GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: הייתי מתאהב ב-30 הימים האלו אם הייתי יודע שזה אמיתי.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם יודעים ליצור מנגנון שהוא באמת יוצר אפילו 30, 60 - אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, שהוא מוחלט, ושאני יודע שיש אבני דרך שהן באמת יצוקות מבטון - אני מוכן להתקדם עם מסלול כזה.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, גם כל חברי הכנסת היו נותנים לזה תמיכה.
אפרת דון יחיא: אנחנו ניסינו לייצר מסלול.
אפרת דון יחיא: מצד אחד, כשהיא באמת נמנעת, וכמו שאתה אומר אין לה שום אינטרס ואז היא לא עושה כלום.
אפרת דון יחיא: במקרה השני – אם היא מסרבת.
אפרת דון יחיא: או שבאותו מקרה היזם לא הגיש את המסמכים, והוא יגיש והכול יהיה בסדר.
אפרת דון יחיא: או שזה באמת סוג של סירוב, ואז יש לו אפשרות לגשת לוועדת ערר, וזה גם תוך מועד קצוב.
אפרת דון יחיא: אנחנו קצבנו את ועדות הערר לתת החלטות תוך 30 ימים, ובמקרים מיוחדים להאריך את זה ל-60 ימים.
אפרת דון יחיא: זאת אומרת, בסוף המסלול הזה יש להם תשובה.
אפרת דון יחיא: לעיתים יהיה סירוב – זה באמת לא מיקום נכון.
אפרת דון יחיא: אנחנו גם ניסינו לעשות קיצור הליכים.
אפרת דון יחיא: כבר שמגישים את הבקשה להיתר מסמנים שלושה מקומות חלופיים למתקני המג"א.
אפרת דון יחיא: זאת אומרת, מגישים כבר לוועדה המקומית ואומרים: אם על זה את לא תעני בהתאם לסעיף, אלו יהיו האפשרויות שבהן אני מתכוון להקים את זה בפטור.
אפרת דון יחיא: זה גם עוד משהו שיגרום לרשות המקומית, כי אנחנו בכל זאת מאמינים שהיא מבינה שזה אינטרס להקים כמה שיותר אתרים.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם אי-אפשר להכניס פה גורם שהוא גורם חיצוני לרשות המקומית?
אפרת דון יחיא: אנחנו חשבנו על ועדת הערר.
כרמל שאמה-הכהן: לא. בין לבין לקבוע האם באמת חברות הסלולר עמדו בדרישות הפרוצדוראליות.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מדבר במהות, בהכרעה האם מגיע להם היתר או לא מגיע להם היתר, אלא בשאלה האם באמת הגענו למיצוי ההליך הפרוצדוראלי של הגשת הבקשה להיתר.
אפרת דון יחיא: כשתהיה לי תוכנת מחשב שקולטת בקשות אז זה ייעשה.
אפרת דון יחיא: כרגע אין לנו את הדרך.
קריאה: האם מישהו בדק בכלל אם יש 3 חלופות לכל אופציה, האם זה ישים בשטח?
קריאה: האם מישהו פעם פעל להקים רשת סלולרית?
אפרת דון יחיא: עד שלושה מקומות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגיע לסעיף הזה כשנדון בו.
אפרת דון יחיא: לגבי המגבלות – זה יכול להיות רק מיתקן שטווח הבטיחות שלו הוא עד 4 מטר.
אפרת דון יחיא: הוא יכול להיות רק בהיקף של 5% מכלל מיתקני הסלולר שהם מקימים באותה שנה באותה רשות מקומית למפעיל חדש - - -
קריאה: באותה שנה באותה רשות.
אפרת דון יחיא: אנחנו מגיעים למפעיל חדש.
אפרת דון יחיא: הגדרנו בעל רישיון חדש שוב כשאנחנו עושים את האיזון בין האינטרס של קידום התחרות ופריסת רשת לעומת האינטרסים האחרים.
אפרת דון יחיא: לגבי בעל רישיון חדש – חשבנו שנכון לייצר מסלול אחר.
אפרת דון יחיא: שם אנחנו קבענו שהוא רשאי לפנות ישירות אל מהנדס הוועדה.
אפרת דון יחיא: קיצרנו את המועדים.
אפרת דון יחיא: מהנדס הוועדה צריך לתת החלטה תוך 14 ימים.
אפרת דון יחיא: הערר הוא תוך 14 יום עד 30 ימים.
אפרת דון יחיא: להם יש אפשרות מעבר ל-5% להקים 40% פרוסים על פני חמש שנים.
אפרת דון יחיא: המשמעות היא שבשנים הראשונות הם יכולים להקים 100% מהמתקנים שלהם בפטור מלא.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש אפשרות להעביר את נטל ההוכחה שחברה לא עמדה בדרישות של הגשת ההיתר על הרשות המקומית במבחן של אחרי 30 ימים?
אפרת דון יחיא: חזקה היא שהמהנדס לא יגיד שזה הגיע ריק אם זה לא הגיע ריק.
אפרת דון יחיא: כבר יש לו - - -. לא נראה לי שאת כל התקנות צריך להפוך בגלל איזשהו מקרה.
