GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמס חסון: לדעתי שם המשחק הוא שינוי מדיניות בממשלה והכדור נמצא אצל יו"ר הוועדה ואצל סגן השר.
שמס חסון: אתם צריכים לשנות את המדיניות כדי שנגיע למצב שישתנו דברים אצלנו.
שמס חסון: לדבר היום בעוד ועדה ועוד ועדה לא יצא כלום, אתם צריכים ללחוץ כי אתם צריכים לדאוג לעם שאתם חיים בתוכו.
שמס חסון: זה שם המשחק, אחרת לא נתקדם שום צעד קדימה.
חמד עמאר: ממלא מקום ראש המועצה, כרמי מקלדה.
כרמי מקלדה: שלום לכולם, אדוני יושב ראש הוועדה, סגן השר, חברי הכנסת המכובדים.
כרמי מקלדה: אני אנסה להיות תכליתי בדברי, מדובר כאן בשני ישובים ישראלים גאים ולא מסכנים, אין לאף אחד מהנוכחים צרות עין לא בבית אורן ולא בכל ישוב יהודי אחר.
כרמי מקלדה: אנחנו רוצים להוות נכס אסטרטגי למדינת ישראל כפי שהיינו שנים רבות.
כרמי מקלדה: הבעיה מתמקדת בשלושה נושאים, אחד זה שטחיות בהבנת ואיסוף הנתונים על ידי משרד הפנים.
כרמי מקלדה: הגברת ברנד הציגה נתונים לא מאומתים, היא יכלה לעשות את זה בהרף עין עם מהנדס המועצה המקומית ולקבל נתונים מדויקים.
כרמי מקלדה: הנתונים שהיא הציגה אינם נכונים.
כרמי מקלדה: הדבר השני הוא חוסר הבנת המנטאליות של העדה הדרוזית, צריך להבין ש- 99% הם אדמות פרטיות, מעולם לא הוקצו לנו אדמות מנהל לבנייה פרטית, לפחות בתקופה האחרונה.
כרמי מקלדה: צריך להבין שהתושבים הדרוזים ובכלל זה גם המגזר הערבי, מקובע לאדמה שלו כך שבן תושב דליית אל כרמל אינו יכול לבנות את ביתו בעוספיא ותושב בית ז'אן לא יכול לבנות את ביתו בדלייה.
כרמי מקלדה: כך שאין לנו ברירה לא הייתה לנו ברירה אל לבנות את ביתנו בשטח השיפוט של דליית אל כרמל ובאדמות הפרטיות שלנו.
כרמי מקלדה: הדבר השלישי שטמונה בו הבעיה היא מדיניות הממשלה.
כרמי מקלדה: לדעתי מדיניות הממשלה היא מדיניות שאינה תואמת את הנתינה של העדה הדרוזית ותושבי דלייה ועוספיא למדינת ישראל.
כרמי מקלדה: צריך להבין שהאנשים האלה ישראלים בכל רמ"ח אבריהם והם חלק אינטגראלי ממדינת ישראל.
כרמי מקלדה: בכל מקרה, כפי שהדבר נהיר גם לך אדוני יושב ראש הוועדה וגם לסגן השר איוב קרא ולחברי הכנסת, הדבר הזה זורע תסכול בקרב הצעירים של דליית אל כרמל והעדה הדרוזית.
כרמי מקלדה: אני לא מבין את מדיניות הממשלה ולאן היא מתכוונת להוביל אבל אם אנחנו מתעסקים בדבר בסיסי, שזה חיבור לחשמל או חיבור מים וסלילת כבישים, היכן נגיע כשנרצה אזורי תעשייה או תיאטרון בדליית אל כרמל או עוספיא.
כרמי מקלדה: זאת אומרת שישנה מדיניות של ממשלה שמעבירה מדורות בישובים הדרוזים ובישובים הלא יהודיים ונותנת לנו להתעסק בדבר התפל, שהוא הדבר הבסיסי והדבר המתבקש והאקוטי ביותר שעה שאנחנו נמענים מלהתעסק בדברים בסיסיים אחרים.
כרמי מקלדה: אני מבקש בכל לשון של בקשה מכל הנוכחים, לעשות יד אחת, לגברת סמדר אני רוצה להאמין שמה שהודיע חבר הכנסת חמד עמאר, שהמדיניות של שר התשתיות כן נהירה וזורמת ולאו דווקא לבתים שיש להם אפשרות לקבל היתר כי מדובר כאן על בתים שאין להם היתר והבתים האלה צריכים להתחבר, זאת אומרת שהבעיה שלנו הם בתים שאין להם היתר.
כרמי מקלדה: על כן אני חושב שיהיה צודק שהחברים יעשו יד אחת שהבעיות האל יבואו על פתרונן ולפחות לקבל אישור לחיבור חשמל זמני כפי שנהוג, כי אני בטוח כמוכם, כמו משרד הפנים ושאר החברים כאן, שאף בית לא ייהרס, לא בדלייה ולא בעוספיא, כי זה עניין של זמן שהתכניות האלה יאושרו במלואן.
פאיס קונטאר: רציתי להציג את הדעה של התושבים הפשוטים בכפר.
פאיס קונטאר: אני הולך לשרת בצבא ולמלא את חובתי למדינה, אחר כך כמו כל אזרח אחר במדינה אני ארצה להקים בית ומשפחה.
