GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: עיכוב טיסה 6(א) נוסע שהטיסה שלגביה הונפק לו כרטיס טיסה המריאה במועד המאוחר מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן סיוע כאמור בסעיף 3(1)(א) ו-(ד); בסעיף זה, "מועד המאוחר מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה" – (1) שעתיים ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק שאינו עולה על 1500 ק"מ; (2) שלוש שעות ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק שבין 1500 ק"מ ל-3500 ק"מ; (3) ארבע שעות ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק העולה על 3500 ק"מ.
איתי עצמון: (ב) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה שהמריאה באיחור של חמש שעות ופחות משמונה שעות מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן הטבות אלה: (1) החזר הוצאות; (2) שירותי סיוע כאמור בסעיף 3(1)(ב) ו-(ג), אם בחר הנוסע לקבל כרטיס טיסה חלופי לטיסה שצפויה להמריא ביום שלמחרת.
איתי עצמון: הסעיף מדבר על מקרה שבו טיסה עוכבה במועדים שנקובים בסעיף קטן (א).
איתי עצמון: בסעיף קטן (א) מדובר על סיוע של מזון, משקאות, זכאות לטלפון או פקס.
איתי עצמון: בסעיף קטן (ב)(1) מדובר על שירותי סיוע של הלנה במלון והעברות ליעד הסופי.
רון חלפון: בדיון הקודם הוועדה קיבלה החלטה עקרונית על דעת מציע הצעת החוק שלא יהיה החזר הוצאות אלא תינתן האופציה לאחר 5 שעות להחליט אם הוא רוצה לטוס בטיסה חלופית או לקבל את השבת התמורה.
רון חלפון: כמובן שזה צריך להיות בנוסח.
לאה ורון: הוועדה החליטה על 8 שעות במקום 6.
רון חלפון: המציע קיבל את ההצעה שבין 5 ל-8 שעות תהיה האופציה לנוסע לבחור אם הוא רוצה לקבל את הכסף חזרה או להמשיך ולהמתין לטיסה חלופית.
רון חלפון: חברת התעופה לא תוכל להחזיק אותו כבן ערובה בשדה התעופה.
רון חלפון: אנחנו סבורים שיש לתקן את המרחקים כדי שיתאימו לגיאוגרפיה של ישראל, שזה 2000, 4500 ומעל 4500.
אתי בנדלר: ייתכן שאתה צודק, אבל גם עו"ד עצמון וגם אני לא זוכרים שהוועדה החליטה כך ושזה אושר.
אתי בנדלר: היה דיון בנושא הזה.
רון חלפון: היא לא החליטה באופן רשמי.
רון חלפון: ההחלטה הייתה עקרונית בלבד.
רון חלפון: הוחלט באופן עקרוני לתת לו את האופציה כבר אחרי 5 שעות ולא להמתין עד 8 שעות.
וגיף אליאב: ברגע שהביטול נדחה ל-8 שעות במקום 6 שעות הצרכן נמצא במצב שהוא לא יכול באופן חד משמעי להכריז שהעסקה בוטלה.
וגיף אליאב: ההצעה אמרה שבין 5 ל-8 שעות תהיה תחנת ביניים שלא מזכה אותו בפיצוי על פי חוק, אבל  נותנת לו זכות להחליט שהוא לא רוצה להמשיך הלאה, שהאיחור הוא בלתי סביר עבורו והוא מעדיף לבטל או להזמין במקום אחר.
וגיף אליאב: זאת תחנת הביניים שמאפשרת לצרכן עד  5 שעות להיות זכאי לסנדביץ' ולשירותים הנלווים, כאשר מ-5 שעות עד 8 שעות יש לו את הזכות להחליט אם הוא רוצה להמשיך בעסקה או לצאת ממנה.
וגיף אליאב: הנושא הזה הוא קריטי עבור הצרכנים מאחר והם לא יצטרכו להגיע לערכאות משפטיות בכל תיק בנפרד ולהוכיח שהאיחור בנסיבות העניין היה בלתי סביר.
וגיף אליאב: כך אנחנו מפחיתים עומס מבתי המשפט שלא יצטרכו להתעסק בסוגיה הזאת.
וגיף אליאב: מ-5 עד 8 שעות לצרכן יש זכות.
וגיף אליאב: היה וחברה רוצה לשמר את הלקוח ומעדיפה שהוא לא יבטל אחרי 5 שעות, מטבע הדברים היא תציע לו פיצוי שיכול להיות שיספק אותו והוא יישאר באותה עסקה.
כרמל שאמה-הכהן: איך מוסיפים את זה לנוסח?
אתי בנדלר: נשב על הנוסח בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נאשר את העיקרון.
אתי בנדלר: בין 5 שעות ל-8 שעות תהיה אופציה בין המשך המתנה לביטול עסקה.
תמר פינקוס: תהיה זכות לצרכן לבחור.
קרן כהן סעד: אנחנו ביקשנו להגדיל את טווח השעות.
קרן כהן סעד: כשטיסה מתעכבת יש את העניין של סלוטים.
קרן כהן סעד: בשדות התעופה הזרים כשאנחנו מאבדים סלוט אנחנו צריכים לחכות כמה שעות טובות בשביל האפשרות לטוס.
