יש איזונים.
כרמל שאמה-הכהן: כשקבלן רוצה להגביה לעשר קומות הוא יודע איך לדאוג לאיזונים---
אפרת דון יחיא: זה לא תקין.
כרמל שאמה-הכהן: כשמשרד הרווחה רוצה, הוא יודע איך לדאוג לאיזונים.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא הולך לעימות עם התושבים שלו בחינם, אין לו מניע כזה.
כרמל שאמה-הכהן: ראש רשות לא רואה שיקולים של רשת סלולר, זה לא מעניין אותו, הוא לא מכיר את זה בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: לראש רשות לא אכפת אם יש יותר קליטה, פחות קליטה.
אפרת דון יחיא: אני חושבת שכולם מבינים וזה לא במחלוקת שככל שיהיו יותר אנטנות, גם התושבים ייהנו מזה.
כרמל שאמה-הכהן: ועובדה.
אפרת דון יחיא: לא, העובדה היא שלא ניגשים בהיתרי בנייה, כי יש את המסלול הזה.
אפרת דון יחיא: זאת העובדה.
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה להגיד לי שבאום אל פחם לא מגישים היתרי בנייה?
אפרת דון יחיא: אום אל פחם, בשבילה נעשה את התקנות?
אפרת דון יחיא: אנחנו מדברים על הרצליה---
כרמל שאמה-הכהן: אוקי, שוהם.
ליאור ורונה: אני רואה את ראש עיריית שוהם מסתכל אליי, מחייך, ואומר לי, אני אשים במודיעין.
ליאור ורונה: זה הכל.
ליאור ורונה: זה מה שקורה.
ליאור ורונה: בואי נלך ביחד אליו, בואי נלך, חברות סלולר ומשרד הפנים, לשוהם לשכנע אותו להקים אנטנה בשוהם.
ליאור ורונה: מה אמר ראש עיריית שוהם?
סטיליאן גלברג: לשים במודיעין.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם כל כך רוצים ועדות מקומיות, ועדה שתדון בבקשה של שוהם, אם אתם מאוהבים בוועדות המקומיות...
כרמל שאמה-הכהן: אני אסכם, הסיכום לקראת הדיון הבא, התקנות כמו שהן לא יעברו, תרדו מהסיפור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא הביא לך עוד שני מישורים, או אחד, שהגוף המנהל לא יהיה הגוף של הוועדה המקומית, אלא גוף אחר, כפי שאתם תרצו ותבחרו.
כרמל שאמה-הכהן: או לחילופין שזה יהיה הוועדה המקומית, אבל המסלול והתנאים וההוראות יהיו מאוד מאוד מאוד יותר פתוחות.
כרמל שאמה-הכהן: אחד מהשניים.
כרמל שאמה-הכהן: לפי מה שראיתי, אתם לא אוהבים את הרעיונות האלה.
אפרת דון יחיא: באיזה מובן?
אפרת דון יחיא: בלוחות זמנים קשיחים?
כרמל שאמה-הכהן: כן, לוחות זמנים קשיחים, אבל גם שההגדרות של מתי הגענו לתחנה סופית בלוח זמנים הן מאוד מאוד...
כרמל שאמה-הכהן: אותן הגדרות, כשאני קורא את סעיף 2, 3(א), הוועדה המקומית לא נתנה החלטה סופית---
אפרת דון יחיא: אני רוצה שיהיה ברור מה המשמעות של החלטה סופית, שלא יגררו אותם בלך ושוב ויעברו ארבעה---
אתי בנדלר: לא, ייתכן שההחלטה הסופית היא חיובית, מה יהיה החלטה, 'כן, אנחנו נותנים לכם היתר'?
אפרת דון יחיא: כן, נכון.
אתי בנדלר: היום, כשזה פטור מהיתר, אני רוצה להבין את הסתירה שאני טענתי לגביה, מבחינת הכניסה.
אתי בנדלר: אני לא תקפתי כאן את עצם התקנות.
אתי בנדלר: הרעיון של להגיד שפעולה כלשהי פטורה ממתן היתר בתנאי שהוגשה בקשה להיתר, יש בזה איזה שהוא תרתי דסתרי, בעצם המשפט, ואז, כשאתם עושים את התנאים המצטברים, אתם אומרים, בקשה להיתר, פורסמו הודעות ואז אחת משני אלה.