אפרת דון יחיא: אני רוצה לציין, למשל, בתוך הדוח.
אפרת דון יחיא: אנחנו ניסינו לפנות לרשויות המקומיות ולראות את הסיבות להתנגדויות.
אפרת דון יחיא: היו סיבות מאוד לגיטימיות, וכולן מפורטות.
אפרת דון יחיא: משך הזמן שצוין בדוח שהוא למעלה משנה, מדבר על איזשהו ממוצע.
אפרת דון יחיא: כששאלנו את עיריית תל אביב הם אמרו שזמן מתן היתר, החלטה – חודש וחצי.
אפרת דון יחיא: באר שבע - - -
קריאה: - - - האם נתנו לך דוגמה?
אפרת דון יחיא: זה תשובות שנתן לנו מהנדס הוועדה.
אפרת דון יחיא: המקרים שבהם אומרים לא, או שיש רשויות שבאמת גוררות רגליים ולא עונות בכלל - - -
נתי שוברט: שמי נתי שוברט, ואני סמנכ"ל ספקטרום במשרד התקשורת.
נתי שוברט: גם באותו דוח של הצוות הבין-משרדי בנושא המג"א שאפרת מתייחסת אליו, בנושא העררים ראו שסדר גודל של מעל 70% מהמקרים כשהגיעו לוועדות ערר, נפסק שהעילה בפסילת הבקשה היא לא היתה קבילה, והותר לחברה להקים את המיתקן.
נתי שוברט: אני לא מדבר על הערר, אני מדבר על ההתייחסות של הוועדה המקומית.
נתי שוברט: למה היא צריכה להגיע לוועדת ערר שתכפה עליה כי זה בעצם גם מה שהיושב-ראש אמר, כי זה כנראה נוח לעירייה לקבל את זה מלמעלה מלאשר בעצמה.
קריאה: לא, לזה יש פתרון בתקנות.
קריאה: קוצבים את לוחות הזמנים.
אפרת דון יחיא: לכן, המנגנון נקבע כך.
אפרת דון יחיא: אנחנו ניסינו להיות - - -
בני שוברט: אני מתייחס לעניין שאפרת אמרה שלוועדות אין עניין לפסול בקשות סתם כך.
בני שוברט: מסתבר שיש להן עניין, כי מה שמגיע לוועדת הערר רובו ככולו מאושר.
אפרת דון יחיא: אני גם רוצה לציין שאומנם בשנים האחרונות פריסת הרשת נעשית בדרך של הקמת מג"אות.
אפרת דון יחיא: אבל, 80% מהרשת הקיימת היום זה אנטנות באתרי בנייה, למרות שבשנים האחרונות למעלה מ-90% האנטנות שמוקמות הן בדרך של מג"א.
אפרת דון יחיא: הפריסה של הרשת היא אפשרית גם בהיתרי בנייה.
אפרת דון יחיא: אבל, אנחנו לא באים לגמרי לאיין את האפשרות הזאת, ובוודאי לא כשמדובר על מפעיל חדש.
קריאה: נתונים עכשיו נאמרו הפוך.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מאיר שטרית שממהר, בבקשה.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מתנצל.
מאיר שטרית: יש לי ועדה אחרת, והתחייבתי מראש.
מאיר שטרית: חשבתי שזה ייקח שעה.
מאיר שטרית: אני רק מבקש לומר כמה מילים, ולהשאיר דברים לשיקול הוועדה.
מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד לך שאנחנו עושים פה בדבר מאוד מוזר בעיניי.
מאיר שטרית: הייתי שר פנים, ובזמנו הייתי אחראי גם על התחום הזה בזמנו.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד ליועץ המשפטי לממשלה, לא המשפט הוא חזות הכול.
מאיר שטרית: עדיין יש מדינה בדרך, עדיין אנשים צריכים לקבל תקשורת, עדיין אנחנו אמונים ליצור תחרות ולהוריד את מחיר הסלולר.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד ליועץ המשפטי לממשלה שפעל בעקבות בג"ץ – וכך צמח העניין הזה – אני חושב שהדבר הזה מחייב תיקון.
מאיר שטרית: שר הפנים צריך לעשות את מה שנכון, ולא מה שהיועץ המשפטי לממשלה אומר.
מאיר שטרית: ומותר להתווכח עם היועץ המשפטי לממשלה.
מאיר שטרית: אני קובע שלדעתי מה שאתם מציעים הוא לא נכון.
מאיר שטרית: הוא לא נכון מבחינת המדינה, הוא לא נכון מבחינת משרד הפנים.
מאיר שטרית: מה שנכון לעשות הוא כמו שעשו בעולם כולו כפי שאני אסביר תיכף, וזה לעודד את חברות הסלולר לעשות אנטנות קטנות עם הספק שידור נמוך ככל האפשר.
מאיר שטרית: כי ברגע שמעודדים אותם בדרך של פטור להתקין אנטנות ברמת שידור נמוכה, ולכל היתר צריך לבקש אישורים מפה ועד הודעה - שייקח חצי שנה, לא מעניין אותי – אתה יוצר אינסנטיב לחברות הסלולר להתקין את מה שהציבור מעוניין - אנטנות ברמת שידור נמוכה.