פאיס קונטאר: יש לי חלקת אדמה אבל הבעיה שלי היא שאני לא יכול לקבל היתר בנייה ואין לממשלה שלי תשובות למה.
פאיס קונטאר: באתי לכאן כדי לשמוע מה שי למשרד הפנים ולחברי הכנסת להגיד על זה ומה שאני שומע זה רק שמשרד הפנים מנסה להאשים את התושבים שבעצם הם אלה שמדכאים את הישובים והם אלה שרוצים להיות עבריינים.
פאיס קונטאר: כל תושב בעוספיא רוצה להקים בית למשפחתו והוא לא יכול.
פאיס קונטאר: מה הוא יוכל לעשות, רק להיות עבריין לפי משרד הפנים, שיבנה בית ללא היתר בנייה.
פאיס קונטאר: כולם רוצים לקבל היתר בנייה אבל לא נותנים להם וזה גורם לצעירים להיות מדוכאים כי הם הולכים לשרת בצבא ומה שהמדינה עושה בשבילם?
פאיס קונטאר: אלה הדברים הבסיסיים כדי לחיות, חשמל מים וחלקת אדמה.
פאיס קונטאר: כל זה אין לנו, אין תשתיות בכפר, אין מים ואין חשמל.
פאיס קונטאר: אני מבקש ממשרד הפנים שיתייחסו אלינו כמו שצריך ויתנו לנו להרגיש תושבים של המדינה הזו כמו שכל תושב אחר יהודי מקבל את הזכויות שלו.
שבתי אלבוחר: תנחומי למשפחה, אני לא יכול לקבוע מה נכון עובדתי, יש מחלוקת רצינית וצריך לברר את העובדות מהיסוד כדי שנוכל לדעת מה הכיוון ואיך לפתור את הבעיה מבחינה משפטית.
שבתי אלבוחר: אני כן חושב שאפשר לומר  בוודאות שלחבר בית לחשמל באמצעות גנראטור זה לא בטיחותי ולא רצוי.
שבתי אלבוחר: אבל מי שכן נאלץ לעשות זאת, אני מחובתי להפנות את תשומת הלב של הוועדה ושל הציבור לתקנות הבטיחות שמתייחסות לעניין הזה ולפי התקנות האלה כל אדם שצריך להפעיל גנראטור חייב קודם שחשמלאי בודק יבדוק את הגנראטור והבדיקה הזו צריכה להתבצע פעם בחמש שנים.
כיוף וג'יה: וצריך היתר להפעיל את הגנראטור.
איוב קרא: זו לא הבעיה.
שבתי אלבוחר: זו לא הבעיה והלוואי ויכולתי להציע פתרון לבעיה.
שבתי אלבוחר: אבל אני רוצה לקצר ולומר שכל מי שנאלץ להפעיל את הגנראטור כן צריך להביא אותו לבדיקה ורצוי לעשות זאת.
חמד עמאר: תודה אני רוצה לסכם את הדיון, ראשית, הוועדה משתתפת בצער משפחת כיוף על האסון המחריד שבו נספו שלושה מבני המשפחה.
חמד עמאר: הוועדה דורשת מהממשלה פתרון זמני ומיידי, להוציא צו או להאריך את הוראת השעה שאפשרה את אספקת החשמל.
חמד עמאר: הוראת שעה זו אינה בתוקף מאז ה-1 ביוני 2007, מדובר בקבלת חוק אספקת השעה (הוראת שעה) (תיקון – הארכת תוקף), שיאפשר חיבור לחשמל.
חמד עמאר: עד אז הוועדה ממליצה למשרד הפנים ומשרד התשתיות, בתיאום עם ראשי הרשויות ובהסתמך על תקדים בית אורן, לספק חשמל זמני ולאחר שהתכניות יאושרו לספק חשמל קבוע.
חמד עמאר: הוועדה דורשת ממשרד הפנים לסיים את הכנת תכניות המתאר והתכניות המפורטות ולהביא לאישורן בוועדת התכנון.
חמד עמאר: לוועדה נמסר על ידי נציגת משרד הפנים' כי בדליית אל כרמל ניתן להוציא היתר בנייה לכ- 75% מהבתים לפי תכניות מאושרות.
חמד עמאר: הוועדה מבקשת מנציג משרד הפנים לחזור ולבדוק את הנתון האמור ולהעביר אליה בכתב תוך חודש נתונים מדויקים לגבי תכניות קיימות בדליית אל כרמל ובעוספיא.
חמד עמאר: בנוסף, הוועדה מבקשת לבחון הוצאת סעיף 157א' מחוק התכנון והבנייה התשכ"ה- 1965.
חמד עמאר: סעיף זה אינו מאפשר חיבורים לרשתות החשמל הטלפון והמים למבנה שנבנה ללא היתר.
חמד עמאר: הוועדה קוראת לתושבי דליית אל כרמל ועוספיא המתגוררים באזורים להם יש תכניות מאושרות לפעול בהקדם להוצאת היתר בניה בהתאם.
מגלי והבה: אני מבקש ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים.
חמד עמאר: הוועדה תקיים ישיבה תוך שלושה חודשים.