אתי בנדלר: נניח שכן נתנה החלטה סופית, ההחלטה---
אפרת דון יחיא: יש---
אתי בנדלר: אז כתבת שמלכתחילה זה פטור מהיתר, אז למה שהיא תיתן היתר?
אפרת דון יחיא: בואו נחזור חזרה, צריך להבהיר חד משמעית, מאגר פחות טובות מאנטנות רגילות.
אתי בנדלר: אז מה?
אתי בנדלר: יכול להיות שאת צודקת, אני לא מתווכחת איתך---
אפרת דון יחיא: אז אם נותנים לנו היתר---
אתי בנדלר: תשנו את החוק.
אפרת דון יחיא: לא, אם נותנים היתר, תוך 30 ימים יש היתר---
אתי בנדלר: עורכת דין דון יחיא, היתר למה?
אתי בנדלר: הוגשה בקשה להתקנת מתקן על גג בניין---
אפרת דון יחיא: זו בקשה להיתר בנייה עם מיקומים.
אפרת דון יחיא: זאת אומרת, אם לא, זה יהיה מאגר, או שלושה מיקומים נוספים עם מאגר.
אפרת דון יחיא: אבל ארבעת המיקומים האלה הם רק אחרי שלא הצלחנו לקבל היתר, כי היתר בוודאי עדיף לנו.
אפרת דון יחיא: הוא עדיף גם לחברות וגם לציבור.
אתי בנדלר: אני לא מתווכחת איתך על מסלול לקבלת היתר.
אתי בנדלר: אנחנו כולנו, כל העולם ואשתו, סבורים שהדבר הטוב ביותר זה ללכת במסלול של היתר.
אתי בנדלר: עכשיו אנחנו דנים במסלול ללא היתר, במקרה שהטוב ביותר לא מתבצע, מסיבה זו או אחרת.
אתי בנדלר: אתם פותחים ואומרים ברישא לתקנה 2, התקנת מתקן על גג בניין פטורה מהיתר, זו ההצהרה שלכם, אם מתקיימים אחד מאלה; הוגשה בקשה להיתר---
אפרת דון יחיא: ולא נענית, אז---
אתי בנדלר: לא, והיא כן נענתה, ואז ניתן היתר.
אתי בנדלר: אבל הבקשה פטורה מהיתר, יש איזה שהוא חוסר התאמה בתפיסה.
אפרת דון יחיא: אז גם החברות יבקשו להקים את ה---
כרמל שאמה-הכהן: זו לא הבעיה כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה העיקרית היא בתפיסה.
כרמל שאמה-הכהן: אתם מובילים את המהלך, אנחנו פה משרתים אתכם, אבל אנחנו לא חותמים על כל מה שאתם תביאו.
כרמל שאמה-הכהן: זה יבוא בישיבה הבאה, אנחנו נגמרו את התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגמור את זה, אם לא תביאו שינוי ברוח שאני אמרתי, כי אני דיברתי גם עם חברי הוועדה, גם עם אלה שלא פה, זה ייגמר לפי הדינמיקה של הדיון באחת החלופות שאמרתי, ואני לא כל רגע אקיים דיון על התקנות האלה, יש מיליון דברים, מנהלת הוועדה יכולה להגיד לכם, לא פחות חשובים, שמחכים על סדר היום, והזמן הוא מאוד יקר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגמור פעם אחת את העבודה ואחרי זה תרצו?
כרמל שאמה-הכהן: תלכו תחוקקו, תעבירו את זה מצדי לוועדת הפנים, שהם ישברו את הראש עם הסיפור הזה.
לאה ורון: אדוני היושב ראש מבקש שלדיון הבא יעביר משרד הפנים נוסח מתוקן לתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: כן, תשבו, או תרצו להיפגש---
לאה ורון: שאם לא כן, אין מה לחדש את הדיונים בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחדש את הדיונים, לנו גם יש חובה להגיש להם תקנות, ירצו, יחתמו, לא ירצו, לא יחתמו, ירצו, ייקחו את זה לוועדה אחרת, אנחנו לא יודעים לייצר משהו אחר.
אפרת דון יחיא: אולי תרחיב עוד קצת לגבי האופציה השנייה?
אפרת דון יחיא: היו"ר כרמל שאמה:     אני מוכן להרחיב, אני מוכן להיפגש גם עם כבודה.
