GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: כדי שתהיה השפעה על האדם הוא צריך לצרוך כמויות לא סבירות של המאכל הזה.
רננה שחר: אדם צריך לאכול 2 שקים של סוכריות הרשי או 4 מגשים של עוף ביין כדי להשתכר.
רננה שחר: כאשר אדם שותה משקה משכר הוא שותה אותו כדי להשיג השפעה כלשהי.
רננה שחר: זה מן דבר שנועד לתת לך איזו שהיא הרפיה, איזו שהיא שמחה.
לאה ורון: זה גם ודאי.
לאה ורון: הוא גם יודע שהוא עושה את זה.
רננה שחר: בחנו את זה עם הייעוץ המשפטי של משרד הבריאות.
רננה שחר: זה נראה לנו לא העיקר.
רננה שחר: אם במקרה האדם יאכל את חמשת מגשי העוף ביין והוא יהיה תחת השפעת אלכוהול זה יהיה דבר שאסור.
רננה שחר: השאלה אם אסור לו לאכול מנה של עוף ביין.
רננה שחר: זה נראה לנו קצת מוגזם.
יצחק וקנין: אני מקבל את מה שאת אומרת.
רננה שחר: בסעיף 89(א) אנחנו מבקשים למחוק את המילים  "שבידו רישיון עובד טיס או הגדר מסוג שקבע השר לפי סעיף 6(א)".
רננה שחר: זה ייקרא כך: "מפקח רשאי לדרוש מעובד טיס או מאיש צוות העומד למלא את תפקידו, הממלא את תפקידו או שסיים זה עתה למלא את תפקידו.
רננה שחר: ."
איתי עצמון: לי יש תוספת קטנה לשם ההבהרה.
איתי עצמון: כאשר דנו בפרק ה' שנוגע לכלי רחיפה הוועדה הוסיפה את סעיף 80(ב)(2) - איסור שימוש באלכוהול וסמים לגבי מפעילי כלי רחיפה שחייבים ברישיון.
איתי עצמון: דובר על מפעילים כלי רחיפה בהפעלה מסחרית, הדרכה או שהפעלתם טעונה רישוי אם השר יקבע כך בתקנות.
איתי עצמון: אני חושב שמן הראוי להוסיף אותם גם כאן, כדי שתהיה אפשרות לפקח על ביצוע אותה הוראה.
איתי עצמון: צריך לומר שמפקח רשאי לדרוש מעובד טיס, מאיש צוות או ממפעילי כלי רחיפה המנויים בסעיף 80(ב)|(2).
יצחק וקנין: אני מצביע על 89(א), כולל התיקון שהוצע?
רננה שחר: אנחנו מבקשים לאשר את סעיף 177(א), שזה הנושא של הגדרת משקה משכר.
רננה שחר: זה היה פה אבל הוועדה שלחה אותנו הביתה עם מספר שאלות.
רננה שחר: היום יש איסור בתקנות ההפעלה ובתקנות הרישיונות לשתות משקה משכר בזמן התפקיד ו-8 שעות לפני התפקיד.
רננה שחר: אם לא תהיה את הוראת המעבר האיסור הזה ייפול ביום התחילה.
רננה שחר: זה דבר שאנחנו חושבים שהוא לא טוב.
רננה שחר: אנחנו חושבים שהאיסור הזה צריך לחול ביום התחילה.
רננה שחר: בזמנו דיברנו על משקה שהוא חצי אחוז אלכוהול.
רננה שחר: הוועדה דרשה מאיתנו לבדוק אם ייתכן אלכוהול בריכוז יותר גבוה מחצי אחוז גם בדבר שאינו משקה.
רננה שחר: מכיוון שזה דבר קיים אבל צריך לצרוך את זה בכמויות לא סבירות כדי להשתכר, אנחנו מבקשים לא להתייחס לזה.
רננה שחר: השאלה השנייה הייתה מה קורה כאשר אין רישום של ריכוז האלכוהול על גבי מכל המשקה.
רננה שחר: ניתנו דוגמאות של ויטמינים או תוספי מזון שניתנים לתינוקות שעליהם רשום שהם מכילים אלכוהול אבל בלי הכמות.
רננה שחר: לפי הנוסח החדש אנחנו מציעים שכל משקה שמכיל אלכוהול מכל כמות שהיא יהיה אסור לצרוך אותו.
רננה שחר: ככל שזה נוגע לתרופות ולסמי מרפא זה משהו אחר כי כותבים את הרכיבים.
לאה ורון: מתי להערכתכם תעבירו את התקנות הנוגעות להוראת המעבר לעניין משקה משכר לאישור הוועדה?
רננה שחר: ביחד עם התקנות שנוגעות לבדיקות סמים ואלכוהול.
רננה שחר: זה צריך להיות מקשה אחת כמו בתקנות התעבורה.
רננה שחר: זה נמצא בדברים הדחופים שלנו.
רננה שחר: עוד לא התחלנו את הטיפול בזה.
איתי עצמון: הוראת המעבר נוגעת להגדרה של משקה משכר.
איתי עצמון: ההגדרה קובעת כדלקמן: "משקה שריכוז האלכוהול בו גבוה מהריכוז שקבע השר, בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת".