חמד עמאר: תודה לכולם הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה ראשונה של ועדת הכלכלה היום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה, מס' 94, חובת חבישת קסדה, סייגים לתחולה, התש"ע-2010, של חברי הכנסת: שלי יחימוביץ, דב חנין, מוחמד ברכה, חנא סוייד, עפו אגבאריה, פ/229.
לאה ורון: חבר הכנסת חנין ביקש להתחיל בלעדיו משום שהוא מתעכב בדרכים.
לאה ורון: שלי יחימוביץ     	היה לו פנצ'ר.
דב חנין: ההצעה אושרה לקריאה ראשונה בתשיעי לפברואר 2010, ואנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
דב חנין: נכון, אדוני היועץ המשפטי?
כרמל שאמה-הכהן: לא הוחל דיון?
ניר ימין: אחרי קריאה ראשונה – לא.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו מתחילים?
ניר ימין: אולי המציעה תציג את הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: כמה מילים על הצעת החוק.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, יש כאן שתי הצעות חוק שאוחדו.
שלי יחימוביץ': אחת שלי, ואחת של דב חנין.
שלי יחימוביץ': מדובר בשתי הצעות חוק שאוחדו - הן היו מעט שונות בנוסחן.
שלי יחימוביץ': אני אסביר את הרציונאל שעמד מאחורי הצעת החוק הזו.
שלי יחימוביץ': מתברר שלהחלת חובת חבישת קסדה על בגירים היה אפקט של הפחתה בשימוש באופניים ברגע שאנשים חשבו שאכן החוק חל.
שלי יחימוביץ': בדיעבד התברר עוד דבר שהמשטרה בכלל לא מתכוונת, ולא מסוגלת לאכוף את החוק.
שלי יחימוביץ': אני יכולה לספר מניסיוני שברגע שחל החוק, ברגע שהייתי אמורה לבחור האם לעלות על האופניים בתוך תל אביב, או האם להיכנס לאוטו, עברתי לרכב במקום לרכב על האופניים.
שלי יחימוביץ': בכך הפכתי לעצמי למי שמוסיפה עומס לכבישים, תורמת לזיהום האוויר, לצפיפות ולבעיות החניה בתל אביב.
שלי יחימוביץ': בדיעבד התברר שהמשטרה הודיעה שאין לה כוונה, ואין לה יכולת לאכוף את החוק, ואז היתה חזרה של אנשים כמוני לרכיבה על אופניים.
שלי יחימוביץ': על כל פנים, מה שקורה היום הוא שיש כמה ערים, ובראשן תל אביב, שכבר ערוכה ומוכנה לפרויקט של השכרת אופניים במחיר סימבולי לחלוטין לתושבי העיר, כמו בפריז, כמו ברומא, כמו בערים אירופאיות נוספות רבות שבהן אמצעי התעבורה הפנימי המאוד מאוד מקובל הוא אופניים.
שלי יחימוביץ': הפרויקט הזה שעיריית תל אביב כבר ערוכה ומוכנה אליו מתעכב בגלל החוק.
שלי יחימוביץ': אין אפשרות לקיים פרויקטים כאלה במקביל לסיפוק קסדה ליד האופניים.
שלי יחימוביץ': אופציה כזאת לא קיימת אצל שום חברה מהחברות הבין-לאומיות שאמונות על ביצוע החוק.
שלי יחימוביץ': קרה דבר מאוד אבסורדי שמי שהיו לו כוונות טובות, והוא התכוון בסופו של דבר להגן על הציבור, גרם לזה שתופחת הרכיבה על האופניים שהיא בסופו של דבר מועילה לציבור מאוד מאוד.
שלי יחימוביץ': ברור שככל שיהיה שימוש נרחב יותר באופניים כך גם תהיה פחות צפיפות בכבישים, וכך יהיו גם פחות תאונות, ויהיה פחות זיהום אוויר, והחיים יהיו נסבלים יותר.
שלי יחימוביץ': יש גם מחקרים רבים שמראים שאנשים שמשתמשים באופניים באופן יוממי הם גם אנשים בריאים ומאריכים חיים יותר.
שלי יחימוביץ': אנחנו כמחוקקים צריכים להסתכל על התמונה כולה.
שלי יחימוביץ': החוק הוא גם מאוד מידתי.
שלי יחימוביץ': הוא לא מוריד את חובת חבישת הקסדה לרכיבה ספורטיבית, הוא לא מוריד אותה לדרכים בין-עירוניות.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא מוריד.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לתקן את זה.
שלי יחימוביץ': אז בואו נתקן.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב פה: "ועל אף האמור בסעיף קטן (א), חובת חבישת קסדת מגן לא תחול על בגיר בדרך עירונית או בשביל אופניים, בין בדרך עירונית, ובין בדרך שאינה דרך עירונית.
כרמל שאמה-הכהן: ".
שלי יחימוביץ': לא, זה הכוונה לשביל אופניים.
שלי יחימוביץ': שביל אופניים בדרך בין-עירונית.
ניר ימין: בדרך בין-עירונית בכל מקרה צריך לחבוש קסדה.
ניר ימין: בדרך עירונית או בדרך בין-עירונית אם אתה בשביל אופניים – כלומר, אם אתה בשביל אופניים, השאלה אם אתה בדרך בין-עירונית  - - -
שלי יחימוביץ': אולי צריך להבהיר את זה בניסוח.