אפרת דון יחיא: הזמן של הוועדה הוא הכי יקר, הזמן האישי שלי הוא פחות יקר, כי אנחנו מוגבלים פה לשני, שלישי ורביעי, אני יכול להיפגש איתם בראשון או חמישי, שעתיים-שלוש---
לאה ורון: גם אז אדוני עושה ישיבות.
כרמל שאמה-הכהן: ולשבת ולחשוב איך מתקדמים עם הסיפור הזה, כי אנחנו פה באיזה מלכוד.
כרמל שאמה-הכהן: כן, מר סבן?
יהודה סבן: שני דברים.
יהודה סבן: האחד, ככל שמחליטים לבצע כאן שינויים או מטילים על משרד הפנים לבצע שינויים, אנחנו חושבים שזה יהיה נכון שהשינויים האלה ייעשו בתיאום עם משרד התקשורת ואיתנו, בטח לאור ההסתכלות הכללית שיש כאן לחשיבותה של תחרות בשוק.
יהודה סבן: וזה כמובן רק בהנחה שמתבצעים שינויים בנוסח של שר  הפנים.
יהודה סבן: הדבר השני שאני רוצה להתייחס אליו נוגע לכמה דוגמאות, או לכמה נושאים שהועלו כאן כדוגמה למתן ההיתרים בתחום הסלולר.
יהודה סבן: להשוות מתן היתרים בתחום הסלולר לרמזורים או לתחנות כיבוי, או מתקן לטיהור שפכים, זה טעות ובעיניי זה גם מטעה את הוועדה.
יהודה סבן: כי רשת סלולר היא רשת ארצית, רשת תאית צפופה על פני כל הארץ, שצריכה לתת שירות רציף על פני כל הארץ.
יהודה סבן: בניגוד לתחנת כיבוי אש, שנותנת שירות בנקודה מסוימת, או לאזור מסוים, ואין כמעט כל קשר בין נקודה אחת לבין נקודה אחרת, ודאי לגבי רמזורים שנמצאים בנקודה אחת והם לא חייבים להיות מתואמים עם רמזורים באזור אחר.
יהודה סבן: אם רוצים להשוות את רשת הסלולר למקרים אחרים, אז הדרך להשוות היא לחשמל, למערכת של כבישים, למערכת תקשורת נייחת אחרת, אבל ודאי שלא לדברים שהמיקום שלהם הוא יחידי.
יהודה סבן: כאן מדובר ברשת, ברשת שהיא בפריסה ארצית, ולכן ודאי שאי אפשר לטעון שאפשר להסתכל על כל אחד מהמקרים לגופו.
יהודה סבן: ושוב, אני מתייחס לזה רק בהנחה שיתבצעו שינויים בנוסח ולא בהקשר לנוסח עצמו.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו עוד הערות לפני שאנחנו נועלים?
רוני קלר: הפורום היה מבקש להציג גם התייחסויות לנושא שיתופי אתרי אנטנות או רשות הולכה.
כרמל שאמה-הכהן: תגישו.
חמד עמאר: אנחנו פותחים דיון מהיר שהתבקש על-ידי חברי הכנסת מגלי והבה, חנא סוויד, חבר הכנסת זחאלקה ואני.
חמד עמאר: הדיון היה אמור להתקיים ב-7 בדצמבר, ועקב השריפה בכרמל הדיון הזה בקשר להרעלה של משפחת כיוף  בעוספייה נדחה.
חמד עמאר: גם אני ביקשתי את הדיון המהיר, ואני רוצה להתחיל קודם כול בהתייחסות של התקשורת בנושא.
חמד עמאר: ההודעה הראשונה של התקשורת הייתה: "רצח והתאבדות בעוספייה" – בלי לבדוק עובדות, בלי לעשות שום עבודה יסודית.
חמד עמאר: זה יצא מכל אתרי האינטרנט, זה יצא בחדשות ברשת ב', אני שמעתי את זה.
חמד עמאר: חברי כנסת ניגשו אליי ושאלו אותי מה קרה בעוספייה – אבא הורג את אשתו ואת הבת שלו ומתאבד?
חמד עמאר: ולמחרת בבוקר התבררו העובדות: הייתה הרעלה – לא היה רצח ולא התאבדות.
חמד עמאר: הייתה הרעלה בגלל הגז של הגנרטור.
חמד עמאר: אני קורא לתקשורת: דברים רגישים כאלה צריך לברר, לבדוק את הנושא לפני שיוצאים לתקשורת.