מאיר שטרית: כיוון שככל שרמת השידור נמוכה הקרינה שמגיעה לאוזן של המשתמש בטלפון היא קטנה בסדרי גודל בהשוואה להעלאת עוצמת השידור.
מאיר שטרית: בעולם כולו עשו את זה.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, בבריטניה יש פטור מלא מהיתרי בנייה ופטור מיידוע.
מאיר שטרית: בגרמניה יש פטור מלא מהיתרי בנייה ומיידוע.
מאיר שטרית: באוסטרליה יש פטור מלא מהיתרי בנייה לאנטנות ומיידוע.
מאיר שטרית: בצרפת - - -
כרמל שאמה-הכהן: האם זה נכון כל מה שהוא מקריא?
מאיר שטרית: אני יכול לתת לך את הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני שאלתי אותם.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אמרתי שזה לא נכון.
מאיר שטרית: אני יכול לספק לך את כל החומר, ואת כל הנתונים.
מאיר שטרית: לכולם יש פטור מלא מיידוע.
מאיר שטרית: אצלנו יש חוכמולוגים שהחליטו שזה לא פופולארי לאשר תחנות אנטנות סלולאריות, ובעצם הם גורמים נזק הפוך לציבור.
מאיר שטרית: כי בכל מקרה שחברת סלולר צריכה להתקין אנטנה על בסיס היתר, היא תתקין את האנטנה הכי חזקה שהיא יכולה, למה?
מאיר שטרית: כי זה מכסה שידור הרבה יותר גבוה, ולכן אז הציבור - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא נכון?
קריאה: לא תואם את מה שכתוב בדוח הצוות הבין-משרדי.
מאיר שטרית: סלח לי.
מאיר שטרית: תן לי לסיים את דבריי, ואחר כך תגיד מה שאתה רוצה.
מאיר שטרית: יש הוכחות לדברים.
מאיר שטרית: אני מציע לשאול את הממונה על הקרינה במשרד התקשורת ואת המשרד לאיכות הסביבה.
מאיר שטרית: ברגע שאדם מרים טלפון ומדבר במקום שבו יש עוצמת שידור גבוהה, רמת הקרינה שהוא מקבל באוזן שלו היא בסדרי גודל יותר גדולה מאשר כשהוא מדבר כשיש לידו אנטנה קרובה.
קריאה: ההיפך.
מאיר שטרית: יש פה נייר של המשרד להגנת הסביבה, לא נייר שלי, שהוא מדבר על עוצמות השידור בערים שונות בישראל לפי מספר האנטנות שפורסם באותו מקום.
מאיר שטרית: בתל אביב שבה יש מספר אנטנות הכי גבוה – 539 אנטנות, רמת השידור היא 1. אדוני היושב-ראש, לעומת זאת, בירושלים רמת השידור היא 12.
מאיר שטרית: במודיעין רמת השידור היא פי 197 מאשר תל אביב.
מאיר שטרית: בקריית מלאכי רמת השידור היא פי 261 מאשר בתל אביב.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מתכוון לשידור מהמכשיר, קרינה מהמכשיר.
מאיר שטרית: כן, קרינה מהמכשיר שהאיש מקבל.
קריאה: גם האנטנה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, מהמכשיר הוא מתכוון.
מאיר שטרית: בבית שמש 478 פעם יותר.
מאיר שטרית: זה לא אנטנה כי זה מדבר על כל האנטנות שיש בעיר.
מאיר שטרית: בבית שמש פי 478 פעמים מהאיש שמקבל בתל אביב.
מאיר שטרית: באום אל-פאחם פי 1,616.
מאיר שטרית: יש פה טבלה של המשרד להגנת הסביבה, לא שלי, ואני יכול להשאיר לך אותה, והיא אומרת את הדברים האלה.
מאיר שטרית: אז מהי האחריות המוטלת על נציגי הציבור?
מאיר שטרית: תפקיד נבחרי הציבור לדאוג לכך שהציבור יקבל פחות קרינה.
מאיר שטרית: בשביל זה אני פה.
מאיר שטרית: אני חושב שככל שיש אנטנות יותר קטנות שפרוסות על שטח יותר גדול, יש פחות קרינה.
מאיר שטרית: זה נורא פשוט.
מאיר שטרית: זה לא פופולארי להגיד את זה אולי כי הציבור חושב שכל אנטנה זה - - -. צריך להסביר היום לציבור את האמת הפשוטה.
מאיר שטרית: ככל שיש אנטנות יותר גדולות - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר דבר מאוד חשוב, ואני רק רוצה להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: האם מישהו חולק על הקביעה שככל שיש יותר אנטנות, אנחנו סופגים פחות קרינה מהמכשיר?
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכוון לאיש מקצועי, לא ליועץ משפטי.
אפרת דון יחיא: - - -מסכים איתך, זה מה שהדוח אומר.
כרמל שאמה-הכהן: זה נתון שכביכול מעודד הצבת אנטנות.
כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, ריבוי אנטנות – האם הקרינה שאני סופג מהאנטנה עצמה היא יותר גדולה?