ניר ימין: ניסינו לעשות את זה.
ניר ימין: אבל, אם זה דורש עוד הבהרה אנחנו - - -
שלי יחימוביץ': אם כרמל לא מבין את זה אז - - -
כרמל שאמה-הכהן: למה לא לכתוב שבדרך בין-עירונית תחול חובה בנפרד כדי שיהיה ברור?
ניר ימין: הכוונה היתה בהכנה לקריאה הראשונה להגיד שבאמת בדרך עירונית חובת חבישת קסדת המגן לא תחול על בגיר, ובדרך בין-עירונית היא כן תחול, אלא אם כן הוא רוכב בשביל אופניים.
שלי יחימוביץ': ואז לא יקרו לך תאונות כמו עם חשין זכרונו לברכה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו פה ספק שחלה חובה בדרך בין-עירונית?
ניר ימין: אנחנו כמובן נבחן את זה שוב לאור ההערה שלך כדי לוודא שזה מספיק ברור.
כרמל שאמה-הכהן: זו ההערה היחידה שלי, כי אני באמת מסכים עם כל מילה שאמרה חברת הכנסת יחימוביץ.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסתובבים בעולם.
כרמל שאמה-הכהן: בפריז זה פרויקט יפהפה שאפשר באמת לראות.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שעם קסדות זה לא יעבוד.
כרמל שאמה-הכהן: ואם זה עובד שם בסדר, ובערים אחרות, אנחנו לא צריכים להיות מחמירים יותר.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, ההגבלות שיש פה לגבי בגיר ולגבי דרך בין-עירונית מספקות חבילה שמאפשרות גם לערים לפתח תחבורה ירוקה ובריאה, וגם מצד שני, לאזן לגבי הבטיחות.
ניר ימין: אדוני, אני רק אומר מילה לגבי האכיפה שחברת הכנסת יחימוביץ התייחסה אליה.
ניר ימין: אני חושב שההתייחסות של המשטרה היתה בזמנו לכך שבעצם החוק שיזם חבר הכנסת והשר היום גלעד ארדן, התנה את היישום שלו בכך שיהיה תקן לקסדה, שיהיו תקנות שיקבעו איזה תקן מותר לרכב איתו, ואיזה לא.
שלי יחימוביץ': המשטרה אמרה שאין לה אמצעים לאכוף.
שלי יחימוביץ': למשל, אם היא תראה ילד בלי קסדה, האם היא תרדוף אחריו עד הבית?
ניר ימין: את זה אני לא מכיר.
ניר ימין: אני יודע שהחוק לא יושם, בין היתר, בגלל שלא היו תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתעסקים עכשיו באכיפה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם יש אכיפה אנחנו מעוניינים להחריג.
יפעת רווה: היתה אז שאלה על ההחלה לגבי קטינים.
יפעת רווה: מצד אחד, זו האוכלוסייה הכי חשובה.
יפעת רווה: מצד שני, יש בעיה עם החלה פלילית.
יפעת רווה: ואז נאמר במפורש, באופן חריג שבגלל שיש חשיבות לאמירה, ויש הרבה פעמים חשיבות אפילו להורים מול הילדים שלהם לומר להם שזה בחוק, ולכן גם בעניין הזה, להבדיל מנושאים אחרים, גם אם לא תהיה אכיפה מול ילדים - - -
שלי יחימוביץ': יפעת, אני לא מקבלת את מה שאמרת.
שלי יחימוביץ': אני מכריחה את הבת שלי היא בת 15 לחבוש קסדה כשהיא עולה על האופניים, למרות שאני מביאה את החוק הזה, והחוק הזה באמת מחיל עליה.
שלי יחימוביץ': כשאני אומרת לה: תחבשי קסדה, אני לא אומרת לה: החוק מחייב אותך לחבוש קסדה.
שלי יחימוביץ': אני אומרת לה את זה בזכות האוטוריטה שלי כאימא.
יפעת רווה: מכיוון שלא לכל ההורים יש את האוטוריטה שאולי לך יש, מה שנאמר אז היה שיש הורים שיהיו להם קשיים מול הילדים, ובכל זאת יש חשיבות לדבר הזה.
יפעת רווה: אני אומרת מה היה ההיגיון שהוביל אז.
יפעת רווה: אפשר להתווכח עם כל דבר, וגם עם החוק שהתקבל.
מרדכי פדר: המשטרה גם מתקשה לאכוף את החוק בגלל שמשרד התחבורה כבר שלוש שנים וחצי לא התקין תקנות לפקודה.
מרדכי פדר: לכן, המשטרה מתקשה לאכוף.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש לעוד מישהו לומר משהו בעניין החוק?
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה,
דפנה קלנברג: אני דפנה קלנברג נציגת ארגון בטרם לבטיחות ילדים.
דפנה קלנברג: אנחנו מבקשים באופן חד וחלק שהחוק יישאר על כנו ולא יהיה שינוי.
דפנה קלנברג: אנחנו מבקשים גם להוסיף עוד ממד של בטיחות שמדבר באמת על תמרור ועל שילוט בכל מה שקשור בסביבה שבה נוסעים ילדים ומבוגרים באופניים.
דפנה קלנברג: לדוגמה, שבילי אופניים ועמדות רכיבה על אופניים.