איתי עצמון: אמרתם שמדובר במשקה אלכוהולי בכל ריכוז אלכוהול שהוא.
איתי עצמון: עד לקביעת התקנות שמדברות על איזה שהוא שיעור מרבי, כל משקה אלכוהולי ייחשב משקה משכר.
איתי עצמון: השאלה אם כוונתכם לקבוע בתקנות שכל משקה אלכוהולי הוא משקה משכר.
איתי עצמון: זה לא עולה בקנה אחד עם הסעיף המסמיך.
רננה שחר: היום כל משקה אלכוהולי אסור.
רננה שחר: זה המצב החוקי לפי תקנות הפעלה ולפי תקנות הרישיונות.
רננה שחר: העמדה של גורמי המקצוע הייתה שכל משקה עם אלכוהול צריך להיות אסור.
אלי רוזנברג: אני מסכים.
אלי רוזנברג: אנחנו לא רוצים להבדיל בדקויות.
אלי רוזנברג: אני חושב שכך צריך להיות.
רננה שחר: עמדת גורמי המקצוע שכך צריך להיות גם בעתיד.
איתי עצמון: השאלה איך זה עולה בקנה אחד עם ההסמכה שנתתם.
רננה שחר: יכול להיות שלא, כי כתבנו מעל שיעור מסוים.
איתי עצמון: כשנתקן יכול להיות שלא נצטרך את הוראת המעבר.
איתי עצמון: אם קובעים שמשקה משכר הוא משקה בכל ריכוז של אלכוהול ואולם רשאי השר לקבוע ריכוז מרבי או שיעור מרבי של ריכוז אלכוהול, יכול להיות שאין בכלל צורך בהוראת המעבר.
איתי עצמון: צריך לתקן את הגדרת משקה משכר בסעיף 1.
רננה שחר: אני מסכימה.
יצחק וקנין: אני פותח את הגדרת משקה משכר.
רננה שחר: "משקה משכר" – משקה המכיל אלכוהול בכל ריכוז שהוא, ואולם השר רשאי לקבוע, בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, שמשקה משכר יהיה משקה שריכוז האלכוהול בו הוא גבוה מהריכוז שקבע.
רננה שחר: לעניין זה רישום ריכוז האלכוהול על גבי מכל המשקה יהיה ראיה לכאורה לריכוז האלכוהול המצוי במשקה.
בועז חטיבה: אנחנו חלילה לא רוצים לתת הגנה למי שעושה שימוש לרעה באלכוהול,  אבל אנחנו מפחדים ממצב שאדם בתמימות ייקח משהו נגד שיעול והוא פתאום ייחשב לאלכוהוליסט.
יצחק וקנין: דיברנו על זה.
יערה למברגר: זה סמי מרפא.
רננה שחר: התייעצנו בנושא הזה עם משרד הבריאות.
רננה שחר: חשבנו אם צריך לכתוב במפורש שזה לא כולל סמי מרפא.
רננה שחר: אנחנו חושבים שלא, כי בשום מקום בחקיקה האיסורים של משקה משכר לא כוללים את הנושא הזה.
רננה שחר: זה לא נאמר במפורש.
רננה שחר: זה כאילו יכול להשליך השלכה פרשנית על פקודת התעבורה.
רננה שחר: אנחנו כן אומרים בצורה ברורה שבעינינו יש הבדל בין משקה משכר לתרופה.
רננה שחר: תרופה איננה משקה משכר בלשון היום-יום ובלשון המשפטית.
רון גנט: בהגדרה לסמי מרפא בפקודת הרוקחות  כתוב מוצרים כלשהם לשימוש ברפואה.
רון גנט: בבדיקה שעשינו ראינו שפרופוליס, אכינצאה מכילים אלכוהול.
רון גנט: זה לא לשימוש ברפואה וגפ לא סם למרפא.
רון גנט: זה חיזוקית.
רון גנט: כל פרחי הבאך זה לא לשימוש ברפואה, זה לטיפולים מונעים שבעינינו היעילות שלהם לא מוכחת.
רון גנט: השאלה אם הדברים האלה מבחינתכם הם לא תחת הגדרה של סם מרפא.
רון גנט: זה תוספי מזון שכביכול נועדו לחיזוק.
יערה למברגר: אני לא חושבת שההגדרה אומרת שהוכח באופן מדעי.
רון גנט: הפקודה קובעת לשימוש ברפואה.
יערה למברגר: השאלה אם חיזוקית או כל מיני דברים מהסוג הזה נחשבים כתרופה או כסמי מרפא להבדיל ממשקה אלכוהולי.
רננה שחר: אנחנו לא מבינים למה זה לא לשימוש ברפואה.
אלי רוזנברג: השאלה היא הריכוז והסבירות שמישהו ישתה כדי להגיע למצב שזה פוגע בחושים.
יערה למברגר: נניח שרואים אדם שותה שעה לפני הטיסה מבקבוק מסוים.
יערה למברגר: ברור שהוא לא יכול לשתות בקבוק בירה או בקבוק יין.
יערה למברגר: השאלה אם אדם נתפס כשבידו בקבוק של חיזוקית.