חמד עמאר: זה מעבר להודעה בתקשורת שהיה רצח והתאבדות.
חמד עמאר: זה משפחות של האישה, של הבעל – זה דבר מאוד רגיש שהתקשורת צריכה לבדוק אותו טוב מאוד.
חמד עמאר: גם למשטרה היה חלק בזה כי גם היא לא בדקה את העובדות מהתחלה, וגם היא הוציאה את ההודעה לתקשורת.
חמד עמאר: לכן אני קורא לתקשורת לבדוק עובדות לפני שהיא מפרסמת.
חמד עמאר: שנית – חיבור בתים בעוספייה ובדלית אל-כרמל – יהיה לנו דיון נפרד בנושא ב-11:30.
חמד עמאר: עכשיו נתחיל בדיון בקשר להרעלה של הגנרטור.
חמד עמאר: אני מבקש מחבר הכנסת מגלי והבה להתחיל.
מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אני מברך אותך על ניהול הישיבה.
מגלי והבה: אני רק רוצה לדעת לפני שאנחנו פותחים בדיון מי נציגי הממשלה שנמצאים פה ונוגעים לעניין, לא סגן השר איוב קרא.
יורם רונדשטיין: יורם רונדשטיין סגן מנהל מִנהל החשמל, משרד התשתיות הלאומיות.
שבתי אלבוחר: שבתי אלבוחר מלשכת היועץ המשפטי של משרד התשתיות.
חמד עמאר: סמדר ממשרד התשתיות.
מגלי והבה: כי אחרת הדיון היה הופך לעקר.
חמד עמאר: יש נציגים ממשרד הפנים?
לאה ורון: כן, הגברת שירה ברנד.
שירה ברנד: עורכת הדין ברנד מהלשכה המשפטית.
חמד עמאר: משרד המשפטים הוזמנו?
לאה ורון: הוזמנו, אבל זה לא- - -
מגלי והבה: אני רוצה לברך את ראש מועצת דלית אל-כרמל ואת הנכבדים שבאו ממשפחת כיוף, חברי מועצות גם מעוספייה וגם מדלית אל-כרמל.
מגלי והבה: מברכים אתכם על הגעתכם.
מגלי והבה: נכון שהעילה לדיון הזה היו השריפה או המקרה הטרגי שקרה למשפחה באותו יום עצוב וקשה לכולם שקיבלנו בתדהמה.
מגלי והבה: אני מברך גם את ראש מועצת עוספייה שנכנס כעת.
מגלי והבה: כמו שאמר חברי, חבר הכנסת עמאר, הודעת התקשורת בישרה לנו כאילו היה מקרה טרגי מסיבות אחרות.
מגלי והבה: אחר כך התבררו העובדות שכמובן, באו באיחור.
מגלי והבה: זאת ההזדמנות להגיד למשפחה שאנחנו השתתפנו בצערכם לפני שידענו את המציאות וגם המשכנו ללוות את הכאב שלכם.
מגלי והבה: אבל הבעיה העיקרית של הדיון הזה היא באמת נושא חיבור הבתים לחשמל בצורה שאנחנו מלווים שנים רבות.
מגלי והבה: אנחנו יודעים שיש בעיה של חיבור בתים לחשמל לא רק בדליה ובעוספייה, אלא בכלל בכפרים אחרים או בכל המגזר.
מגלי והבה: כשאנחנו מדברים על סוגיית חיבור החשמל באים בטענות, קודם כול לאזרחים, ולא לאלה שאחראים על התכנון ואמורים לסייע ולדאוג למכלול הדברים כדי שהאזרח יוכל לקבל את החשמל שלו ואת מה שמגיע לו בחוק ובדין.
מגלי והבה: הבעיה הנוספת היא שיש בתים קיימים שנים רבות שלא חוברו לחשמל בגלל חוסר בתוכניות מתאר או תוכניות מפורטות.
מגלי והבה: אני לא רוצה להרחיב בנושא, אלא לציין את העובדה שהיום גם בדליה וגם בעוספייה לא קיימת תוכנית מתאר מאושרת אד-הוק שמטפלת בכל הבניינים הקיימים שאין להם חיבור לחשמל.
מגלי והבה: זאת הבעיה העיקרית שאנחנו מטפלים בה היום שעובדתית, אנשים גרים בבתים, ובבתים האלה או שיש להם התחברות פירטית או שאין להם חשמל.