מאיר שטרית: אם רמת השידור של אנטנה נמוכה.
מאיר שטרית: הם מציעים שיהיה עד 4 מטר הגבול של הקרינה, אני מקבל את זה.
מאיר שטרית: אז תעשו פטור לכל האנטנות עד 4 מטר, זה הכי פשוט.
מאיר שטרית: תעשו פטור לכל האנטנות שהשידור שלהן הוא מיקרון אחד.
מאיר שטרית: תעשו פטור כדי לעודד אנשים להתקין אנטנות נמוכות.
מאיר שטרית: זה מה שאני הייתי עושה כשר פנים – נותן פטור מלא.
מאיר שטרית: ואם צריך לשנות את החוק - תשנו את החוק, ותשנו את התקנות כי זה מה שנכון לעשות.
מאיר שטרית: החוק הוא לא תורה מסיני.
מאיר שטרית: החוק נועד לשרת בני אדם, ולא ההיפך.
מאיר שטרית: ואם החוק הוא לא תקין – תתקנו את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: האם להגביל את רמת הקרינה של האנטנה?
מאיר שטרית: כן, ודאי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אז זה מגדיל לך את מספר האנטנות שאתה צריך.
מאיר שטרית: בדיוק, זה הרעיון.
כרמל שאמה-הכהן: ואז ליותר אנשים יש אנטנה מול החלון שזה הדבר שהכי מפחיד את הציבור.
מאיר שטרית: נכון, ויש להם פחות קרינה באוזן כשהם משתמשים בטלפון.
מאיר שטרית: הרי כולם משתמשים בטלפון.
מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מציע לך - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה הנקודה שאני רוצה לברר.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה עם מי שנמצא מול האנטנה?
מאיר שטרית: לדעתי, כפי שמקובל הדבר הזה בעולם, אין בעיה למי שנמצא מול האנטנה.
מאיר שטרית: אנחנו ליד יבנה, ויש אנטנות בגובה 200 מטר.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר סטיליאן גלברג מהמשרד להגנת הסביבה, האם אתה מוכן להסביר לנו את הסיפור הזה?
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, משפט לסיום.
מאיר שטרית: אני מציע לך – אני חושב שהתקנות האלה לא נכונות, או לא צריך לעשות אותן כי הן קודם כל ישימו קץ לתחרות בסלולר, וימנעו הפעלה של מפעילים וירטואליים – דבר שיעניש את הציבור.
מאיר שטרית: שנית, לגופו של עניין הקרינה, ואני לא חסיד של חברות הסלולר.
מאיר שטרית: אתה יודע שהגשתי עשרות חוקים - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, המפעילים הווירטואליים לא צריכים אנטנות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מתכוון לחדשים.
מאיר שטרית: החדשים.
מאיר שטרית: אתה יודע שהגשתי המון חוקים נגד חברות הסלולר כי אני כועס עליהן על מיליון דברים אחרים.
מאיר שטרית: אבל, העניין הזה הוא לא עניין של חברות הסלולר, אלא זה עניין של הציבור.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מציע לך ללמוד את הנושא לעומק.
מאיר שטרית: אם תחשבו שצריך לתקן את החוק  תיזמו תיקון חקיקה.
מאיר שטרית: אם אני אופוזיציה והממשלה לא מאשרת – בסדר.
מאיר שטרית: תיזום אתה תיקון חוק.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מתכוון שנדון בנושא לעומק, תניח שלמדנו אותו לעומק.
מאיר שטרית: תיקון חקיקה שייתקן את המצב כי זה מה שנכון לעשות.
מאיר שטרית: אני מודה לך, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: חבל שאתה לא נשאר איתנו.
מאיר שטרית: אני מצטער, אני פשוט צריך להיות בוועדה אחרת.
מאיר שטרית: אני אשמח לבוא לישיבה הבאה.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר סטיליאן גלברג מאגף רעש וקרינה במשרד לאיכות הסביבה, תסביר לנו בצורה ברורה את המשמעות של אנטנה ליד הבית.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו כבר ויכוח על המכשיר.
סטיליאן גלברג: אם האנטנה נמצאת ליד הבית והיא בגובה של 8 - 9 מטר מעל הבתים שמסביב, אז הבתים שמסביב חשופים לכמעט 0 קרינה.
כרמל שאמה-הכהן: האם האבחנה צריכה להיות 8 מטרים ומעלה?
סטיליאן גלברג: כן, כן, מעל הבניינים ממול.
סטיליאן גלברג: לעומת זאת, הבעיה עם מיתקן הגישה האלחוטי היא שהוא מוגבל לקומה מתחת לגג העליון.
סטיליאן גלברג: מדובר על מרפסת גג שזה בדרך כלל מרפסת של פנטהאוז.
סטיליאן גלברג: זה לא הגג העליון של הבניין.
סטיליאן גלברג: גם הגובה של התורן של מיתקן גישה מוגבל למטר וחצי.
כרמל שאמה-הכהן: האם אי-אפשר לשים תורן של 8 מטרים?
סטיליאן גלברג: אפשר בהיתר.