רננה שחר: לנו ברור שלא.
אלי רוזנברג: מקודם החרגנו את הנושא של המזון.
אלי רוזנברג: אני הולך לבדוק אם יש אי דיוק בנושא הזה של כמות האוכל והריכוז בדם.
אלי רוזנברג: אבל הסבירות לגבי.
יצחק וקנין: הסבירות רחוקה.
יצחק וקנין: אני לא חושב שיש איזה חשש כפי שהועלה פה.
יצחק וקנין: אני חושב שצריך להשאיר את זה כפי שזה.
יצחק וקנין: לחיזוקיות, לפרופוליס ולאכינצאה  - לפעמים אני לוקח את זה לגרון – אין שום השפעה של משהו משכר.
בועז חטיבה: אנחנו חוששים שאין השפעה ואין חשש אבל האדם יצא עבריין.
רננה שחר: אנחנו מוכנים להצהיר שלא יינקטו הליכי אכיפה נגד משתמשי האכינצאה.
רננה שחר: זה נשמע לא סביר ולא הגיוני שיינקטו הליכי אכיפה על מישהו שלוקח חיזוקית.
רננה שחר: זה נשמע לי שיח לא הגיוני.
אלי רוזנברג: אני מניח שצריך להיות מקום שיובהר לאנשי הצוות מבחינת ההדרכה.
יצחק וקנין: אני מאמין שהחברות עושות את זה גם בלי שנגיד להן.
קריאה: אלכוהול בדם אצל נהגים זה מעל 0.05%.
קריאה: מאכינצאה אתה לא מגיע לרמה הזאת.
קריאה: אם מישהו שתה 100 בקבוקי אכינצאה שישלם כי הוא השתמש לרעה.
יצחק וקנין: אם הוא שתה 100 ייקחו אותו למקום אחר.
יצחק וקנין: מי בעד הגדרת משקה משכר, כולל התיקון שהוצע?
יצחק וקנין: אין צורך בהוראת המעבר.
רננה שחר: הסעיף הבא שאנחנו מבקשים לפתוח זה סעיף 27(א)(3).
רננה שחר: יש חובה על יחידת נת"א שיהיו לה נוהלי תיאום עם צבא ההגנה לישראל.
רננה שחר: עלה הצורך במהלך הדיונים בסעיף 77 של הוראות התעבורה האווירית  שיהיו נוהלי תיאום עם חברת נת"א כדי שהמטוסים לא יישארו תלויים באוויר.
רננה שחר: הסכמנו לעשות את זה.
רננה שחר: זה סעיף 27(א)(3) המבקש הוכיח, להנחת דעתו של המנהל, כי גובשו נוהלי תיאום בינו לבין יחידות נת"א אחרות, גופים המוסמכים לספק שירותים מטאורולוגיים לצורכי התעופה האזרחית, כפי שקבע השר, וצבא הגנה לישראל; נוהלי תיאום עם צבא הגנה לישראל יתייחסו, בין השאר, למצבים המתעוררים עקב הפעלת סמכות לפי סעיף 77(ו).
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 27(א)(3)?
רננה שחר: הסעיף הבא הוא סעיף 6(א1).
רננה שחר: זה בא מהייעוץ המשפטי של הוועדה.
רננה שחר: רצו שיהיה ברור שמינוי עובדי השירות המטאורולוגי למפקחים לעניין ביצוע הוראות חוק זה יהיה בהסכמת מנהל השירות המטאורולוגי.
רננה שחר: הנוסח שאנחנו מבקשים: (א1) המנהל, בהסכמת מנהל השירות המטאורולוגי הישראלי ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, רשאי למנות, מבין עובדי השירות המטאורולוגי כאמור, מפקחים לעניין ביצוע הוראות חוק זה הנוגעות למטאורולוגיה לצורכי התעופה האזרחית.
יצחק וקנין: מי בעד 86(א1)?
רננה שחר: הסעיף הבא הוא סעיף 126.
רננה שחר: הייתה לנו התחייבות כלפי הוועדה לשוב ולבחון את הסכום הבסיסי של העיצומים הכספיים המוטלים על עובדי הטיס.
רננה שחר: בעקבות הערות של איגוד הטייסים ואגודת פקחי הטיסה אנחנו מבקשים לפתוח את פסקה (1).
יצחק וקנין: קיבלתי טבלה שעושה השוואה.
יצחק וקנין: אני חושב שנצטרך לעשות עוד שינוי אחד.
יצחק וקנין: אני אביא את זה לישיבה הבאה.
איתי עצמון: בפסקאות אחרות?
רננה שחר: בפסקה (1)(א) במקום 5000 אנחנו מבקשים שיבוא 4000, בפסקה (1)(ב) אנחנו מבקשים שבמקום 2500 יבוא 2000.
רננה שחר: השווינו למודל האמריקני.
רננה שחר: אגודת פקחי הטיסה הגישו נתונים יותר מפורטים, איגוד הטייסים הביאו נתונים פחות מפורטים.
רננה שחר: חשבנו שנכון יהיה להוריד את הסכומים כפי שאנחנו מציעים.
עמרי אבני: אנחנו הגשנו מסמך מפורט.