שלי יחימוביץ': זה לא קשור לחוק, זה חוק אחר.
דפנה קלנברג: אנחנו מבקשים לדון בזה, וגם להעלות את זה.
דפנה קלנברג: ניתנה לנו ההזדמנות ואנחנו רוצים לומר את זה.
שלי יחימוביץ': תזמו הצעת חוק, זה לא קשור לחוק הזה.
שלי יחימוביץ': פשוט מאוד – זה לא קשור.
שלי יחימוביץ': יש עוד המון נושאים שאני הייתי רוצה.
שלי יחימוביץ': אבל, הם לא רלוונטיים לדיון הזה על החוק הזה.
שלי יחימוביץ': שבילי אופניים לא רלוונטיים לחוק הזה, זה חוק אחר.
דפנה קלנברג: אני רוצה לומר משהו עקרוני אחד.
דפנה קלנברג: החוק בבסיסו הוא חוק מציל חיים.
דפנה קלנברג: הנתונים הם חד-משמעיים, והם מדברים באמת על - - -
שלי יחימוביץ': הם לא חד-משמעיים.
כרמל שאמה-הכהן: מה אנחנו יודעים שהצרפתים או האיטלקים או האוסטרים לא יודעים?
דפנה קלנברג: אני מפרידה בין תרבות הנהיגה והתשתית.
דפנה קלנברג: אם אנחנו מסתכלים על פרופיל הבריאות, הולנד באמת סובלת מכמות היפגעות של פגיעות ראש של רוכבי אופניים.
דפנה קלנברג: אם אנחנו מסתכלים על היכולת של רוכב האופניים הישראלי גם לרכב וגם לרכב בבטחה, ומדברים פה באמת על נסיעה בתל אביב – אני הסתובבתי עם ילדיי לפני כמה ימים ברחוב דיזינגוף בתל אביב - - -
שלי יחימוביץ': אני מסתובבת כל יום עם ילדיי ברחובות בתל אביב אז זה לא כזה תחקיר שטח מרהיב – את יודעת.
דפנה קלנברג: אני באמת אעדיף להתמקד בנתונים העולמיים והחד-משמעיים.
דפנה קלנברג: מדובר על חבישת קסדה שתורמת בהפחתת פגיעות מוח ב-88%.
דפנה קלנברג: היא מורידה או מפחיתה את פגיעות הפנים ב-65%.
דפנה קלנברג: מגוון מדינות העולם באמת רואות את היתרון בחבישת קסדה.
דפנה קלנברג: ארגון הבריאות העולמי אמר: רבותי, חבישת קסדה היא אביזר בטיחות מוכח, ולכן כדאי לאמץ אותו.
כרמל שאמה-הכהן: יש כל כך הרבה מצביעים, תתחילו להירשם.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר מוני בניפלא מנהל נוירוכירורגית ילדים בבית חולים הדסה עין-כרם.
מוני בנפילא: שמי מוני בנפילא, ואני נוירוכירוג ילדים, מנהל יחידת נוירוכירורגית ילדים בהדסה עין-כרם.
מוני בנפילא: אני גם נוירוכירורג מבוגרים, ואני גם נציג איגוד הנוירוכירורגיה הישראלי.
מוני בנפילא: ברשותכם, כמה דקות.
מוני בנפילא: אני גם אתייחס לדבריה של הגברת יחימוביץ ולגבי הקסדה.
מוני בנפילא: כשאנחנו מסתכלים על חובת חבישת קסדה אני חושב שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו שלוש שאלות.
מוני בנפילא: ראשית, האם נפילה מאופניים וחבלת ראש יש בה משהו שהוא מסכן חיים?
מוני בנפילא: התשובה היא חד-משמעית כן.
שלי יחימוביץ': גם חציית מעבר חצייה בלי קסדה כרוכה בסיכון חיים -  תזכרו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: בכלל הליכה ב- - -
שלי יחימוביץ': ברגל.
שלי יחימוביץ': אולי נחבוש גם קסדה?
מוני בניפלא: שנייה אחת, אני אענה גם על זה.
מוני בניפלא: בחציית כביש – אם את כבר מעלה את זה – יש חוקים מגנים.
מוני בניפלא: אתה חוצה כביש בדרך מוגנת, אם זה במעבר חציה, אם זה באור ירוק, אם יש חובת בדיקה.
מוני בניפלא: רכיבה על אופניים מעלה את שכיחות חבלות הראש, נקודה.
מוני בניפלא: האם נפילה מאופניים וחבלת ראש יכולה לגרום למוות?
מוני בניפלא: התשובה היא כן.
מוני בניפלא: יותר גרוע מזה, או לא פחות גרוע מזה, לא רק למוות, אלא לחסר נוירולוגי משמעותי.
מוני בניפלא: הדוגמה הכי טובה שאני יכול לתת היא מאחד מבכירי הנוירוכירורגים הבכירים בעולם ששכח את הקסדה שלו, ויתר לעצמו, ורכב ברחובות ניו-יורק, ונפל מאופניו.
מוני בניפלא: הוא חי עם חבלת ראש קשה, עם שיתוק שגמר לו את החיים לא מבחינת המוות.
מוני בניפלא: הוא לא מת, אבל קוגניטיבית הוא לא חזר לעצמו.
מוני בניפלא: יש לי המון דוגמאות כאלה.