קרן כהן סעד: זה משהו שהוא לא בידיים שלנו.
קרן כהן סעד: ברגע שיש עיכוב אנחנו מחכים לסלוט הבא שמתפנה.
קרן כהן סעד: יש שדות תעופה שמאוד עמוסים, מאוד פקוקים ואנחנו  מוגבלים.
קרן כהן סעד: אנחנו זקוקים לגמישות הזאת כי זה לא תלוי בנו.
קרן כהן סעד: אל-על לא נמצאת בשום ברית עם שום חברת תעופה.
קרן כהן סעד: כשאנחנו לא נמצאים בברית אין לנו את האפשרות לשים את האדם בחברות אחרות ולהטיס אותו תוך שעה או שעתיים.
קרן כהן סעד: יש לנו את האפשרות להטיס אותו איתנו.
תמר פינקוס: או לשלם לו כרטיס.
אתי בנדלר: האם חברת אל-על רוצה לומר שגם בטיסות קצרות  נוסע שיושב 3 שעות בשדה התעופה לא יהיה זכאי לאוכל ולשיחות טלפון?
אתי בנדלר: רק על זה מדובר.
אתי בנדלר: אני הייתי אומרת שצריך לבטל את פסקה (2) ו(3), משום שמדובר כאן על הטבות, שזה מזון, משקאות, שיחת טלפון ומשלוח הודעה באמצעות פקסימיליה או דואר אלקטרוני לפי בחירת הנוסע.
אתי בנדלר: אלו ההטבות שעליהן מדובר בהקשר של האיחור.
אתי בנדלר: בטיסה ארוכה רק עיכוב של למעלה מ-4 שעות מזכה בהטבה הזאת.
אתי בנדלר: אני לכשעצמי לא מבינה איך קורה דבר כזה.
קרן כהן סעד: הכוונה שלנו לא הייתה לגבי מזון וטלפון.
אתי בנדלר: אולי ראוי שהוועדה תשקול את הקטנת הטווח, דהיינו זכאות למזון עם משקעות והודעה על העיכוב בכל מקרה של איחור של שעתיים ומעלה בלי שום כל קשר למרחק.
רון חלפון: אנחנו מצטרפים להצעה הזאת.
קרן כהן סעד: זה משהו שהחברה עושה ממילא.
אתי בנדלר: זה יהיה בכל מקרה של עיכוב של שעתיים ומעלה מעבר למועד האמור.
ד': אנחנו חושבים שלגבי 6(ב) צריך שיהיה פטור כאשר העיכוב נובע מסיבות ביטחוניות.
כרמל שאמה-הכהן: כשנשמע את הטיעונים שלכם ל-7 נוכל לחזור ולהוסיף סעיף קטן (ג) ב-6.
אתי בנדלר: כבר עכשיו הוועדה מחליטה שאישור סעיף 6 כפוף לשינויים ככל שיוחלט עליהם כשידונו בנושא של עיכוב או ביטול מטעמי ביטחון.
ורד וייץ: אנחנו מבקשים שיהיה פטור גם במקרה של עיכוב או ביטול בגין שביתה.
ורד וייץ: הוועדה דנה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת שביתה?
ורד וייץ: אנחנו מבקשים שכשיש שביתה לא תחול החובה לתת את ההטבות.
ורד וייץ: עלול להיווצר מצב שאנחנו נרוקן מכל תוכן את השביתה.
ורד וייץ: לא זאת הכוונה.
ורד וייץ: הוועדה דנה בזה יותר מפעם אחת.
אתי בנדלר: הוועדה לא דנה בזה.
אתי בנדלר: בכל ישיבה נציגי ההסתדרות מעלים את זה ובכל ישיבה אומרים שכשנגיע לסעיף הרלוונטי נדון בזה.
אתי בנדלר: יש סעיף בהקשר של ביטול טיסות.
אתי בנדלר: שם אנחנו מציעים נוסח חדש על פטור מתשלום פיצויים במקרים שמי שאחראי לתשלום הפיצוי לא יכול לשלוט עליהם.
אתי בנדלר: בכלל זה יעלה הנושא הזה של שביתה או השבתה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מוצא לנכון להכניס את זה פה.
אתי בנדלר: משרד המשפטים רוצה שזה יהיה רק שביתה או השבתה שמאורגנים כדין.
אתי בנדלר: צריכים לדון בנושא.
ורד וייץ: החוק הזה לא צריך לחול במקרה של שביתה או השבתה מוגנת.
ורד וייץ: אם אנחנו נתחיל לפרוט את זה למקרים השונים ולהגיד על זה כן ועל זה לא, אז בכל מקרה אנחנו יכולים להגיע למצב של פגיעה בזכות השביתה שהיא זכות חוקתית.
ורד וייץ: כך היא מוכרת במשפט הישראלי.
ורד וייץ: כאן אנחנו מדברים על יצירת עילת תביעה חשובה.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שכשיש שביתה האזרחים סובלים.
ישראל אייכלר: למה שהחברות שמשלמות חנייה עבור המטוס בזמן שהוא לא טס לא ישלמו עבור כרטיס הטיסה?
ישראל אייכלר: למה רק האזרח צריך לשלם את המחיר ולא החברה?