עמרי אבני: אנחנו מברכים על ההפחתה, על הצעד, אנחנו שמחים שלקחו בחשבון שיש עיוות מסוים, אבל להערכתנו ההפחתה לא נעשתה ברמת המידה המבוקשת.
עמרי אבני: במסמך המפורט שהגשנו הסברנו בדיוק את מצבנו באוכלוסיות השונות של פקחי הטיסה, ברמת הוותק שלהם, ברמת השכר שהם מקבלים.
עמרי אבני: בהתאם לזה ביקשנו ואנחנו ממשיכים לבקש את הפחתת העיצום הכספי לסכום של 2000 שקלים ולא 4000 שקל כפי שמציגים פה רת"א בהצעה שלהם.
עמרי אבני: פקחי הטיסה נתונים לכמה סנקציות מקבילות, לא רק לעיצום כספי מטעם המנהל.
עמרי אבני: יש להם הליך משמעתי בתוך היחידה או בתוך הארגון שאנחנו עובדים בו.
עמרי אבני: ההפחתות שניתנו לחברות התעופה או לתאגידים אחרים היו באחוזים הרבה יותר גדולים מההפחתה שניתנה לפקחי הטיסה ולעובדי הטיס באופן כללי.
עמרי אבני: ישנן חברות תעופה שההפחתה שלהן הייתה 33%, ישנם מצבים שניתנה הפחתה של 50%.
יצחק וקנין: אתה יכול להגיד לי מה השכר של פקח?
עמרי אבני: פקח זו מילה כללית.
יצחק וקנין: עם ותק של 10 שנים.
עמרי אבני: השכר של פקח בעל ותק של 10 שנים, כולל כל התוספות שנוגעות לעניין הזה, מסתכם ב-12 וחצי אלף שקל ברוטו.
עמרי אבני: המשכורת של פקח טיסה ברמות יותר נמוכות מגיעה ל-7600.
עמרי אבני: לפקח טיסה ותיק יותר אנחנו מעלים את זה למשהו בסביבות 18 ומשהו אלף שקל.
יצחק וקנין: אני אצביע על זה בישיבה הבאה.
יצחק וקנין: כרגע זה נשאר על 5000 עד הישיבה הבאה.
עמרי אבני: יש את עובדי הטיס, שאלה הטייסים עם השכר שלהם, יש את פקחי הטיסה עם השכר שלנו ויש עובדי טיס שהם אנשי מרכז תיאום ואנשי מודיעין טיס.
עמרי אבני: גם הם נכללים בתוך הרשימה הזאת.
עמרי אבני: שכרם לא זהה לשכר שלנו.
עמרי אבני: אני לא יודע להגיד לך כרגע אם זה נמוך או גבוה יותר, אבל צריך לקחת גם את זה בחשבון.
יצחק וקנין: אני לא רוצה להמשיך בנושאים האלה של ההפחתות.
יצחק וקנין: בישיבה הבאה אני אפתח מחדש את הכל.
רננה שחר: את סעיף 147 שמירת דינים אנחנו מבקשים לפתוח כדי לכלול בו באופן מפורש את ההוראות לפי פקודת הייבוא והייצוא (נוסח חדש) התשל"ט-1979 .
רננה שחר: ברור שחוק הטיס לא בא לגבור על הוראות כל דין.
רננה שחר: במקרים בהם חשבנו שחוק הטיס יתפרש כחוק ספציפי ומאוחר על פני חוקים כלליים ומוקדמים  מנינו במפורש את החוקים האלה.
רננה שחר: אנחנו מבקשים להכניס את פקודת הייבוא והייצוא לאור  הסעיף שמאפשר לשר לקבוע הוראות לעניין ייבוא וייצוא של כלי טיס.
איתי עצמון: סעיף 52.
רננה שחר: אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין, ובכלל זה מההוראות לפי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, מההוראות לפי פקודת הייבוא והייצוא (נוסח חדש) התשל"ט – 1979.
יצחק וקנין: אני מצביע על 147, כולל התיקונים?
רננה שחר: כאשר הגענו להצביע על סעיפי העונשין והעיצום בסעיף 150 עלתה הערה מצד איגוד הטייסים שביקש להתייחס לאותו מסמך שצריך להימצא בכלי שמאשר את הפעלתו בכשירות וברישום.
רננה שחר: החובה פה תחול על המפעיל האווירי.
רננה שחר: כאשר מדובר במפעיל אווירי מסחרי החובה שיהיה את המסמך הזה לא תחול על הטייס עצמו אלא על המפעיל האווירי.
רננה שחר: אנחנו מבקשים לתקן את 150(א).
איתי עצמון: למה כללתם רק מפעיל ישראלי?
רננה שחר: במפעיל ישראלי אתה יודע מי זה.
רננה שחר: אני לא יודעת מתי חברת אל על החכירה לחלוטין כלי טיוואני , שזה הכלי היחידי ש-150 חל עליו.
רננה שחר: זה לא של מדינה חברה או כל דבר אחר.
רננה שחר: אם יגיע טיוואני זר לישראל ואנחנו לא יודעים מי הוא אנחנו לא חושבים שצריך להחריג.
יצחק וקנין: טייוואן היא מדינה מאוד מפותחת.