מוני בניפלא: אני נתתי את הדוגמה שלו כי היא דוגמה מפורסמת בעולם הנוירוכירורגי.
מוני בניפלא: אני יכול לתת לך המון דוגמאות מחיי היום-יום שלנו.
מוני בניפלא: רק שבוע שעבר טיפלתי בבגיר שרכב בלי קסדה ונפל בדרך להדסה בכביש הרטוב.
מוני בניפלא: אומנם הוא יצא בחבלת ראש קלה.
מוני בניפלא: אבל, גם בו טיפלתי.
מוני בניפלא: השאלה השנייה היא האם יש הבדל בין בגיר לקטין?
מוני בניפלא: ההבדל הוא שהחבלה אצל קטין לפעמים יכולה להיות יותר קשה בגלל רגישות המוח והרגישות של הגולגולת עצמה.
מוני בניפלא: אבל, אם אנחנו מסתכלים על האוכלוסייה הבוגרת מעל גיל 40, ומעל גיל 60 ומעל גיל 65, האפקט של חבלת ראש על בגיר היא לא פחות קשה מאשר בילדים.
מוני בניפלא: גם החוק הישראלי יודע והוא התייחס לכך שאצל אנשים מעל גיל 65 חבלות הראש הן הרבה יותר קשות.
מוני בניפלא: משווים את זה לנזק בילד מתחת לגיל שנתיים.
מוני בניפלא: אדם מעל גיל 65 שנחבל בראשו הוא בסיכון משמעותי גם לחייו וגם לאיכות חייו.
מוני בניפלא: השאלה השלישית שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו היא האם קסדה יכולה למנוע את חבלות הראש האלה, ואת הנזק הנוירולוגי הקשה שאותם אנשים יכולים לסבול?
מוני בניפלא: התשובה היא בהחלט כן, בהחלט כן.
מוני בניפלא: קסדה – ואתם תגידו שזה משפט דמגוגי – מצילת חיים, ולא רק בילדים.
מוני בניפלא: זה משפט שהוא אמיתי גם למבוגרים וגם לילדים.
מוני בניפלא: לגבי ההתייחסות שלך לכך שאת לא רוכבת על אופניים בגלל שהכריחו אותך לחבוש קסדה - - -
שלי יחימוביץ': לא, לא.
שלי יחימוביץ': אני כבר רוכבת.
מוני בניפלא: אני מאוד מצטער על זה, ואני חושב שאת טועה.
מוני בניפלא: אני עצמי רוכב על אופניים קבוע.
מוני בניפלא: יש לי שני ילדים שעוסקים בטריאתלון.
מוני בניפלא: הבת שלי שהיא בת 18 הפסיקה לרכב על אופניים כי אני הכרחתי לחבוש קסדה – אז שהיא לא תרכב על אופניים.
מוני בניפלא: הבן שלי הוא בן 17, ועוד שנה הוא בן 18.
מוני בניפלא: את יכולה לשאול אות, ואני יכול להגיד לך באיזה מהירויות אנחנו נוסעים בתוך העיר.
מוני בניפלא: אנחנו יכולים להגיע ל-20, 30, 40 קמ"ש.
מוני בניפלא: על האופניים אין את היציבות שיש במעבר חציה, ואין את היציבות שיש על מדרכה.
מוני בניפלא: גם נפילה מגובה המידה מאופניים.
מוני בניפלא: אנחנו מתייחסים לנפילה במידה משמעותית -גובה מעל מטר.
מוני בניפלא: כשאתה רוכב על אופניים זה 1.80 מטר.
מוני בניפלא: אתה נופל והחבלה היא חבלה משמעותית.
מוני בניפלא: חבל שלא הבאתי לכם – לא יכולתי – לראות מה קורה לגולגולות שנופלת על הרצפה מגובה 0 בלי מהירות.
מוני בניפלא: אני מבקש מכם, אני מבקש ממך, חבר הכנסת שאמה.
מוני בניפלא: אני אומר לך את זה ואני קצת נסער כי פה דיברו על זיהום אוויר ועל סביבה ירוקה לעומת הצלת חיים.
מוני בניפלא: אנחנו לא שונים מאיטליה וצרפת, לא יותר טובים מהם.
מוני בניפלא: בנושא הזה אנחנו כן יכולים להיות יותר טובים מהם.
מוני בניפלא: אני מבקש מכם, ואני אפילו מתחנן בפניכם – אל תתנו לי עבודה.
מוני בניפלא: תחשבו שאני עצלן, בטלן.
מוני בניפלא: אני לא רוצה לטפל באותם אנשים שמגיעים עם חבלות ראש.
מוני בניפלא: אנשים שלא חובשים קסדה בזמן רכיבה על אופניים הם אלה שמגיעים.
מוני בניפלא: יש לנו תערוכה של קסדות של רוכבי אופניים שנשברו והייתי יכול להביא לכם את זה על מנת שתוכלו לראות.
מוני בניפלא: אל תעשו את ההשוואה בין סביבה ירוקה לבין הצלת חיים.
מוני בניפלא: סביבה ירוקה לא פחות חשובה לי.
מוני בניפלא: אפשר לעודד את האנשים לרכב על אופניים עם קסדה.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר יעקב אדלר, בבקשה.