ישראל אייכלר: גם החברה שמפעילה ומטיסה צריכה לשאת בנזק ולא רק האזרח.
ורד וייץ: ידוע ששביתה גורמת נזק.
ורד וייץ: זה חלק מהאיזונים כאשר בית הדין לעבודה בא לשקול אם יש מקום להוציא צו מניעה או אין מקום להוציא צו מניעה.
ורד וייץ: לפעמים אפילו כשהוא דן בתביעות נזיקיות הוא עושה את כל האיזונים האלה.
ורד וייץ: אחד העקרונות שמוסכמים או קיימים על פי הפסיקה הוא שאכן שביתה גורמת נזק לציבור.
ורד וייץ: מוסכם שכך זה קורה.
ורד וייץ: בשיטת המשפט הישראלי הוחלט להעמיד את זכות השביתה מעל לדברים האחרים באופן יחסי כאשר נשקלים דברים.
ורד וייץ: אם לא נפתור את החבות של המפעיל או של המארגן על פי החוק הזה שיוצר עילת תביעה חדשה.
ורד וייץ: . אגב, זה לא מבטל עילות תביעה אחרות שקיימות לנוסע.
ורד וייץ: אם אנחנו נקנה אפשרות ועילת תביעה חדשה אנחנו מכרסמים בזכות השביתה.
ישראל אייכלר: זכותכם לשבות, אנחנו נשלם מחיר אבל גם החברות ישלמו.
ישראל אייכלר: המטוס חונה בנמל באותו זמן.
ישראל אייכלר: הוא משלם מס נמל על כל שעה.
ישראל אייכלר: למה שרק הנוסע יישא בנטל השביתה?
ישראל אייכלר: אני לא מערער על זכות השביתה.
ישראל אייכלר: זכות השביתה היא זכות מקודשת בחברה.
ורד וייץ: הנושא של פיצוי שיגיע לנוסע - כאן אנחנו מדברים על כמות גדולה של נוסעים -  יכול לבוא ולהיות שיקול שיטה את האיזונים בין הזכות לשבות לבין הוצאת צו מניעה.
תמר פינקוס: איך זה יטה את האיזונים?
כרמל שאמה-הכהן: השבתה של נמל תעופה גורמת לנזקים אדירים למשק ולכלכלה כך שהסנדביץ', האי-מייל או הטלפון לא בטלים ב-60 אלא בטלים ב-60 מיליון.
ורד וייץ: אנחנו לא מדברים על זה.
ורד וייץ: אני לא יודעת אם חבר הכנסת אייכלר מדבר כרגע על הנושא של הכריך או על הפיצוי הכספי.
כרמל שאמה-הכהן: הכל.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם אני אלך על הפיצוי הכי דרמטי שיש בחוק, אז בין זה לנזק שגורמת שביתה אין פרופורציות.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא מוסיף כהוא זה.
כרמל שאמה-הכהן: את יודעת מה המשמעות של השבתת נמל התעופה?
כרמל שאמה-הכהן: השופט יבוא ויבטל שביתה בגלל פיצוי שחברות תעופה צריכות לשלם?
ורד וייץ: זה יכול להיות שיקול.
ורד וייץ: אנחנו לא רוצים להיות במצב שאנחנו נשכנע את בית הדין שלא צריך לקחת את זה בחשבון.
ורד וייץ: למה להוסיף את זה?
תמר פינקוס: מה שאתם אומרים זה שאתם מגיעים לבית הדין ושהצרכן יידפק.
ורד וייץ: אנחנו לא רוצים שהצרכן יידפק.
ורד וייץ: ככל שמדובר בהסתדרות החדשה יש התנהלות מאוד אחראית.
ורד וייץ: אם תיזכרו אתם תראו שלא היו שביתות שהצרכן נדפק, רק כשלא הייתה ברירה.
ורד וייץ: בקיץ האחרון יושב-ראש ההסתדרות אמר שהוא יאפשר לילדים ולמשפחות לצאת לחופש.
ורד וייץ: בעסקת החבילה תרמנו את תרומתנו להבראת המשק.
ורד וייץ: אנחנו נוהגים במספיק אחריות.
ורד וייץ: לפעמים הצורך לספק את אותו כריך, את אותם שירותים עלול לכרסם בעניין השביתה, עלול לרוקן אותה מתוכן.
יערה למברגר: מי אמר שהעובדים יצטרכו להיות אלה שיספקו את הכריכים?
רוני סטבקובסקי: אנחנו רוצים לקחת את הדיון לא רק להיבט של השביתות אלא להיבט שאם יחליטו לסגור את שדה התעופה בשל מזג האוויר ונוצר עיכוב של 7 שעות.
רוני סטבקובסקי: עיכוב של 7 שעות יכול לחייב אותנו במקרים מסוימים להלנה בבית מלון.
רוני סטבקובסקי: העלות הזאת היא עלות מאוד כבדה.
רוני סטבקובסקי: כרגע היא אמורה לחול על חברת התעופה כשאין לה שום יד ושום שליטה על אירוע כזה.
רוני סטבקובסקי: כרגע אין לזה מענה.
רוני סטבקובסקי: אני צריכה בתור חברת התעופה לבוא ולממן את העלויות האלו.