מגלי והבה: ביקשנו לקבוע את הדיון הזה בוועדת הכלכלה, וטוב שיש גם נציגים ממשרד הפנים וממשרד התשתיות כדי לשאול גם אותם הכיצד ניתן לפתור את הבעיה.
מגלי והבה: אנחנו זוכרים שהסוגיה הזאת נפתרה בעבר בצו.
מגלי והבה: הראשון שטיפל בזה בזמנו היה אריאל שרון כשהיה שר התשתיות הלאומיות, והצו הוצא לא רק כתקנה, אלא היה אחריו הליך ביצוע, ואלפי בתים במגזר הלא יהודי – במגזר הערבי – התחברו לחשמל בכל הארץ.
מגלי והבה: יושב פה נציג משרד התשתיות, והוא בטח ישכיל אותנו וירחיב בנושא.
חמד עמאר: זה צו שחל.
מגלי והבה: זה התחיל בתקופת שחל, אני יודע, אבל אני מדבר על כך שהחיבור לחשמל של אותם בתים בפועל היה באמצע שנות ה-90.
לאה ורון: ב-1988.
מגלי והבה: כן, אבל אני זוכר שב-1996 הייתה התקופה שהתחברו קרוב ל-3,000 בתים בכל המגזר.
מגלי והבה: היום ישנה בעיה, ופנינו לשר התשתיות הלאומיות.
מגלי והבה: הוא החזיר לי מכתב השבוע, ובו הוא אומר שהוא בעד חיבור הבתים האלה לחשמל, אבל זה לא בסמכותו.
מגלי והבה: אני מצטט מכתב שהעביר לנו שר התשתיות הלאומיות.
מגלי והבה: מצד שני משרד הפנים אומר שאם אין תוכניות מתאר הוא לא יכול לחבר את הבתים האלה לחשמל.
מגלי והבה: כשאנחנו רואים את הבעיה – עמדת המשרד לתשתיות לאומיות ועמדת משרד הפנים אנשים צריכים להתחבר לחשמל מהשמים, פשוט מאוד.
מגלי והבה: ואז אולי משם תהיה להם אפשרות להתחבר ולהיות מחוברים.
מגלי והבה: אנחנו במאה ה-21 ומדברים על עיר קרובה לחיפה ולמרכז החיים, ועדיין עשרות בתים בדלית אל-כרמל - -
קריאות: מאות.
מגלי והבה: אוקיי, מאות בתים.
מגלי והבה: מאות בתים לא מחוברים, ואנשים סובלים.
מגלי והבה: זה לא אנשים שלא ניסו לעשות רישוי לבתים שלהם, זה לא אנשים שבאו והתחילו לבנות בלי לשאול.
מגלי והבה: יש שם ועדת תכנון ובנייה, ואנחנו ליווינו את זה בנושא תוכניות המתאר, ויודעים את הבעיות שיכול לקחת שנים עד שיתחברו אל תוכניות המתאר.
מגלי והבה: אני מניח שיש גם דיון בוועדה לביקורת המדינה, ומטרת הדיון, אדוני היושב ראש, היא שנצא מכאן בהחלטה מעשית: או לחדש את התקנות בלי שיהוי בתיאום בין משרד הפנים ומשרד התשתיות הלאומיות כדי שנוכל לבוא עם תשובה לאנשים שהם יכולים להתחבר עד שתהיינה תוכניות מתאר.
מגלי והבה: זאת לא בעיה של האזרח הפשוט.
מגלי והבה: האפשרות השנייה היא שמשרד התשתיות ומשרד הפנים יקבלו החלטה ולא יתחמקו.
מגלי והבה: כשהשר שולח מכתב ואומר שזה לא באחריותו ולא בסמכותו – זאת התחמקות.
מגלי והבה: כי כל השנים האלה משרד התשתיות הלאומיות היה לו הצו.
מגלי והבה: אנחנו פה במקרה שלושה חברי כנסת דרוזים, ויש עוד אחד.
מגלי והבה: אנחנו בסך הכול טובים במדינה הזאת לדברים אחרים, אבל לא טובים להיות אזרחים שווים כמו כל אזרחי מדינת ישראל.
מגלי והבה: אנחנו לא מקיימים את הדיון הזה ואת ההצעות לסדר היום בשביל לסמן "וי", אלא בשביל לתת פתרון.