רננה שחר: היא מאוד מפותחת, אבל מאחר והיא לא חתומה על האמנה אתה חייב לעבור איזה שהוא תהליך מולה.
רננה שחר: 150(א) לא יפעיל אדם, בשטח שישראל, כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151, אלא באישור המנהל, ובהתאם לתנאי האישור.
רננה שחר: אנחנו מבקשים להוסיף שהוראה זאת לא תחול על עובד טיס מטעם בעל רישיון להפעלה אווירית לפי סעיף 16.
רננה שחר: אני מבקשת לקחת את הוועדה לסעיף 125(ב) (40).
רננה שחר: זה סעיף העונשין.
רננה שחר: מי שהפעיל בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151 בלא אישור המנהל או שלא בהתאם לתנאיו בניגוד להוראות סעיף 150(א).
רננה שחר: סעיף 127(18).
רננה שחר: זה עיצום כספי בגובה הסכום הבסיסי.
רננה שחר: מי שהפעיל בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151 ללא אישור המנהל בניגוד להוראות סעיף 150(א).
רננה שחר: סעיף 127(17) (ג).
רננה שחר: עיצום בגובה הסכום הבסיסי על הפרת חובות ביטוח.
רננה שחר: מפעיל כלי רחיפה שהפעיל כלי רחיפה ללא פוליסת ביטוח תקפה בניגוד להוראות לפי סעיף 80(ה).
רננה שחר: (17) (ד) בעל רישיון לפי חוק זה למעט בעל רישיון להפעלה אווירית החייב בביטוח לפי הוראות סעיף 146(א)(6) שפעל במסגרת הרישיון בלי שיש בידו ביטוח כאמור בניגוד להוראות אותו סעיף.
רננה שחר: (17) (ה) מפעיל אווירי שהפעיל טיס ללא ביטוח בניגוד להוראות לפי סעיף 146(א)(6).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר     את תחילת הישיבה הבאה אני אפתח בנושא של הקטנת האגרות.
יצחק וקנין: שלא תחשבו שאני נגד ההקטנה, אני שמח שאתם מקטינים, אבל אני רוצה להביא מספר דברים ורק אז להצביע על הכל .
יצחק וקנין: זה עוד איזה שני סעיפים קטנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים ישיבה שנייה של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009, של חברי הכנסת המכובדים אחמד טיבי, איברהים צרצור, טלב אלסאנע ומסעוד גנאים.
כרמל שאמה-הכהן: קיימנו מספר ישיבות בהצעת החוק.
אתי בנדלר: התחיל דיון בסעיף 5 בנוגע לסירוב להעלות נוסע לטיסה.
רוני סטבוקובסקי: העברנו לפני כיומיים הצעה לוועדה.
רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להוסיף בסעיף 5 איזה שהוא מנגנון שמצוי בתקנה האירופית ואינו בא לידי ביטוי בסעיף הרלוונטי שנוגע לרישום יתר.
רוני סטבוקובסקי: מדובר באפשרות של חברת התעופה או של המארגן להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי אם הבאנו אותו במסגרת זמן מסוים ליעד שלו.
רוני סטבוקובסקי: הגדרנו את השעות שאנחנו חושבים שהן שעות סבירות.
רוני סטבוקובסקי: אנחנו גם ציינו שלאור העובדה שמדינת ישראל היא מדינת קצה והמרחקים שהוגדרו בתקנה האירופית אינם נכונים לגבי מדינת ישראל צריך לשנות את הטווחים.
רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להתחיל מ-2000 קילומטר, לעבור אחר כך לטווח שבין 2000 ל-4500 ולאחר מכן לעלות ל-4500.
רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להחיל מסגרת של 4,5 ו-6 שעות.
תמר פינקוס: אתם רוצים לרוקן את התקנות מתוכן.
רוני סטבוקובסקי: ההתייחסות שלך קצת קיצונית כי זה קיים בתקנה האירופית.
רוני סטבוקובסקי: החוק הזה מבוסס על התקנה האירופית.
כרמל שאמה-הכהן: מה השוני כאן לעומת התקנה האירופית?
רוני סטבוקובסקי: אנחנו ביקשנו להגדיל את טווח השעות בין 4,5 ו-6 שעות ולשנות את המרחקים.
כרמל שאמה-הכהן: בתקנה האירופית זה 4,5 ו-6?
רוני סטבוקובסקי: לא, זה 2,3 ו-4.
כרמל שאמה-הכהן: למה את רוצה להגדיל?
רוני סטבוקובסקי: אין לנו את היעדים המקומיים כמו שיש באירופה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא חושב שיש שוני.
קרן כהן סעד: חברות אירופאיות בשביל להגיע מלונדון לפריז או מפריז למילאנו יכולות לעשות את זה                                                                                          תוך שעתיים, שלוש.
קרן כהן סעד: התקנה האירופית התייחסה למרחקים האלה.
קרן כהן סעד: לאל-על כדי להגיע לאנגליה לוקח 5,6 שעות, למילאנו 3 שעות וחצי.
קרן כהן סעד: המרחקים מלכתחילה יותר ארוכים, לכן נדרשת פה התאמה.