כרמל שאמה-הכהן: איך זה בתקינה האירופית?
סלעית קולר: יש התייחסות.
כרמל שאמה-הכהן: יש הקלה בנושא הזה?
סלעית קולר: התקנות האירופיות לא נועדו להפיל על חברות התעופה את כל הנזקים שקורים מכל העולם, רק מה שהן אחראיות לו.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות האירופיות תומכות במה שהיא אומרת?
סלעית קולר: התקנות האירופיות תומכות במקרה של סגירת שדה התעופה, במקרה שפקח מודיע שאי אפשר להטיס את המטוס.
סלעית קולר: לא מדובר בשביתה.
סלעית קולר: אפשר להכניס את כל מה שרוצים ברמת העיקרון.
סלעית קולר: הרעיון הוא לגבי עיכובים שנגרמים על ידי חברות התעופה, לא על ידי גורמים חיצוניים.
כרמל שאמה-הכהן: אתם מדברים על כוח עליון.
תמר קלהורה: אתם צודקים לגמרי כשמדובר בפיצוי.
תמר קלהורה: השאלה היותר מעוניינת היא שאלת הסיוע.
תמר קלהורה: זה שהם לא צריכים לפצות אם התפרץ הר געש זה ברור לחלוטין.
תמר קלהורה: הם גם לא צריכים  לפצות אם יש סגירה מטעמים ביטחוניים או מטעמים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה הסיוע?
תמר קלהורה: סנדביץ', מלון.
תמר קלהורה: הבעיה המרכזית היא עלות הלינה.
כרמל שאמה-הכהן: מה אשמות חברות התעופה שענן וולקני התפרץ?
כרמל שאמה-הכהן: איך הן יכולות למנוע את זה?
תמרה קלהורה: הן לא אשמות.
כרמל שאמה-הכהן: זה כמו שיתפרץ לי ענן וולקני באמצע טיול ואני אספוג נזק.
תמרה קלהורה: אנשים תקועים בשדה ולא יודעים מה ילד יום.
תמרה קלהורה: נקודת המוצא היא שזה לא בגלל החברות.
תמרה קלהורה: השאלה אם זה אומר שלחברה אין אחריות לשום דבר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו סתם מפילים את זה עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: אין להם שום יכולת להתגונן, אין להם שום יכולת למזער את הנזק במצב של התפרצות ענן וולקני או סופת טורנדו.
כרמל שאמה-הכהן: מה אנחנו רוצים להשיג?
כרמל שאמה-הכהן: רק להפיל עליהם עלות?
תמר קלהורה: מה יעשה הנוסע?
כרמל שאמה-הכהן: הנוסע ישלם בעצמו את הנזק שנגרם לו.
כרמל שאמה-הכהן: מה נשיג כשנטיל עליהם את העלות הזאת?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא יתמרץ אותם לעשות שום דבר אחר.
ישראל אייכלר: היו עכשיו שלגים בניו-יורק.
ישראל אייכלר: אפשר לבדוק אם החברות בארצות הברית לא שילמו על הלינה בגלל השלג.
ישראל אייכלר: זאת לא בעיה שאנחנו ממציאים.
רוני סטבוקובסקי: הן לא משלמות.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם הן היו משלמות זה לא היה הוגן לבוא ולהגיד להן לשלם את הנזק.
כרמל שאמה-הכהן: בכל דבר שיש לחברת התעופה יד בעניין אני מוכן ללכת לכיוון הלקוח, לא במקרים שאין לה כל קשר לעניין.
רון חלפון: צריך לזכור שממילא הנזקים שנגרמים לחברות התעופה הם גבוהים מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: בלי שום קשר.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך לגרום להם נזק אפילו כשלא נגרמים להם נזקים.
יערה למברגר: בתקנה האירופית המתווה קצת שונה.
יערה למברגר: אנחנו לא יודעים מה הם היו אומרים על עיכוב כי מבחינתם הם דיברו על ביטול.
אתי בנדלר: זה מקביל למה שמופיע בסעיף 7(ג)(3).
אתי בנדלר: זה חל רק לגבי פטור מפיצוי כספי, לא לגבי ההטבות האחרות.
כרמל שאמה-הכהן: הייתי מפריד בין הסנדביץ' ועזרות אחרות ובין לינה, שזאת הוצאה כספית כבדה לחברות.
כרמל שאמה-הכהן: זאת האבחנה שהייתי עושה.
כרמל שאמה-הכהן: כל הסיוע של נוחות ועזרה זה משהו שאפשר לקחת בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: את המלון הייתי מוריד מהסל במקרה של כוח עליון.
יערה למברגר: הם לא אומרים כוח עליון, הם אומרים משהו קצת יותר רחב מכוח עליון.
כרמל שאמה-הכהן: תגדירו את זה איך שאתם רוצים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על סופות, רעידות אדמה, עננים וולקניים.
רוני סטבוקובסקי: מה עם סגירת שדה בגלל מזג האוויר או בגלל שרש"ת החליטה?
תמר קלהורה: כשאנחנו מדברים בחוזים אחידים על נסיבות של פטור מאחריות אנחנו מדברים על נסיבות שלא היו בשליטתו של הספק, שהוא לא צפה ולא יכול היה לצפות אותם.