סטיליאן גלברג: אבל, זה לא מיתקן גישה.
סטיליאן גלברג: ההגדרה של מיתקן גישה בחוק התכנון והבנייה זה משהו שיש לו 80 על 50 על 30, וגובה של מטר וחצי.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נחזור למה שיש.
כרמל שאמה-הכהן: בהנחה שזה נמצא במטר וחצי על גג מינוס אחד כמו שאתה קורא לו, מה זה אומר לגבי השכנים?
סטיליאן גלברג: שהחשיפה היא הרבה יותר גבוהה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה בעייתי.
קריאה: השאלה ממה?
סטיליאן גלברג: מאנטנה רגילה – עדיין עומדת בסף הבטיחות.
סטיליאן גלברג: אבל, אנחנו בתחום הזה פועלים לפי עיקרון הזהירות המונעת.
כרמל שאמה-הכהן: בהיעדר אנטנה יש לנו רק בעיה של קרינה מהמכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: מה הפרופורציה של הנזק או של הסכנה בין הקרינה שיוצאת מפה, לבין הקרינה שאני סופג מאנטנות סביבתיות?
סטיליאן גלברג: 90% מהקרינה שאתה סופג, גם אם אתה מדבר לא 15 דקות ביום כמו כל עם ישראל, אלא דקה ביום, 90% מהחשיפה שלך לקרינה סלולרית זה מהמכשיר הנייד, לא מהאנטנה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אנחנו צריכים תקנות להגביל את השימוש במכשיר הזה, ולהרחיק אותנו ממנו.
סטיליאן גלברג: דרך אגב, בספר המכשיר כתוב שצריך להחזיק את המכשיר 2 ס"מ מהאוזן.
סטיליאן גלברג: בדרך כלל לישראלי הממוצע יש שקע פה כדי להכניס עמוק בפנים.
סטיליאן גלברג: בין היתר, גם בגלל שיש אזורים עם קליטה לא טובה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שמסכנים התושבים של אום אל-פאחם.
לאה ורון: תתייחס אם כך גם לדיבורית.
קריאה: - - -להשתמש באוזנייה.
סטיליאן גלברג: אכן, תושבי אום אל-פאחם מקבלים רמות קרינה גבוהות בהרבה מאזורים שבהם יש הרבה אנטנות.
סטיליאן גלברג: אם תושב אום אל-פאחם - ויש כמה שכונות כאלה גם בירושלים, לא צריך רחוק מזה - מדבר דקה ביום הוא מקבל הרבה יותר קרינה ממה שמקבל תושב שיושב 15 מטר בגובה של האנטנה לכיוון השידור של האנטנה.
כרמל שאמה-הכהן: מה שאני מבין מדבריך הוא ששימוש מושכל של הציבור במכשיר עצמו חוסך נזק בריאותי או סיכון בריאותי שהוא  לא פרופורציונאלי ל- - -
סטיליאן גלברג: בוודאי.
סטיליאן גלברג: אבל, חשיפה היא כמו עישון.
סטיליאן גלברג: כמשרד להגנת הסביבה, המכשיר עצמו זה חשיפה וולונטארית.
סטיליאן גלברג: זה בהחלטה של כל אדם.
סטיליאן גלברג: אנחנו עוסקים אך ורק בחשיפה סביבתית שהיא חשיפה כפויה.
סטיליאן גלברג: אנחנו לא עוסקים בנושא המכשירים.
סטיליאן גלברג: לכן, בטבלה שחבר הכנסת שטרית ציטט יש גם את החשיפה למכשירים הסלולריים, אבל גם – וזה מה שמעניין אותנו בעיקר – את החשיפה לאנטנות.
סטיליאן גלברג: בעיות אחרות שיש עם מיתקני גישה אלחוטיים שלא עוברים דרך ועדות התכנון הן נושאים כמו בטיחות אש, בטיחות חשמל, בטיחות קונסטרוקציה.
סטיליאן גלברג: מסקירה שנעשתה על ידינו אין אף מדינה בעולם שיש בה את הייצור הזה שנקרא מיתקן גישה אלחוטי.
סטיליאן גלברג: זה המצאה ישראלית לטוב ולרע.
סטיליאן גלברג: יש אכן מדינות שיש פטור מהיתר בנייה.
סטיליאן גלברג: חלקן הגבילו את ההספק ל-10 ואט או ל-20 ואט.
סטיליאן גלברג: חלקן הגבילו את הגובה.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההספק של מיתקן גישה?
סטיליאן גלברג: למיתקן גישה אין הגבלה בהספק.
סטיליאן גלברג: יכול להיות כל הספק.
כרמל שאמה-הכהן: במה משתמשות היום חברות הסלולר?
סטיליאן גלברג: סדר גודל של 40 – 50 ואט.
כרמל שאמה-הכהן: וכמה זה אנטנה גדולה ממוצעת?
סטיליאן גלברג: אותו הדבר.
סטיליאן גלברג: גם במדינות האלה שיש בהן פטור מהיתר בנייה, עדיין יש מנגנון אחר שצריך אישור של קונסטרוקטור, יש עדיין של הרשות המקומית, של מכבי האש של הרשות המקומית.