קרן כהן סעד: השעות הן לא אותן שעות והמרחקים הם לא אותם מרחקים.
קרן כהן סעד: חייבים להתאים.
אתי בנדלר: למה חייבים להתאים?
אתי בנדלר: אנחנו כולנו יודעים שבאירופה יש מרחקים קצרים יותר בין מדינות מאשר בין ישראל למדינות אחרות.
קרן כהן סעד: כמו שהחקיקה הזאת מיועדת להטיב עם הצרכן בהיבט של לתת פיצוי כך היא גם אמורה להתאים את עצמה ביחס לחברת התעופה שתוכל להתאים את עצמה ולתת.
קרן כהן סעד: .
אתי בנדלר: אני לא מצליחה להבין למה.
כרמל שאמה-הכהן: למה מי שטס לאתונה בפחות משעתיים צריך לקבל פיצויי.
כרמל שאמה-הכהן: .?
קרן כהן סעד: למה אנחנו מדברים רק על אתונה?
יערה למברגר: יש טעם מסוים במה שהחברות אומרות פה, כי התקנה האירופית עשתה איזו שהיא חלוקה ואיזה שהוא מדרג.
יערה למברגר: אני מניחה שזה נעשה מתוך הבנה מה סך כל הטיסות שנעשות ביבשת, החלוקה שלהן במרחקים.
יערה למברגר: הם לא עשו סל אחד עם פיצוי אחד, הם ניסו לעשות משהו מאוזן עם מדרגות.
יערה למברגר: אני מניחה שהמדרגות האלו התייחסו למאפיינים.
יערה למברגר: אין ספק, ועל זה כולנו מסכימים, שהמאפיינים של הטיסות מישראל מעצם הגיאוגרפיה של ישראל הן טיסות ארוכות יותר מהטיסות האירופיות.
יערה למברגר: באירופה יש הרבה יותר טיסות קצרות מאשר בישראל.
יערה למברגר: אני לא מדברת כרגע על איזו התאמה צריך, אבל נראה לי הגיוני שצריך התאמה מסוימת לאור האופי.
יערה למברגר: .
אחמד טיבי: מה לגבי טיסה לירדן?
יערה למברגר: יש מעט טיסות קצרות.
אחמד טיבי: ירדן זה רבע השעה.
אחמד טיבי: צריך לקצר?
אחמד טיבי: להאריך?
אחמד טיבי: מה צריך?
תמר פינקוס: כל המכלול של האיים היוונים, אם זה אתונה, דרום איטליה.
תמר פינקוס: אלה הכל טיסות קצרות.
תמר פינקוס: תלכו לשדה ותראו כמה טיסות יוצאות לשם.
יערה למברגר: אפשר להגיד איזה אחוז זה מכלל הטיסות?
יערה למברגר: אלה נתונים רלוונטיים.
אליהו ישי: הועלתה בעבר סיבה לבדוק את מכלול הטיסות מעצם העובדה שכאשר מדובר בפיצוי ליחיד צריך לפצות אותו.
אליהו ישי: אחת הסיבות של כל הפיצויים היא לגרום לחברות הטיסה לא לאחר בטיסה, לא לבטל טיסה.
אליהו ישי: ברגע שמתייחסים למדרג זה אומר שאנחנו לוקחים בחשבון שהוא יגרום לחברות לא לאחר.
אליהו ישי: מכיוון שהמדרג בישראל שונה יש סיבה ראויה לבדוק אותו ולבצע את ההתאמות לא בשל הפיצוי לנוסע אלא יותר מהסיבה של מניעת חברת הטיסה לאחר.
כרמל שאמה-הכהן: הפרופורציה שצריכה להישמר פה זה בין משך הטיסה למידת העיכוב.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שרוצים לקבוע, נכון?
אליהו ישי: גם מעבר לכך.
אליהו ישי: רוצים לגרום לחברות הטיסה שלא יהיה להן כדאי לאחר.
אליהו ישי: כאשר יש מדרג לא מאוזן זה לא מידתי.
אליהו ישי: כאשר המדרג מאוזן.
אליהו ישי: .
תמר פינקוס: כדאי לאחר.
אליהו ישי: לא שכדאי.
כרמל שאמה-הכהן: מתי אנחנו מותחים את הגבול בין עיכוב סביר לעיכוב בלתי סביר?
כרמל שאמה-הכהן: חלק מהבחינה של העניין הוא בין משך העיכוב למשך הטיסה.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכלל שצריך לחול.
כרמל שאמה-הכהן: למה הכלל הזה שונה בין ישראל לאירופה?
כרמל שאמה-הכהן: אם אני עומד לטוס בטיסה של שעתיים ומעכבים אותי 3 שעות זו כנראה בעיה.
אתי בנדלר: אני רוצה להחזיר אותנו לסעיפים שהוועדה עדיין לא אישרה.
אתי בנדלר: אחרי שהוועדה קראה איזה סוגי הטבות יש לפי החוק הזה עברנו לסעיף הסעיף הראשון שנוגע לסירוב להעלות נוסע לטיסה ולמה הוא יהיה זכאי.
אתי בנדלר: מי שלא עלה בכלל לטיסה זה אחד ששילם עבור הטיסה וכשהוא בא אומרים לו שהוא לא עולה.