תמר קלהורה: זה בוודאי מכניס לפה עניינים ביטחוניים, אסונות טבע, פגעי מזג האוויר יוצאים מגדר הרגיל.
תמר קלהורה: זה שבאירופה יש שלג זה לא משהו בלתי צפוי.
תמר קלהורה: לוח הטיסות צריך לשקף את זה.
תמר קלהורה: סגירת שדה התעופה באופן בלתי צפוי ומטעמים כאלה ואחרים נכנסת לנוסחה הזאת.
תמר קלהורה: אני לא בטוחה שצריך לפרט יותר מידי.
כרמל שאמה-הכהן: לא ביקשנו לפרט.
כרמל שאמה-הכהן: תפרטו ככל שתרצו.
תמר קלהורה: אפשר להוסיף לרבות אם רוצים, אבל אני חושבת  שכדאי שתהיה נוסחה כללית.
תמר קלהורה: יכול להיות שכדאי שיהיה סעיף מיוחד כי זה רלוונטי גם לעיכוב וגם לביטול.
אתי בנדלר: כשנגיע לסעיף 7(ג) נציע שחלק מהסעיף הזה לגבי הנסיבות שאין למפעיל או למארגן שליטה עליהן יהיה בסעיף כללי  של פטור מחובת מתן הטבות, למעט סיוע ללא תשלום ככל שמדובר בסיוע ההומניטארי.
כרמל שאמה-הכהן: למעט בית המלון.
תמר קלהורה: מדובר באוכל ותקשורת.
וגיף אליאב: לכאורה החוק נותן מענה כי ברגע שהחברה מבטלת את הטיסה היא לא חייבת לשלם פיצוי אם זה קרה עכב נסיבות שלא היו בשליטתה.
וגיף אליאב: מה קורה כשהחברה מבקשת מהצרכנים להמתין?
וגיף אליאב: יש לחברה זכות לבטל ולהגיד שלא יכולים לטוס.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי 5 שעות הוא יכול לבטל.
וגיף אליאב: אחרי 5 שעות הוא יכול להגיד שהוא מעדיף לטוס.
וגיף אליאב: במצב כזה הוא אמור להיות זכאי למלון.
וגיף אליאב: מה שקורה פה זה שהחברה במקום לבטל ולהיות פטורה מפיצויים יכולה לבקש מהצרכנים להמתין עוד ועוד ולהגיד שהם לא זכאים למלון כי זה לא תלוי בה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מחליט.
סלעית קולר: לגבי החזר ההוצאות בסעיף 6 יש את העניין של הנופשונים.
סלעית קולר: כאשר אני לוקח נופשון ואני יכול לקבל החזר הוצאות לא ברור לי אם אני יכול לבטל את העסקה ולקבל החזר הוצאות אחרי 5 שעות שאני מתעכב.
סלעית קולר: כשאני לוקח נופשון עם מלון אין לי את האופציה הזאת, כי אני לא אקבל החזר על הבית מלון.
סלעית קולר: אם אני אקבל החזר זה יהיה על הטיסה ואז אני תקוע ב-8 שעות.
רון חלפון: גם אם עברו 8 שעות ובוטלה הטיסה עדיין הבעיה שאת מציגה תקפה.
סלעית קולר: זה אחרת.
סלעית קולר: ברגע שהחוק קבע ולא אני זאת שבוחרת שאחרי 8 שעות הטיסה מבוטלת ומגיע לי איזה שהוא פיצוי, אז כשאני אלך לבית משפט ואני אבקש את ההחזר של בית המלון יגידו לי שהחוק קבע שהטיסה בוטלה, אין פיצוי ושהבית מלון מגיע לי.
סלעית קולר: אם אני אבחר לא לבטל עסקה, כשאין לי זכות ביטול עסקה ברמת עיקרון אלא בגלל הטיסה, אני עלולה למצוא את עצמי במצב שלא יפצו אותי על בית מלון אם אני אלך לבית משפט בעניין הזה.
סלעית קולר: יגידו שהחוק קובע רק החזר הוצאות טיסה ואם אני בוחרת לבטל אני מפסידה את המלון.
רון חלפון: העניין של חבילות תיור הוא עניין שניסינו למצוא לו פתרון.
רון חלפון: בדיון הקודם נקבע שנשאיר את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית ונציין את זה בדברי ההסבר.
רון חלפון: הבעיה שהיא מעלה היא בעיה תקפה שנוגעת לכל ההקשרים.
רון חלפון: תמיד יש בעיה עם הנושא של איך מחזירים את הכסף, איך מחלצים את מחיר הטיסה ומה קורה עם מחיר המלון אם לא טסתי.
רון חלפון: זאת בעיה שעדיין הוועדה לא נתנה לה פתרון.
רון חלפון: גם הממשלה לא הציעה פתרונות כיוון שאין לה בשלב הזה.
רון חלפון: אנחנו צריכים לדון על זה בסיבוב הבא.
כרמל שאמה-הכהן: מחקנו את סעיף 6(א)(2) ו-(3) ושינינו את 6(א)(1) כך שהוא יהיה אופציונאלי.
אתי בנדלר: נשארה ההערה בנוגע לנושא של הביטחון.