סטיליאן גלברג: לדוגמה, בארצות-הברית יש מדינות שהחליטו שאנטנות מסוימות פטורות מהיתר בנייה.
סטיליאן גלברג: אבל, עדיין צריך לקבל אישור ממכבי אש.
כרמל שאמה-הכהן: באלו אישורים מדובר?
כרמל שאמה-הכהן: קונסטרוקטור, כיבוי אש - - -
סטיליאן גלברג: כיבוי אש וחיבור לחשמל.
סטיליאן גלברג: מבחינת המשרד להגנת הסביבה, ומבחינתי כמי שחותם על ההיתרים, יש קושי רב עם מיתקני גישה אלחוטיים מכיוון שמבחינת הציבור המשרד אחראי לכול, מכיוון שאין אף אחד אחר שבדק את הנושא הזה.
סטיליאן גלברג: אנחנו עוסקים לא כל כך בהיבט המקצועי אלא בהיבט הבירוקראטי.
סטיליאן גלברג: בחוק כתוב שצריך להודיע לרשות המקומית, והרשות המקומית צריכה להגיד אם לדעתם צריך היתרי בנייה או לא צריך היתרי בנייה.
סטיליאן גלברג: אנחנו כל הזמן עסוקים בבדיקה האם המכתב הגיע, האם יש אישור מהדואר, או לא.
סטיליאן גלברג: זו אופרציה בלתי נגמרת לחלוטין.
סטיליאן גלברג: חבל שעושים מהתקשורת הסלולרית אויב העם.
סטיליאן גלברג: תקשורת סלולרית היא תשתית חיונית, וצריך להתגאות בזה שאתה שם אנטנות.
סטיליאן גלברג: בדרך כלל, הקביעה שלי כמשרד להגנת הסביבה היא שהחברות הסלולריות לא מקימות אנטנות בצפיפות מספיק גדולה מכיוון שזה הרבה יותר זול להן להקים אנטנה אחת שמשרתת - - -. זה עולה לא מעט כסף להקים אנטנה, וגם לתחזק.
כרמל שאמה-הכהן: גם שכר הדירה, כן.
סטיליאן גלברג: נושא שכר הדירה הוא אופרציה אחרת.
סטיליאן גלברג: רוב מיתקני הגישה האלחוטיים נמצאים בבתים פרטיים.
סטיליאן גלברג: אנחנו חושבים שמקומו של מיתקן תקשורת הוא על מוסדות ציבור, על בתי-ספר, על גני- ילדים, על משרדי ממשלה.
סטיליאן גלברג: אנחנו גם מהווים דוגמה בנושא זה.
סטיליאן גלברג: מעל לשכת השר להגנת הסביבה ישנה אחת מהאנטנות הגדולות בישראל.
דב חנין: וגם ליד חדרו בכנסת יש מיתקן ממסר חשמלי מאוד מסיבי.
דב חנין: אנחנו מאחלים לו בריאות ואריכות ימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא גם לא נמצא שם הרבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תוך חצי שנה הם מתחלפים אז זה לא כזה משנה.
סטיליאן גלברג: מיקום מיתקני התקשורת כמו מיקום של כל תשתית צריך להיות על מוסדות ציבור.
כרמל שאמה-הכהן: מה משמעותם של ה-40 - 50 ואטים שאמרת?
כרמל שאמה-הכהן: אם אנחנו מגבילים את עוצמת הקרינה של האנטנה, האם יש לזה משמעות?
כרמל שאמה-הכהן: המחיר הוא יותר אנטנות.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם זה שווה את המחיר הזה?
סטיליאן גלברג: ככל שיש יותר אנטנות גם מבחינת החשיפה לאנטנות, החשיפה היא יותר נמוכה.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם יש לזה משמעות אם אנחנו נגביל את עוצמת האנטנות שפטורות מהיתר נניח, ואני מקצין, ל-10 ואט?
כרמל שאמה-הכהן: זה יצריך הרי יותר אנטנות בשטח, ויותר השקעה של חברות הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: האם ההגבלה הזאת שאנחנו נשים, יש לה משמעות?
כרמל שאמה-הכהן: האם היא שווה?
כרמל שאמה-הכהן: האם שווה לנו לחשוב על כיוון כזה?
סטיליאן גלברג: כל עוד לא עושים את זה, כל עוד גם הדבר הזה לא עובר דרך הגופים הרלוונטיים ברשות המקומית, אלא - - -     	על מה אנחנו מדברים?
סטיליאן גלברג: כבוד היושב-ראש, אנחנו לא מדברים על זה שאנחנו לא רוצים לעבור דרך הרשות המקומית.
סטיליאן גלברג: אנחנו מדברים על זה שלוקח המון זמן לרשות המקומית להגיב בכלל.
סטיליאן גלברג: מבחינת החברות הסלולריות, נוח לחברות הסלולריות שהתשובה "לא" שנותנת עיריית הרצלייה, לדוגמה, תהיה תוך שבוע, לא אחרי חודש.