מגלי והבה: אין לי טענות לפקידות, כי כל אחד יביע את העמדה של המשרד שלו, אבל אנחנו צריכים שיהיה ברור שהנושא הזה יעבור לוועדה לביקורת המדינה ונדרוש ועדת חקירה אם לא נקבל תשובות מספקות שיכולים לחדש את התקנות האלה.
מגלי והבה: תוכניות המתאר זה סיפור אחר, ואנחנו יודעים כמה אנחנו, חברי הכנסת, מלווים את הנושא הזה.
מגלי והבה: זה יכול לקחת שנים.
מגלי והבה: אבל בשביל שלא נחזור לטרגדיה שכואבת לכולם – ואני הכרתי את המשפחה, הייתי אצל אבי המשפחה בבית.
מגלי והבה: כולנו יודעים מה זה לאבד אנשים יקרים בגיל צעיר בתחילת החיים שלהם על לא עוול בכפם, רק מכיוון שמי שאחראי ונוגע לקבלת החלטות ולהוצאת תקנות לא היה ער לכך שאנחנו יכולים לשלם מחיר יקר.
מגלי והבה: לא בכדי שאנשים באו גם היום – גם ראשי הרשויות, גם תושבי המקום – כדי לצאת מפה בהחלטה שתחייב את משרדי הממשלה לשינוי המצב.
מגלי והבה: שלא נבוא רק בטענות לממשלה הקיימת; לממשלה הקיימת יש המון חסרונות בכך שהיא לא "סופרת" את הדרוזים, אבל כל ממשלות ישראל לא עשו מה שצריך לעשות.
מגלי והבה: לכן אני מקווה שביקורת המדינה תצטרך להוציא החלטה לוועדת חקירה פרלמנטרית שתעשה את הצדק עם האזרחים, שכל עוולם הוא שהם עושים את כל החובות שלהם, אבל כנראה, על הזכויות שלהם הם עדיין צריכים להילחם שנים רבות כדי לקבל אותם.
מגלי והבה: תודה, אדוני.
חנא סוייד: בראשית דבריי אני רוצה להגן על התדמית של הכנסת.
חנא סוייד: אנחנו ביקשנו את הדיון המהיר הזה ב-7 בדצמבר.
חנא סוייד: לא כל דיון מהיר שאנחנו מבקשים מתעכב חודשיים ויום- -
חמד עמאר: היינו אמורים לקיים דיון מהיר ב-7 בדצמבר, שבועיים אחרי הטרגדיה של משפחת כיוף, אבל בגלל השריפה בכרמל נציגי הממשלה לא יכלו להגיע.
חנא סוייד: אז בגלל השריפה זה נדחה.
חנא סוייד: רק רציתי לציין את זה מכיוון שזה נושא חשוב וכאוב, ואני לא רוצה שהאזרחים יחשבו שאנחנו מעכבים דברים, ודיון מהיר נערך כל-כך מאוחר.
חנא סוייד: נכון שביקשנו לקיים את הדיון הזה לאחר מקרה טרגי שבו משפחת כיוף נספתה בעוספייה – אבא, אמא ובת – שנהרגו ממחנק מגזים שנפלטו מגנרטור שהופעל מכיוון שאין לבית חיבור חשמל.
חנא סוייד: זאת עובדה שאנחנו צריכים להתמודד איתה במאה ה-21 ביישוב במרכז הארץ ליד אוניברסיטת חיפה.
חנא סוייד: כמעט ב-400 בתים ביישוב עוספייה אין חיבורי חשמל, ובעוד כ-600 בתים בדליית אל-כרמל.
חנא סוייד: בשני היישובים – בדליית אל-כרמל ובעוספייה – אנחנו מדברים על כאלף בתים שאין בהם חיבורי חשמל.
חנא סוייד: כלומר החיים באותם בתים לא מתנהלים בצורה נורמלית וטבעית.
חנא סוייד: יש מחסור גדול, ויש סכנה בטיחותית אקוטית ואמיתית באותם 1,000 בתים – שכולם יידעו את הדבר הזה.
חנא סוייד: והנה, הסכנה הבטיחותית הזאת התממשה אצל אותה משפחה מסכנה שנספתה במקרה הטרגי הזה.