אתי בנדלר: האישור כפוף לנושא הביטחון שיידון בסעיף הבא.
ורד וייץ: הנושא של השביתה רלוונטי גם לסעיף 6.
כרמל שאמה-הכהן: מה בנוגע להפרדה של המלון?
אתי בנדלר: במקרה שמדובר בנסיבות שלחברת התעופה אין שליטה עליהן יהיה צורך בסיוע, למעט המלון.
אתי בנדלר: אני מניחה שגם לא הסעה למלון.
ורד וייץ: האם מה שהעלינו יידון במסגרת אותו סעיף פטור שיהיה כללי?
ורד וייץ: באיזו מסגרת זה יידון?
ורד וייץ: לפני זמן מה עבר תיקון לפקודת העיריות.
ורד וייץ: שם הגדירו נושא של עירייה שאינה יכולה לתפקד.
ורד וייץ: ביקשנו את ההחרגה הזאת כך שהסמכויות שלה מועברות לעירייה אחרת.
ורד וייץ: ביקשנו שבהגדרה תוחרג עירייה שאינה יכולה לתפקד, למעט מסיבה של שביתה.
ורד וייץ: זאת לא הפעם הראשונה שתהיה החרגה גורפת למעט שביתה.
ורד וייץ: זה לא משהו שלא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: אין הקבלה מלאה בין הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: בנושא של הפיצוי ציינת רק את הטיעון הכלכלי של בית משפט בהתייחסו לשביתה.
כרמל שאמה-הכהן: בהקשר של סגירת שדה התעופה המשמעות של הפיצוי של חברות התעופה לא קיים, הוא לא פרופורציונאלי לנזק של סגירת שדה התעופה בפני עצמו.
ורד וייץ: בוודאי שהוא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: בית משפט שרואה נזק של 100 מיליון ליום או 101 מיליון ליום זה אותו דבר.
ורד וייץ: אני רק חושבת על הצורך בהלנה של כמות גדולה של נוסעים.
ורד וייץ: זה כסף גדול.
כרמל שאמה-הכהן: מיליון דולר.
כרמל שאמה-הכהן: הלוואי והייתם מתייחסים לזה כאל כסף גדול, כי להשבית שדה תעופה זה כסף הרבה יותר גדול.
ורד וייץ: כשמוכרזת שביתה בכל מה שקשור לתעופה זה תמיד מסיבות מספיק טובות, מספיק חשובות ומספיק ראויות שאני חושבת שצריך לתת לזה את ההגנה הראויה כפי שזה בא לידי ביטוי בפסיקה אצלנו.
כרמל שאמה-הכהן: בפעם האחרונה  שהושבת שדה התעופה אני התייצבתי ראשון עם העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה עם שביתות.
כרמל שאמה-הכהן: הטיעון שאם בית משפט לא יאשר שביתה או כן יאשר שביתה בגלל הפיצוי של הסנדביצ’ים, בתי המלון או הפקס לא קיים.
ורד וייץ: אני רואה את זה כמדרון חלקלק.
ורד וייץ: צריך להיזהר מזה.
ורד וייץ: אם נתחיל לעשות מדרגים ונתחיל לעשות אבחנות זה מדרון חלקלק שצריך להיזהר ממנו.
ורד וייץ: האיזונים קיימים, לא צריך להוסיף עליהם.
ורד וייץ: בתי הדין יודעים לעשות את זה במצב הקיים.
ורד וייץ: ברגע שאתה מוסיף עילה אתה משנה את התמונה.
ורד וייץ: לא צריך ללכת למקום הזה.
ורד וייץ: הצעת החוק הזאת לא מפקיעה מהצרכן עילות אחרות שקיימות לו.
ורד וייץ: אני חושבת שאין מקום להוסיף עילה נוספת.
כרמל שאמה-הכהן: את אומרת שבשביתה הוא לא יקבל פיצוי.
ורד וייץ: אלא אם כן הוא יתבע מכוח עילות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה תביעות.
תמר קלהורה: הבעיה היא לא עם הפיצוי.
תמר קלהורה: שביתה מוגנת היא לא עילה להפרת חוזה ולשיטתנו גם אי אפשר לאפשר עילת תביעה ברשלנות.
תמר קלהורה: השאלה שכרגע אדוני דיבר עליה היא שאלת הסיוע.
תמר קלהורה: אני מסכימה עם אדוני שכאשר מדובר בסנדביצ'ים, בטלפון או בדואר אלקטרוני אין סיבה לא לאפשר את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף יאושר כנראה בלי התוספת של ההחרגה של השביתה.
אחמד טיבי: אני עדיין לא שללתי את ההצעה שלהם.
רון חלפון: אני הבנתי שהוועדה מדברת על סנדביצ'ים, פקסים ומיילים שבכל מקרה יינתנו.
רון חלפון: את ההלנה החרגנו.
תמר קלהורה: באה ההסתדרות ואומרת שגם סנדביצ'ים היא לא רוצה.
אתי בנדלר: במקרה של עיכוב בין 5 ל-8 שעות בשל שביתה או השבתה מוגנים, האם הנוסע יהיה זכאי להחזר הוצאות במידה והוא החליט לחזור לביתו ולבטל את הטיסה?