סטיליאן גלברג: ואז הולכים לוועדת ערר, וועדת ערר מאשרת כמעט 100% מהמקרים, ואז גם ראש העיר יכול להתגאות בזה שהוא לא אישר אנטנות, וגם יש אנטנות לתושבי הרצלייה שלא יכולים.
סטיליאן גלברג: גם לכלבים שלהם יש סלולרי.
סטיליאן גלברג: יש מיתקן כזה מאוד יפה.
סטיליאן גלברג: לכן, כולם מרוצים.
סטיליאן גלברג: אני לא חושב שצריך לעשות כל מיני תקנות, וכל מיני חוקים כדי לאכוף את חוסר המעש של ראשי הרשויות.
סטיליאן גלברג: ראש רשות צריך להחליט אם הוא רוצה ברשות שלו תקשורת סלולרית.
סטיליאן גלברג: בדיוק כמו שהוא קובע איפה יש תמרורים, ואיפה יש תחנות אוטובוס ופנסי רחוב, שהרשות המקומית תקבע איפה אנטנה.
כרמל שאמה-הכהן: אם היה מצב שמחסור באנטנות היה יוצר חוסר אפשרות של התושבים לדבר, יכול להיות שהיה נוצר איזון בין הרצון של ראש עיר לא להיכנס- - -
סטיליאן גלברג: בסדר, חברת סלקום ניסתה.
סטיליאן גלברג: היא עשתה ניסוי כזה של יום שבו היא כיבתה את התקשורת, ולא - - -
קריאה: סיכמנו שאתה לא מגלה את זה, ושזה נשאר בינינו.
סטיליאן גלברג: זה היה באמת הדגמה.
סטיליאן גלברג: אני ראיתי בתקשורת שאנשים דווקא לא היו מרוצים.
סטיליאן גלברג: אני מניח שהיו כמה שהיו גם מרוצים שלפחות האנטנות של סלקום לא שידרו.
קריאה: שידרו בכל מקרה.
אפרת דון יחיא: אדוני, אנחנו טוענים שבגלל שיש את האלטרנטיבה של המג"אות שאין להן יתרון מבחינת הבטיחות – ההיפך, כמו שהסביר הממונה על הקרינה - וגם מבחינה כלכלית.
אפרת דון יחיא: אנחנו שאלנו את חברות הסלולר.
אפרת דון יחיא: אין להם יתרון בקופסא הזאת.
אפרת דון יחיא: הסיבה היחידה שהם נוקטים בה היא בגלל הפטור.
קריאות: לא, לא בגלל הפטור.
קריאות: בגלל שאין אלטרנטיבה להקים.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, לא מקהלה.
כרמל שאמה-הכהן: תנו לה לדבר.
אפרת דון יחיא: יש אלטרנטיבה להקים את זה בהיתרי בנייה.
אפרת דון יחיא: עד היום 80% מהרשת היא בהיתרי בנייה.
אפרת דון יחיא: הסיבה שלא נוקטים בה – בגלל שיש את האפשרות.
אפרת דון יחיא: אנחנו אמרנו שלא נאיין אותה לחלוטין.
אפרת דון יחיא: עדיין ניתן את הפתח, ובטח למפעיל החדש.
אפרת דון יחיא: אבל, זה אמור לכוון את כולם להקים המון אנטנות בדרך של היתר בנייה.
אפרת דון יחיא: יש אנטנות שהן יותר טובות והן לא פחות גרועות, אבל בדרך של היתר בנייה.
אפרת דון יחיא: ואז אנחנו מקבלים את כל היתרונות הנוספים שאנחנו חושבים שצריך לקבל.
קריאה: תראי לנו עירייה אחת שתרשה לנו להקים - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאמרתי בתחילת הדיון, אנחנו – יותר נכון, משרד התקשורת יחד עם האוצר – מקדמים מהלך של הכנסת מפעילים נוספים.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא יהיה להם מסלול סביר של פריסת רשת, הם לא יוכלו בכלל להגיש את ההצעה בצורה סבירה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו יוצרים להם מסלול ירוק להתקדם בפריסת רשת?
דב חנין: המילה "ירוק" היא מיותרת.
כרמל שאמה-הכהן: האם אנחנו יכולים לחשוב על מצב, לדוגמה, שבו אחוז מסוים מהאנטנות יותקן, וניתן טווח של זמן שבו צריך להשיג להם היתר?
כרמל שאמה-הכהן: ניתן טווח זמן שבו צריך לתת להם היתר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, לא נעצור את פריסת הרשת.
אפרת דון יחיא: אפשרנו 100% של פריסה בצורה של מג"א בשנים הראשונות.
אפרת דון יחיא: כל מה שזה דורש - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים עכשיו על החדשים.
אפרת דון יחיא: החדשים.
אפרת דון יחיא: המתקין החדש לפי התקנות שאנחנו מציעים שהן לא פשוטות, אבל זאת ההצעה שלנו, הוא יכול לפרוס בשנים הראשונות, בשנתיים הראשונות, 100% בפטור מלא.
אפרת דון יחיא: אבל, הוא יצטרך לגלות את זה.
אפרת דון יחיא: הוא יצטרך לפנות למהנדס שיענה לו תוך 14 ימים.