שלי יחימוביץ': כרמל, ברשותך, האם אני יכולה לענות לדברים הקשים שנאמרו פה במילה?
יעקב אדרי: אני רוצה להשוות את הנושא של אכיפה החוק, ולעמוד על נושא האכיפה.
יעקב אדרי: אני הייתי מנהל חדר מיון בבית החולים שערי-צדק 20 שנה, וטיפלתי בעשרות נפגעים בראש כתוצאה מנפילה מאופניים, לאו דווקא מהתנגשות באופניים.
יעקב אדרי: אני מוכרח לומר, כפי שנאמר כאן, גם נפילה סטטית מבלי שאדם נסע במהירות, מבלי שרכב פגע בו במהירות, יכולה לגרום לנזק קשה ביותר בגולגולת, בייחוד אצל ילדים.
יעקב אדרי: לגבי נושא האכיפה – אני הייתי זה שהעלה בוועדת העבודה, יחד עם אוריאל לין, את נושא חגורות הבטיחות.
יעקב אדרי: בזמנו היתה התנגדות קשה ביותר לחגורות הבטיחות, ואפילו השר אמר שזה לוחץ לו על השדיים, ולכן הוא לא יכול לנסוע עם חגורות הבטיחות.
יעקב אדרי: אני מוכרח לומר שגם כשהחוק הזה לא נאכף עוד, אבל הוכרז שיש לנסוע בחגורות הבטיחות, אנשים התחילו לנסוע עם חגורות הבטיחות.
יעקב אדרי: אם החוק הנוכחי לגבי הקסדות ישונה, זה ייתן אינדיקציה לעם שאין שום הוכחה שהקסדה עוזרת, ולכן אפשר לנסוע גם בלי קסדה.
יעקב אדרי: אני רוצה להוסיף ולומר שמספר ההרוגים והפצועים כתוצאה מתאונות דרכים, וגם כתוצאה מרכיבה על אופניים אינו נכון.
יעקב אדרי: המספר הוא יותר גבוה.
יעקב אדרי: מדוע?
יעקב אדרי: עשינו מחקר בבית חולים רמב"ם לפני מספר שנים, וגילינו פערים גדולים מאוד בין מה שנרשם בבתי-חולים ומה שדווח על-ידי המשטרה, וכן הלמ"ס.
יעקב אדרי: ההבדל הזה הוא מכיוון שאנשים לא מדווחים שהם היו בתאונת דרכים.
יעקב אדרי: מי שנפל מהאופניים שלו לא הולך להכריז במשטרה: אני נפגעתי בתאונת דרכים מפני שהוא לא מקבל בשביל זה פיצויים, והוא גם לא תובע מישהו בגלל זה.
יעקב אדרי: הוא אשם בזה.
יעקב אדרי: ולכן, השיעור היה יותר גבוה בצורה משמעותית.
יעקב אדרי: לכן, כמנהל חדר מיון שטיפל בעשרות נפגעים, כמו שאמרתי, אני מתחנן כאן: אל תורידו את הקסדה מראש האנשים, הקורבנות לעתיד.
כרמל שאמה-הכהן: עו"ד כרמית פולק, בבקשה.
כרמית פולק: אני עו"ד כרמית פולק מהמועצה לשלום הילד.
כרמית פולק: אנחנו הבענו כבר בעבר, בדיונים קודמים שהיו, את ההסתייגויות שלנו.
כרמית פולק: אנחנו מתייחסים כרגע לנוסח שנמצא כיום.
כרמית פולק: אנחנו מבקשים שבמידה והנוסח הקיים יעבור, אנחנו רוצים שהנוהל המשטרתי שהיה קיים בנוגע לאכיפה ביחס לקטינים, יחול גם בנוגע לחוק הזה אם הוא יעבור.
כרמית פולק: הנוהל דיבר בעיקר על הסברה, ועל האלמנט החינוכי שיש מול ילדים.
כרמית פולק: אנחנו רוצים שהאלמנט הזה יישמר.
כרמית פולק: החשש המרכזי שלנו הוא בעיקר ההשלכות שיש ל- - -
לאה ורון: את מזכירה נוהל של המשטרה שעסק בהסברה?
כרמית פולק: כן, הוא מולי.
שלי יחימוביץ': לא, הוא לא קשור לחוק.
שלי יחימוביץ': אגב, נוהל חשוב.
כרמית פולק: אני יכולה להקריא לך אותו: "חובה על כל רוכב אופניים לחבוש קסדה בעת הנהיגה.
כרמית פולק: מדיניות האכיפה כפי שנקבעה היא להתמקד בהסברה על חשיבות חבישת הקסדה, ובציון החובה על-פי החוק.
כרמית פולק: אם מדובר ברכיבה של קטינים, יש לפנות ולהסביר כאמור לבגירים הנמצאים בקרבתם.
כרמית פולק: נא להפיץ הנחיה זו לכלל השוטרים.
כרמית פולק: ". הכותרת היא גם: "קסדות לרוכבי אופניים".
כרמית פולק: זאת אומרת, החשיבה שלנו היא שזה מתייחס לחוק, וזה  מה שאנחנו רוצים שיישמר כי הפחד שלנו הוא שסנקציה כביכול פלילית, אפילו של קנס, עשויה לגרום ולהוביל להשלכות שהן השלכות ממש הרסניות לגבי קטינים.