אתי בנדלר: אני מבינה שההכרעה היא שלסנדביץ' הוא יהיה זכאי, אולי אף למשקה וטלפון.
אתי בנדלר: מה בקשר להחזר הוצאות הטיסה?
ישראל אייכלר: השאלה היא לא אם הוא יקבל פיצוי, אלא שזכותו לבקש החזר על הכרטיס.
ישראל אייכלר: זאת זכות בסיסית של נוסע.
ישראל אייכלר: אני לא חושב שאפשר לפגוע בזה.
תמר קלהורה: אם החוזה מסוכל, אז כל צד צריך להשיב את מה שהוא קיבל.
כרמל שאמה-הכהן: נשאיר את החזר ההוצאות.
כרמל שאמה-הכהן: את המלון מחריגים.
אתי בנדלר: הוא יהיה זכאי לסיוע, למעט מלון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 6(א) ו-(ב) בכפוף לכל ההערות, התוספות, ההחלטות והאזהרות שייתכן ונבוא ונשנה משהו בעתיד בהקשר של הביטחון.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר
איתי עצמון: סעיף 7 ביטול טיסה.
איתי עצמון: (א) נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה לטיסה שבוטלה, זכאי לקבל ממפעיל טיסה או מהמארגן הטבות אלה: (1) החזר הוצאות או כרטיס טיסה חלופי, לפי בחירת הנוסע; (2) שירותי סיוע;(3) פיצוי כספי.
איתי עצמון: (ב) מפעיל טיסה או מארגן שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, כאמור בסעיף קטן (א)(1), והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות חוק זה, ובלבד שמועד הנחיתה ביעד הסופי של הנוסע אינו מאוחר מהמועד המקורי לנחיתה באותו יעד – (1) בשעתיים – אם הטיסה היא במרחק שאינו על 1500 ק"מ; (2) בשלוש שעות – אם הטיסה היא במרחק שאינו עולה על 3500 ק"מ;(3) בארבע שעות – אם הטיסה היא במרחק העולה על 3500 ק"מ;
רון חלפון: ההערה הראשונה היא בנוגע לשירותי סיוע.
רון חלפון: אין ספק שצריכים להיות מוענקים שירותי סיוע, השאלה עד מתי.
רון חלפון: מדובר פה על טיסה שבוטלה.
רון חלפון: השאלה עד מתי צריך לתת סנדביצ'ים ועד מתי צריך להלין במלון.
רון חלפון: על פי הנוסח הזה זה יכול להיות גם למשך שנה.
רון חלפון: צריך לסייג את זה עד למועד יציאה של טיסה חלופית.
רון חלפון: סיוע לא יכול להיות לנצח.
רון חלפון: זה דבר ברור לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן הצרכנים צריכים?
וגיף אליאב: לחברה שמורה הזכות לבטל את הטיסה.
וגיף אליאב: כל מה שהיא תצטרך לשלם זה רק פיצוי מוסכם.
וגיף אליאב: היא מגבילה את הנזק שלה.
כרמל שאמה-הכהן: זו  טיסה שבוטלה.
וגיף אריאב: לא ברורה כאן ההגדרה של נוסע שצריך לקבל מלון.
וגיף אריאב: לדעתי זה או שאתה מקבל כרטיס ומלון, או שאתה מקבל השבת התמורה ופיצוי מוסכם.
וגיף אריאב: צריך להפריד בין הדברים.
אתי בנדלר: הבעיה עם הנוסח זה שרובו מועתק, עם שינויים קלים שניסינו לעשות, מהדירקטיבה האירופית.
אתי בנדלר: זה יוצר בעיה.
אתי בנדלר: בסעיף (3)(1)(א), שמדבר על המזון, מדובר על מזון ומשקאות בהתאם לזמן ההמתנה.
אתי בנדלר: אי אפשר לתת פרשנות שזמן ההמתנה נמשך שנה שלמה.
לאה ורון: גם לגבי (ב) - האירוח בבית המלון שנדרשת שהייה של לילה אחד או יותר, או נדרשת שהייה ארוכה מהשהייה שתוכננה על ידי הנוסע.
אתי בנדלר: דברים כאלה נתונים לפרשנות סבירה.
אתי בנדלר: אני לא יכולה להגיד אם 3 שעות מצדיקים כריך אחד, חצי כריך או כריך וחצי.
אתי בנדלר: אני לא חושבת שראוי שניכנס לרזולוציה הזאת.
אתי בנדלר: נותנים לזה פרשנות סבירה בהתאם לנסיבות העניין.
רון חלפון: אני מקבל את ההערה.
רון חלפון: אני רוצה להעיר לעניין הטווחים.
רון חלפון: הציעה היועצת המשפטית של הוועדה שנבטל את המדרגות בסעיף 6 ושנשנה אותן בסעיפים האחרים.
אתי בנדלר: לא אמרתי שנשנה בסעיפים האחרים, אמרתי שבכל מקרה בסעיף 6 צריך לשנות.
רון חלפון: ההצעה שלנו היא שהמדרגה הראשונה תהיה 2000, אחרי זה בין 2000 ל-4500 והמדרגה השלישית מעל ל-4500.
