GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: לגבי המידע הבטיחותי הזה יש הוראות בנספח 13 לאמנת שיקגו שמדברות על ההגנות שצריך לתת למידע הזה.
רננה שחר: מדובר בהגנות לעובדי הטיס, לאדם הספציפי.
יצחק וקנין: זה יותר שייך לחקירות הפנימיות.
רננה שחר: אפשר לראות בזה שני דברים מבחינת סוגי המידע שנצברים.
רננה שחר: יש מערכות שצוברות מידע טכני כמו הקלטות הנתונים.
רננה שחר: את הקלטות הנתונים ואת המידע מעבדים.
רננה שחר: לחברת התעופה יש את המידע הטיסתי,  את הנתונים הטכניים שמוקלטים.
רננה שחר: אחר כך חברת התעופה צריכה לעשות תכנית לניתוח המידע הזה.
רננה שחר: זה לא רק הנתונים, זה גם  מה שהחברה מוסיפה על זה ובונה על זה, זאת אומרת גם מידע שהוא מידע כתוב.
רננה שחר: התחקורים הפנימיים יכולים להיכנס לגדר העניין הזה.
רננה שחר: מדובר בסעיף שהוא סעיף מסמיך, זאת אומרת שאת המערכות עצמן של המידע הבטיחותי צריך לקבוע בתקנות.
רננה שחר: צריך להגיד שזאת מערכת המידע הבטיחותי, צריך לקבוע את החובה של בעל הרישיון לקיים אותה, לנהל אותה, לאפשר שיתוף במידע הבטיחותי.
רננה שחר: כל הסיפור של המידע הבטיחותי הוא שיתוף כדי שכולנו נדע ונוכל להפיק לקחים.
רננה שחר: שתי ההגנות העיקריות שניתנות בסעיף – מבחינתנו זאת התקדמות רבה – אלו גם ההגנות מרת"א משימוש בהליך מינהלי בדומה למה שיש ב145א והגנות מהמעביד, מבעל הרישיון, על-מנת שגם הוא לא יעשה שימוש במידע הזה להליכים משמעתיים כלפי העובד.
רננה שחר: 145ב בסעיף זה, "מחזיק מידע בטיחותי" – בעל רישיון המקיים מערכת לאיסוף מידע בטיחותי:המנהל, החוקר הראשי, או רשות שלטונית אחרת שהמידע דרוש לה לשם שיפור בטיחות התעופה האזרחית, שמידע בטיחותי נמסר להם בהתאם להוראות סעיף קטן (ב).
רננה שחר: "מידע בטיחותי" – מידע שאסף מחזיק מידע בטיחותי לפי חוק זה במערכת לאיסוף מידע בטיחותי כפי שקבע השר.
רננה שחר: "מערכת לאיסוף מידע בטיחותי" – מערכת שנועדה לתיעוד, איסוף וניתוח של נתונים תפעוליים שוטפים, דיווחים ומידע שהתקבלו במסגרתה, לצורך שיפור בטיחות התעופה, ובכלל זה מערכת ממוכנת.
רון גנט: יש לנו הערה לעניין בעל רישיון המקיים מערכת לאיסוף מידע.
רון גנט: המונח "מערכת" כמו שרשום מתכוון למערכת ממוכנת.
רון גנט: אולי צריך למצוא ניסוח אחר, כמו לבצע פעולות לאיסוף מידע, מקיים הליכים לאיסוף מידע או כל דבר אחר.
רון גנט: אי אפשר לקיים מערכת, אפשר להחזיק מערכת.
רון גנט: זאת לא הכוונה.
רננה שחר: אתה מעדיף המחזיק ומפעיל?
רון גנט: אם אנחנו כותבים מחזיק ומפעיל יש בעיה עם אותן חקירות פנימיות.
רון גנט: המידע הבטיחותי הוא לא רק המידע שנאסף במערכות, אלא גם מעבר לכך.
רון גנט: מדובר בתשאולים, בתמונות, בבדיקות שלא רק נאספו במערכות ממוכנות.
יערה למברגר: אם זה רק עניין של נוסח בהחלט אפשר לחשוב על זה, אבל ההערה שלך נראית לי יותר מהותית מהערת נוסח.
יערה למברגר: לגבי חקירות בטיחותיות, שזה נושא שנדון, יש חפיפה מסוימת אבל לא מלאה בין הבדיקות שנעשות בחקירות הפנימיות לסעיף הזה.