אתי בנדלר: אז כביכול הוא זכאי לכל סל ההטבות שהחוק מעניק.
אתי בנדלר: כשמחזירים אותנו לעיכוב לעומת ביטול, אז עיכוב של עד שעתיים לא מזכה בשום הטבה, לרבות כוס מים מינרלים.
אתי בנדלר: ביטול נותן את הסל המלא של ההטבות, עיכוב נותן הטבות חלקיות.
אתי בנדלר: מדובר כאן על עיכוב של בין שעתיים ל-8 שעות.
אתי בנדלר: הוועדה העלתה את מספר השעות מ-6 שעות ל-8 שעות.
אתי בנדלר: האם מה שגברתי מציעה זה להעלות את זה ל-4 שעות, זאת אומרת שאדם יהיה מעוכב 4 שעות בשדה התעופה ולא יהיה זכאי לסנדביץ'?
אתי בנדלר: על זה אנחנו מדברים?
רוני סטבקובסקי: לא.
אתי בנדלר: אתם מדברים כל הזמן על כך שצריך לשנות את הטווחים של השעות ושל מרחקי הטיסה.
אתי בנדלר: אולי תסבירי מה ההשלכות של מה שאת מבקשת.
רוני סטבוקובסקי: אנחנו לא מדברים על לשנות את הזכויות שלו לגבי סיוע, אנחנו מדברים על הזכות הנוספת לפיצוי כספי.
רוני סטבוקובסקי: התקנה האירופית בסעיף 2(7) אומרת שאם המפעיל בגין רישום יתר מביא את אותו נוסע ליעד שלו אחרי שעתיים, שלוש או ארבע, יופחת הפיצוי הכספי ב-50%.
רוני סטבוקובסקי: אני לא מצליחה להבין מדוע יש התנגדות לזה כשזה קיים אחד לאחד בתקנה האירופית.
רוני סטבוקובסקי: מסיבה כלשהי זה לא נכנס להצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: בתקנה האירופית זה מוגדר בפרמטרים אחרים.
יערה למברגר: יש פה שני נושאים שונים, שתי הערות שונות של חברת אל-על.
יערה למברגר: הערה אחת היא לגבי משהו שקיים בתקנה האירופית ולא קיים בהצעת החוק.
יערה למברגר: לקחו כמעט את כל מה שהיה בתקנה האירופית ואת הדבר הזה לא כללו.
יערה למברגר: מדובר בסיטואציה שבה הפיצוי מופחת ב-50%.
יערה למברגר: זה לא נכנס  להצעת החוק.
יערה למברגר: בתקנה האירופית זה חלק מהמכלול.
כרמל שאמה-הכהן: למה שלא נכניס?
יערה למברגר: סוגיה שנייה היא סוגיה שונה.
יערה למברגר: היא מדברת על המרחקים הרלוונטיים לקביעת הפיצוי.
יערה למברגר: זה רק לגבי פיצוי על ביטול טיסה.
רוני סטבוקובסקי: כאן זה על רישום יתר.
רוני סטבוקובסקי: אנחנו מדברים על הסעיף של רישום יתר.
יערה למברגר: הפיצוי מדורג בהתאם למרחקים מסוימים.
יערה למברגר: פה יש את הדיון לגבי המרחקים השונים באירופה ובישראל והטענה בדבר הצורך בהתאמה.
יערה למברגר: זאת שאלה שונה מהשאלה של הפחתה ב-50%.
יערה למברגר: אלה שני נושאים שונים שלא צריך לערבב ביניהם.
כרמל שאמה-הכהן: מתי ההפחתה ב-50% קיימת בתקינה האירופית?
רון חלפון: ברישום יתר.
כרמל שאמה-הכהן: ברישום יתר יש הפחתה של 50%.
כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה להכניס את זה בהצעת החוק שלנו?
רון חלפון: אין בעיה, אנחנו חושבים שצריך להכניס את זה.
רון חלפון: אנחנו חוששים שזה נשמט בטעות מהנוסח שבמקורו היה תרגום של הדירקטיבה האירופית.
כרמל שאמה-הכהן: יש נוסח מסודר?
אתי בנדלר: אני לא קיבלתי למרות בקשותיי הרבות אף נוסח משום גורם.
רוני סטבוקובסקי: אנחנו העברנו לוועדה נוסח לפני יומיים.
אתי בנדלר: כנראה שקרתה תקלה.
רון חלפון: אני רוצה להתייחס לעניין הטווחים.
רון חלפון: טווחי הטיסה מישראל לאירופה הם טווחים שונים.
רון חלפון: הטווחים שקבועים כאן מתאימים לאירופה.
רון חלפון: הטווחים האלה ייצרו אנומליה בכך שאדם שטס למדריד לא יהיה זכאי לאותו פיצוי כמו אדם שטס לברצלונה.
רון חלפון: ברור שאנחנו לא מתכוונים לדבר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: בכל טווח שהוא תהיה לך עיר שתיתן פיצוי אחר באותה מדינה.
רון חלפון: דעתנו היא שיש מעגל אחד, שזה אגן הים התיכון, כולל ירדן, מצרים והמדינות השכנות.