רון חלפון: באופן כזה יעדים כמו לונדון, מדריד וליסבון יישארו יעדים שהם בתוך אירופה.
רון חלפון: הצעת החוק קובעת הפרדה בין יעד כמו לונדון ליעד כמו פריז.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אבחנה שאני מקבל אותה.
כרמל שאמה-הכהן: האבחנה במדרגה הנמוכה יותר מטרידה אותי .
כרמל שאמה-הכהן: למה ורנה לא שקולה לבוקרשט, סופיה ואודסה?
רון חלפון: היעדים שנמצאים בתוך 2000 קילומטרים הם עמאן, אנטליה, אתונה, קהיר, אילת, איסטנבול, אנקרה, עובדה, רודוס, בוקרשט, אודסה, סופיה ובלגרד.
כרמל שאמה-הכהן: למה ורנה לא?
רון חלפון: ורנה היא לא באגן הים התיכון.
רון חלפון: כשאנחנו מדברים על אגן הים התיכון אנחנו מדברים על יוון, תורכיה, המזרח התיכון.
כרמל שאמה-הכהן: ורנה זה הטיסות של הנופשונים.
כרמל שאמה-הכהן: זה הטיסות שאנשים נוסעים מחמישי עד ראשון.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה להעלות את המדרגה לטיסות כמו פריז?
רון חלפון: יש שני צדדים למטבע, כי אם משנים את המדרגות משנים אותן גם בנוגע לגובה הפיצוי.
רון חלפון: ככל שהיעד רחוק יותר כך מגיע פיצוי גבוה יותר.
רון חלפון: יש רווח גם מהכיוון השני.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שהם יגיעו לפיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: זאת המטרה הראשית.
תמר פינקוס: אנחנו רוצים שהם ייסעו וייהנו מהנופש.
רון חלפון: האם אנחנו מבינים שהאבחנה של 4500 קילומטרים היא אבחנה מקובלת?
רון חלפון: לונדון צריכה להיות כמו פריז.
כרמל שאמה-הכהן: אין ויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאפשר לקבל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: בין לונדון ללוס אנג'לס או למזרח הרחוק יש הבדל.
כרמל שאמה-הכהן: לונדון יותר דומה לפריז.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא כשהעלית מ-1500 ל-2000.
כרמל שאמה-הכהן: פה אני לא בטוח.
כרמל שאמה-הכהן: זה מוציא יעדים כמו סופיה, ורנה.
כרמל שאמה-הכהן: גם ורונה זה יעד של נופשונים.
קרן כהן סעד: זה קצת מאולץ לעשות רק לפי נופשונים, כי ורונה זה גם יעד.
כרמל שאמה-הכהן: הכל פה זה שרירותי.
כרמל שאמה-הכהן: המספר 2000 או 1500 לא רשומים בעשרת הדיברות.
קרן כהן סעד: יש איזה שהוא רעיון גיאוגרפי בחלוקה.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין בוקרשט לורנה?
קרן כהן סעד: תלוי איפה חותכים את זה.
קרן כהן סעד: אנחנו הלכנו לפי אגן הים התיכון ומזרח אירופה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקרשט זה  לא באגן הים התיכון.
כרמל שאמה-הכהן: זה באזור הבלקן כמו סופיה וכמו ורנה.
רון חלפון: ההצעה שלנו הפוכה.
רון חלפון: ההצעה היא להכניס יותר יעדים לטיסות הקרובות.
רון חלפון: אנחנו אכן חושבים שמקומות כמו סופיה ובוקרשט אלו טיסות קרובות.
תמר פינקוס: לכן הם רוצים להעלות את זה ל-2000, כי הם אומרים שאם יעשו 1500 הם יצאו מהגבול.
רון חלפון: זה בהתאם למה שחושב יושב-ראש הוועדה.
רון חלפון: יושב-ראש הוועדה סבור שסופיה היא לא כמו לונדון.
רון חלפון: סופיה צריכה להיות כמו אנקרה.
רון חלפון: זאת ההצעה שלנו.
אתי בנדלר: אני לא מבינה, על רקע זה שבאירופה יש יותר טיסות לטווח קצר ובינוני, למה הנוסע האירופי יזכה לפיצויים גבוהים יותר מהנוסע הישראלי.
רוני סטבוקובסקי: מדינת ישראל לא יושבת באירופה.
רוני סטבוקובסקי: אנחנו צריכים להתאים את עצמנו.
אתי בנדלר: אני לא מבינה את הנושא הזה של ההתאמה.
רון חלפון: נוסע שטס למדריד ונוסע שטס לברצלונה זכאים לאותו גובה של פיצוי.
אתי בנדלר: אין לי עמדה בנושא.
אתי בנדלר: אני מנסה להבין את האבחנה שמנסים ליצור בין הנוסע הישראלי לנוסע האירופי.
אתי בנדלר: אם באירופה קבעו שהטווחים הם של 1500 קילומטר ל-3500, מדוע שונה דינו של הנוסע הישראלי?
אתי בנדלר: למה העובדה שיש באירופה יותר טיסות קצרות ויותר טיסות בכלל צריכה להשפיע על זכאותו של הנוסע לפיצויים?
רון חלפון: הטיעון הוא טיעון אחר ממה שאת מציגה.