חנא סוייד: ואני יכול להוסיף שיש עוד אלפים על גבי אלפים בהרבה יישובים אחרים: גם בבית-ג'אן שחבר הכנסת מגלי והבה גר.
חנא סוייד: עכשיו  הוא דיבר בעיקר על הכרמל, אבל בכפר שלו יש מאות בתים שלא מחוברים לחשמל, לא פחות מאשר בדליית אל-כרמל ועוספייה.
חנא סוייד: אז הבעיה היא בעיה רבתי, כוללת, בהרבה יישובים – גם ביישובים דרוזיים וגם ביישובים ערביים אחרים.
חנא סוייד: הבעיה העיקרית של חיבורי חשמל היא בחוק התכנון והבנייה.
חנא סוייד: סעיף 157א לחוק התכנון והבנייה איננו מאפשר חיבור בתים שנבנו ללא היתר בנייה לרשת החשמל, המים והטלפון.
חנא סוייד: זאת הבעיה העיקרית.
חנא סוייד: כל הדיבור על הוראת השעה משנת 96' ועל הוראת שחל מ-88' וכל החיבורים האימפרוביזוריים והמאולתרים ועל-פי צווים – זה לא פתר את הבעיה.
חנא סוייד: עובדה, אנחנו נשארנו עם 1,000 בתים בעוספייה ובדליית אל-כרמל ללא חיבורי חשמל, וזאת הערכה מאוד צנועה, לדעתי.
חנא סוייד: לדעתי, יש יותר.
חנא סוייד: אז כל הצווים האלו והוראות השעה לא פתרו את הבעיה.
חנא סוייד: כי הוראת השעה מדברת על בתים שנבנו לפני 87', ושלא התווספה אליהם בנייה אחרי שנת 87'.
חנא סוייד: המאגר של הבתים האלה נגמר.
חנא סוייד: הוראת השעה גמרה אותו – כמעט גמרה אותו.
חנא סוייד: בוא נגיד, אפשר יהיה אפשר לגרד עוד קצת בתים שאנשים ישנו ולא ידעו את הזכויות שלהם ולא התחברו.
חנא סוייד: אבל המאגר הגדול של האלפים והמאות – נגמר.
חנא סוייד: לכן מה שאנחנו צריכים אם אנחנו באמת רוצים להתעמת עם הבעיה ולמצוא פתרון אמיתי לבעיה – הפתרון הוא לא הארכת הוראת השעה, כי הוראת השעה לא פותרת את הבעיה הזאת.
חנא סוייד: פשוט מאוד, שלא נתחיל עכשיו לדבר.
חנא סוייד: הדיון כאן בוועדת הכלכלה הוא אוהד, ואני מודה לוועדה שהסכימה לקיים את הדיון, אבל הפתרון לא נמצא כאן, הוא נמצא במקומות אחרים.
חנא סוייד: הוא נמצא אצל משרד הפנים ואצל ועדת הפנים.
חנא סוייד: למה אצל משרד הפנים?
חנא סוייד: כי משרד הפנים אמון על הכנת תוכניות מתאר, ומשרד הפנים לא הכין תוכניות מתאר לעוספיה ולדלית אל-כרמל.
חנא סוייד: האנשים של עוספיה ודליית אל-כרמל אינם קרימינלים, אינם פושעים.
חנא סוייד: הם אנשים שמקיימים חוק ומתגייסים לצבא, כמו שהזכיר את זה חבר הכנסת מגלי והבה.
חנא סוייד: ומקיימים את כל החובות שצריך לקיים – רק לא מכינים להם תוכניות מתאר שיהיו הבסיס להיתרי בנייה.
חנא סוייד: אילו היו תוכניות מתאר אז היו היתרי בנייה והיו חיבורי חשמל, ואין כל בעיה בכלל.
חנא סוייד: לכן האחריות רובצת על משרד הפנים, על הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בחיפה שאינה מזרזת ואיננה מסיימת את הכנת תוכניות המתאר כש מכוחן אפשר להכין תוכניות מפורטות ולהוציא היתרי בנייה.
חנא סוייד: זאת הבעיה.
מגלי והבה: אדוני לא מתנגד שיהיה לנו צו ביניים כדי לפתור את הבעיה הזמנית.
חנא סוייד: הלוואי.
מגלי והבה: כי אחרת אנחנו נישאר בלי תוכניות מתאר עוד כמה שנים, אבל אלפי אנשים יישארו בלי- - -
מגלי והבה: אני עוזר לך.