רון חלפון: המעגל השני הוא אירופה, כאשר לדעתנו באירופה לא צריכה להיות אבחנה בין פריז למדריד.
רון חלפון: המעגל השלישי הוא ארצות הברית, המזרח הרחוק וכו'.
תמר פינקוס: מה אומרת התקנה האירופית לגבי ארצות הברית?
רון חלפון: גם בתקנה האירופית טיסות לארצות הברית ולמזרח הרחוק הן במעגל השלישי.
רון חלפון: זה ברור מאליו.
רון חלפון: מכיוון שאנחנו מרוחקים מאירופה צריך לעשות את ההתאמה הזאת.
רון חלפון: בדיקה שעשינו העלתה שהטווחים הנכונים לישראל זה שהמדרגה הראשונה תהיה 2000 קילומטר, המדרגה השנייה תהיה בין  2000 ל-4500 והמדרגה השלישית 4500 ומעלה.
רון חלפון: זה מוציא לפועל באופן מדויק את הכוונה של התקנה האירופית.
וגיף אליאב: יש סוג של בלבול בין מרחק לזמן.
וגיף אליאב: מה אם השאיפה הסבירה של הצרכן להגיע בזמן מתוכנן ליעד?
רון חלפון: זה לא קשר לזמן.
וגיף אליאב: זה שהוא טס יותר רחוק אומר שהוא חייב לתכנן מראש שהוא יכול להגיע באיחור רב יותר?
וגיף אליאב: אנחנו מדברים על שאיפה סבירה של הצרכן לא להגיע באיחור למקום שהוא רצה להגיע אליו.
וגיף אליאב: זה שהוא טס יותר שעות לא בהכרח חייב להביא לכך שהוא צריך להסכים מראש שהאיחור יהיה רב יותר.
וגיף אליאב: בואו נפריד בין השאיפה של הצרכן להגיע בזמן למקום כלשהו לעובדה שהוא צריך לטוס יותר שעות למקום מסוים.
רון חלפון: אני מסכים לחלוטין.
רון חלפון: אנחנו מסכימים שהתקנה האירופית ראתה את ארצות הברית ואת המזרח הרחוק כמעגל השלישי הרחוק ביותר.
רון חלפון: כך אנחנו רוצים לעשות בארץ.
רון חלפון: אנחנו מתכוונים שהטיסות הקרובות יהיו במעגל הראשון והבינוניות במעגל השלישי.
רון חלפון: מבחינה גיאוגרפית כשאתה מודד את המרחקים אתה רואה שהמרחקים שמתאימים לאירופה לא מתאימים לישראל.
רון חלפון: זה נראה לי מאוד ברור.
וגיף אליאב: העיקרון מקובל, רק העובדה שאני צריך לטוס יותר זמן לא בהכרח אמורה לכפות עלי להסכים לאיחור רב יותר.
וגיף אליאב: משך הטיסה לא בהכרח צריך להשפיע על השאיפה הסבירה שלי להגיע בזמן.
וגיף אליאב: זה שאני טס לארצות הברית במשך 15 שעות לא בהכרח  אומר שאני צריך להסכים מראש על איחור של 6 שעות.
וגיף אליאב: צריך להפריד בין מרחק לשאיפה להגיע בזמן.
רון חלפון: יכול להיות שאתה צודק, אבל הגישה של התקנה האירופית לא מקבלת את מה שאתה מציע.
רון חלפון: אם אני מתכנן נסיעה של חצי שעה טווח הביטחון שאני לוקח הוא פחות מאשר כשאני נוסע לאילת.
רון חלפון: זה הרציונאל של התקנה האירופית.
רון חלפון: ההצעה כאן מאמצת את הרציונאל האירופי.
וגיף אליאב: אנחנו לא בהכרח צריכים לאמץ את זה ב-100%.
וגיף אליאב: צריך לשקול את ההיגיון שעומד מאחורי התקנות.
סלעית קולר: דווקא בטיסות ארוכות העיכובים הגדולים יוצרים בעיה הרבה יותר קשה.
סלעית קולר: הרבה פעמים כשאתה טס טיסה ארוכה אתה נערך לאורך של הטיסה.
סלעית קולר: ככל שתקלו יותר התמריץ יהיה גדול יותר לאחר את הטיסה או לעשות רישום יתר.
אחמד טיבי: יש כאן, כמו שנאמר בשתי ההערות האחרונות, אמירה שאם המרחק של הטיסה ארוך יותר צריך לקבל יותר איחור בהגעה ליעד וצריך להפחית משיעור הפיצוי.
אחמד טיבי: העיקרון הזה לא נראה לי.
אחמד טיבי: מה הרציונאל?
אחמד טיבי: מה ההיגיון?
אחמד טיבי: אני לא רוצה לאחר בטיסה לאתונה וגם לא בטיסה ללוס אנגל'ס.
רון חלפון: בהצעת החוק שאדוני הגיש כתוב שבטיסות ארוכות הפיצוי גבוה יותר, לא נמוך יותר.
כרמל שאמה-הכהן: נעזוב את הסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: נחזור לסעיף הזה בשלב יותר מאוחר.