אפרת דון יחיא: אם יש איזושהי בעייתית, אם הוא מסרב, יוכלו לפנות לוועדת הערר.
כרמל שאמה-הכהן: אז הוא לא פורס.
אפרת דון יחיא: זה נותן לו חודש וחצי עיכוב.
אפרת דון יחיא: אנחנו חושבים שהאינטרסים האחרים שהפרוצדורה הזאת נותנת - - -
כרמל שאמה-הכהן: תסבירי שוב את המסלול.
כרמל שאמה-הכהן: אני מפעיל חדש, מה אני עושה כדי להציב אנטנה אחת?
אפרת דון יחיא: אתה פונה למהנדס של הוועדה המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מציב.
כרמל שאמה-הכהן: אני קודם כל פונה.
אפרת דון יחיא: אתה קונה את המיתקן, אתה שוכר נכס.
אפרת דון יחיא: עושים הרבה דברים.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, פניתי.
אפרת דון יחיא: לפני שאתה פונה, אתה מודיע לבעלי נכס.
אפרת דון יחיא: אם זה רכוש משותף, על-פי חוק אתה צריך להודיע.
אפרת דון יחיא: זה לפני, ותעשה גם חודשיים לפני.
אפרת דון יחיא: ברגע שהוא פונה אל המהנדס, המהנדס צריך לתת את החלטתו בתוך 14 ימים ממועד הגשת הבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: סירב המהנדס.
אפרת דון יחיא: על החלטת מהנדס ועדה אפשר יהיה להגיש ערר בתוך 14 ימים.
אפרת דון יחיא: בתוך 14 ימים - לא ועדת ערר, גם רק יושב-ראש ועדת הערר.
אפרת דון יחיא: זה גם יכול להיות מהיר, וזה לא לפי מועדי ישיבות.
אפרת דון יחיא: תוך 14 ימים צריך לתת את ההחלטה.
אפרת דון יחיא: אם העורר - כלומר, המגיש - מבקש שיהיה גם דיון בנושא, אז אפשר להאריך את זה ב-30 ימים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, סך הכול, פחות או יותר חודשיים?
אפרת דון יחיא: יכול להיות גם שלא תהיה התנגדות.
אפרת דון יחיא: אבל, בהנחה שתהיה התנגדות 14 ימים או אם הוא דורש דיון אז זה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז מה הבעיה של האוצר עם המסלול הזה לחדשים?
יהודה סבן: לא, אנחנו מבקשים לא להתייחס לתקנות עצמן.
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת?
יהודה סבן: אנחנו מבקשים לא להתייחס לתקנות עצמן.
יהודה סבן: יש עמדה של שר הפנים והיא הוצגה כאן על-ידי נציגיו.
יהודה סבן: אין עמדה אחרת שלנו בעניין הזה.
יהודה סבן: אנחנו מבקשים לא להתייחס לזה.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתם תומכים בעמדה של שר הפנים?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין, מה זה - - -
אתי בנדלר: אני מזכירה לאדוני היושב-ראש שבהתאם להנחיות היועץ המשפטי לממשלה, אף פקיד בכל דרג שהוא לא רשאי לטעון, להביע עמדה שונה מהעמדה שהוחלט עליה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.
אתי בנדלר: אז הם מנועים מלדבר.
אתי בנדלר: אני חושבת שהדברים ברורים.
כרמל שאמה-הכהן: היועץ המשפטי לממשלה משתיק פקידים?
אתי בנדלר: אבל, הממשלה אמורה להישמע בקול אחד.
לאה ורון: מה זה עניינה של ועדת הכלכלה מה הן הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה לפקידיו?
כרמל שאמה-הכהן: אם יש לו משהו לומר לוועדה?
כרמל שאמה-הכהן: האם יש לך משהו לומר לוועדה ואתה לא אומר בגלל ההוראה של היועץ המשפטי?
אתי בנדלר: אחרת הוא יועמד לדיון משמעתי.
יהודה סבן: אין לי שום דבר לומר.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך שום דבר לומר?
יהודה סבן: לא.
כרמל שאמה-הכהן: אם האוצר לא מעוניין בקידום של ה -  - -, זה כבר התפתחות חשובה.
כרמל שאמה-הכהן: חשבתי שהאוצר - - -     	חבר הכנסת חנין, בבקשה.
דב חנין: אנחנו עוסקים ב - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה מאוד מוזר מה שקורה פה.
דב חנין: אדוני, אני רק אומר למען הפרוטוקול של הוועדה כדי שתהיה פה לפחות עמדה ברורה אחת בנושא הזה של אותה אי-בהירות בעמדת משרד האוצר.
דב חנין: אכן קיימת הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שאומרת שנציגי ממשלה שמופיעים בפני הכנסת לא יביעו עמדה שמנוגדת לעמדת הממשלה.
דב חנין: אני אומר את הדברים בזהירות, אבל באופן חד-משמעי, כדעה משפטית שלי שהיא לא מחייבת.
דב חנין: אני לא היועץ המשפטי של הוועדה.
דב חנין: ההנחיה הזאת של היועץ המשפטי לממשלה - אינני יודע מה מקור תוקפה, ועל מה היא נשענת.