חנא סוייד: אני מאוד מסכים איתך.
חנא סוייד: תסכים איתי שזה בידי הממשלה.
חנא סוייד: הממשלה תרצה – יהיה, לא תרצה – לא יהיה.
חנא סוייד: הממשלה מוזמנת.
חנא סוייד: לא להתחבא מאחורי שחל והוראת שעה – כל זה היסטוריה.
חנא סוייד: היום יש עובדות בשטח: יש אלף בתים ועוד חמש מאות מבית-ג'אן – זה 1,500.
חנא סוייד: אני יודע על עוד כמה מאות בכסרא ובכפר-סמיע, בינוח ובג'ת – אנחנו מדברים על 3,000 בתים לפחות ביישובים הדרוזים שאין בהם חיבורי חשמל, והם סכנה בטיחותית, ושהממשלה מוזמנת; אם היא רוצה לפתור להם ספציפית את הבעיה – לי אין כל התנגדות בכלל אף על פי שאני לא דרוזי.
חנא סוייד: אין לי עם זה בעיה – להפך, אני חושב שאני עושה עבודה הומניטרית בכך שאני עוזר לבתים שנמצאים בסכנה בטיחותית.
חנא סוייד: אני רק רוצה להזכיר שסעיף 157 הוא מאוד בעייתי.
חנא סוייד: הוא מנסה להתמודד עם מין שאינו מינו.
חנא סוייד: נכון שיש בעיה עם בנייה ללא היתר, אבל הפתרון והתרופה הם לא על-ידי חקיקה מפלה שיוצרת בעיות בטיחותיות של חיים ומוות.
חנא סוייד: הפתרון צריך להיות בזירוז הכנת תוכניות מתאר ולא בעונש אפריורי על מי שרוצה לבנות בית למשפחה שלו – זה כל החטא שהאנשים האלה עשו.
חנא סוייד: הבחור הזה שנספה – מה הוא עשה?
חנא סוייד: הוא עשה פשע גדול – הוא בנה בית למשפחה שלו, ומשרד הפנים על-ידי סעיף 157א החליט להעניש אותו מראש.
חנא סוייד: שימו לב שאותם בתים שהם ללא היתר ולא חוקיים על פי הז'רגון החוקי הם בתים שמשלמים ארנונה.
חנא סוייד: זאת אומרת אם בעל בית כזה מבקש מראש הרשות שיפטור אותו מארנונה, הוא יגיד לו שהוא ל יכול, שהוא חייב לשלם ארנונה.
חנא סוייד: אף על פי שהוא חי בבית שלא מחובר לחשמל והוא תחת סכנה.
חנא סוייד: הוא חי תחת סכנה.
חנא סוייד: אבל לצורך המיסים ולצורך הארנונה ולצורך מס שבח וכל החובות – הבתים האלה קיימים כאילו יש להם היתר.
חנא סוייד: אבל לצורך חיבור חשמל הם לא מאושרים.
חנא סוייד: לסיכום דבריי, הפתרון צריך להיות, לדעתי, בשתי פעימות: פעימה מיידית שאותה הממשלה צריכה לעשות – להוציא צו שמסיים את הסבל של אותן אלף משפחות בדליית אל-כרמל ובעוספייה ובמשפחות האחרות, שייתן להם חיבור חשמל.
חנא סוייד: הרי חיבור החשמל הוא לא שיחליט אם הבתים האלה ימשיכו להתקיים או יהרסו אותם.
חנא סוייד: זה לא הדבר.
חנא סוייד: אנחנו מכירים בתים עם חיבורי חשמל ועם חיבורי אינטרנט שאפשר להרוס וגם להשאיר.
חנא סוייד: אז הדבר הראשון הוא לחבר את הבתים האלה ולסיים את המצוקה ואת הציפייה של אותן משפחות; מצד שני – לסיים הכנת תוכניות מתאר לשני היישובים, כך שתוכניות המתאר יהיו הבסיס לחיים נורמליים שמי שרוצה לבנות בית, שלא יעשה פשע ולא יעבור על החוק.
חנא סוייד: לאפשר לאנשים לחיות בצורה נורמלית.
חמד עמאר: תודה רבה לחבר הכנסת חנא סוויד.
חמד עמאר: סגן השר, חבר הכנסת איוב קרא.
איוב קרא: תודה, אדוני היושב ראש.