כרמית פולק: קודם ציינו פה סיטואציה ששוטר יתחיל לרדוף אחרי קטין.
כרמית פולק: אפשר לדמיין סיטואציה הרבה יותר פשוטה כמו  שקטין יגיד לשוטר: "למה?
כרמית פולק: מי אתה?"
כרמית פולק: , ויואשם בהעלבת עובד ציבור.
כרמית פולק: מבחינתנו, הנוהל הזה הוא מאוד מאוד קריטי ליישום או לאכיפת החוק הזה ביחס לקטינים, בהנחה, שוב, שהחוק יעבור.
כרמית פולק: כבר הבענו בעבר את ההסתייגויות האחרות שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר גרי גינצבורג ממשרד הבריאות, בבקשה.
גרי גינצבורג: קודם כל, אין הוכחה שחקיקה של קסדות תוריד את השימוש ברכיבה על אופניים.
גרי גינצבורג: שנית, אם התיקון הזה יעבור יהיו 4,000 יותר אשפוזים, 40,000 יותר ביקורים בחדרי מיון, ו-80,000 יותר ביקורים לרופאים אמבולטוריים.
גרי גינצבורג: זוהי ועדת הכלכלה – סך הכול העלות של זה למערכת הבריאות בישראל תהיה בסביבות 160 מיליון שקל.
גרי גינצבורג: אבל, הדבר החשוב יותר מכסף – מי שהוא בעד התיקון הזה דן למוות בערך 10 אנשים כל שנה, וזה הכי חשוב.
גרי גינצבורג: זה גם נותן מסר לילדים שזה בסדר, וכמו שאתה יכול לעשן סיגריות כשאתה תהיה מבוגר, אתה גם יכול לזרוק את הקסדה.
גרי גינצבורג: אני מדבר על זה שדנים למוות כמעט 10 אנשים בשנה אם התיקון יעבור.
כרמל שאמה-הכהן: פרופ' ריכטר מבית-ספר לרפואה בהדסה, בבקשה.
אליהו ריכטר: גם אני מצטרף לעמיתי מהדסה.
אליהו ריכטר: אני מזועזע מעצם ההשוואה בין נזק עכשווי ובטיחות ובריאות של אנשים היום, לאיזה רווח סביבתי בעתיד, ואני אומר את זה כאיש סביבתי שרוב עבודתי הן באקולוגיה, בטקסקולגיה.
אליהו ריכטר: יתר על כן, יש לי כמה שאלות.
אליהו ריכטר: אם היה מדובר בניסוי בבית-חולים או בהכנסת טיפול חדש בבית חולים או בביטול תרופה בבית-חולים, היינו מחייבים את ההצעה הזאת לעבור איזה ועדת הלסניקי על מנת לראות מה תהיינה ההשפעות של החוק או של ביטול החוק.
אליהו ריכטר: חברת הכנסת שלי יחימוביץ אומרת שאצלנו זה שונה מכל מקום אחר בעולם.
אליהו ריכטר: זה כאילו שהרופא אומר לפציינטים שלו: אני אתן לכם תרופה, או אבטל תרופה, למרות שאני יודע שבכל מקום אחר ביטול התרופה הזאת יגרום למוות.
אליהו ריכטר: את האיש הזה היו מעמידים לדין.
אליהו ריכטר: אני רוצה לשאול את חברת הכנסת יחימוביץ, האם מאז ביטול החוק שבעצם קרה, ואני רואה את התוצאות בשטח, טרחת לאסוף נתונים ביחד עם חבר הכנסת חנין על מספרי חבלות ראש בקרב רוכבי אופניים במדינת ישראל?
אליהו ריכטר: האם יש לך נתונים?
שלי יחימוביץ': לא הבנתי את השאלה.
שלי יחימוביץ': האם מאז שהחוק עבר?
אליהו ריכטר: לא, מאז שעלה כל הנושא הזה של ביטול הצעת החוק.
אליהו ריכטר: קודם כל, החוק עבר, והוא מחייב קסדות.
אליהו ריכטר: האם יש לך נתונים על מה קרה למספרים של חבלות ראש – לא רק הרוגים – בקרב רוכבי אופניים מאז שהחוק עבר והוא מחייב, ומאז שעלו כל הדיבורים על ביטול החוק?
אליהו ריכטר: האם הכנסת בתוך הצעת החוק שלך חובה לאסוף נתונים על חבלות ראש על מנת לראות אם יש לבטל את הביטול אם מספר חבלות הראש יעלה, ולא רק הרוגים?
אליהו ריכטר: דבר נוסף, ואני אומר את זה כרוכב אופניים מאוד מאוד מכור.
אליהו ריכטר: המון פעמים אני נפלתי כשאני חובש קסדה, והילדים והנכדים שלי נפלו, והקסדה שלנו קיבלה מכה, וכל האירוע הזה היה לא אירוע מעצם העובדה שחבשנו.
אליהו ריכטר: זאת אומרת, יש תת-אומדן של התועלת האמיתית של החוק או של שימוש בקסדות.
אליהו ריכטר: אני חושב שביטול החוק הוא דבר נבזי, בלתי אתי, ומביש.
כרמל שאמה-הכהן: מרדכי פדר, בבקשה.
לאה ורון: יו"ר חיים בדרך – מתונה.