יערה למברגר: אם נעשית חקירה פנימית על ידי חברה ובמסגרת זה נגבית "עדות" מעובד, להבנתי היא לא נכנסת לגדר הסעיף הזה.
יצחק וקנין: רננה, מה את מכלילה בתוך מידע בטיחותי?
רננה שחר: אנחנו מכלילים את הנתונים הטכניים ואת החומר שנאסף על ידי החברה, בין אם זה ניתוח של הנתונים הטכניים, בין אם זה הודעות או מידע שהתקבלו.
רננה שחר: את כל הדיווחים יש קודם לכן.
רננה שחר: התשתית של מערכת ניהול הבטיחות, שזה כל הנתונים, הדיווחים והניתוחים, תיכנס.
רננה שחר: כרגע זה סעיף מסמיך וצריך יהיה להגדיר את המערכות בתקנות ואת המידע שכלול בהן.
רננה שחר: מבחינתנו זה כן יכול להיכנס.
יובל לוטן: אני לא יודע איך ניתן להבדיל בין סוגי המידע השונים.
יובל לוטן: כשמתחילים לחקור איזה שהוא נושא, אז חוקרים כל מה שצריך, בין אם זה הקלטות, בין אם זה עדויות, בין אם זה ממצאים פיזיים, על מנת להגיע לחקר העניין.
יובל לוטן: אני לא מבין איך אפשר לדבר על מערכת מידע בטיחותי בלי להכליל את כל הנושא, כולל התחקירים הפנימיים, בתוך הדבר הזה.
יובל לוטן: ההפרדה פה נשמעת בלתי מציאותית ועלולה לגרום לנזק רב.
יובל לוטן: אני בהחלט חושב שצריך לדון בכל המכלול הזה של איסוף מידע בטיחותי, שמירה על המידע, הגנה ומה מותר ואסור במסגרת הזאת כמקשה אחת.
יובל לוטן: זה לב ליבו של העניין.
יובל לוטן: החלוקה היא בלתי אפשרית.
רננה שחר: אנחנו דיברנו על הנתונים הטכניים אבל גם על כל המידע שנצבר מעל זה, בין אם זה הודעות, דיווחים, ניתוחים או פרוטוקולים.
רננה שחר: זה טעון הגדרה ספציפית בתקנות.
יצחק וקנין: אתם לא חושבים שכדאי שנגדיר את זה פה?
רננה שחר: אנחנו חושבים שזה עונה.
גיורא רום: העובדה שזה נגמר במילים "ובכלל זה מערכת ממוכנת" מראה שזה הרבה יותר גדול, זאת אומרת לא רק כולל מערכות ממוכנות.
גיורא רום: פעם אחת כשהתחיל תהליך הוא יכול לכלול את העדויות בכתב או בעל- פה שנתן מי שהיה מעורב בזה, כשבסוף "ובכלל זה מערכת ממוכנת".
איתי עצמון: ההגדרות מאוד רחבות.
איתי עצמון: התוכן להגדרות יהיה בתקנות.
גדי אריאל: חברות התעופה אוספות מידע אך ורק מאירועים ספציפיים כתוצאה מדיווחים שדווחו.
גדי אריאל: יש כרגע אירוע מסוים שדווח.
גדי אריאל: אם החברה מחליטה שהיא רוצה לחקור היא אוספת את המידע הרלוונטי וחוקרת.
גדי אריאל: טיסה רגילה ממריאה ונוחתת.
גדי אריאל: אם לא קרה שום דבר שמחייב דיווח לא מתבצע עליה שום תחקור ברמת החברה.
גדי אריאל: יש מערכת שנקראת פוקה.
גדי אריאל: המערכת הזאת היא מערכת שמבצעת ניטור על כל הטיסות.
גדי אריאל: כרגע המערכת בנויה על בסיס של הסכם בין איגוד הטייסים לחברות התעופה.
גדי אריאל: המערכת הזאת עושה שימוש בנתונים השוטפים מכל טיסה.
גדי אריאל: יש איש אחד שמוסמך על ידי איגוד הטייסים ואושר על ידי החברה.
גדי אריאל: על פי אותו הסכם רק אותו אדם זכאי לאסוף את המידע הזה, לבצע ניתוח סטטיסטי של המידע הזה ועל סמך המידע שהוא אוסף הוא יכול להסיק מסקנות ולפרסם אותן לכל האנשים.
גדי אריאל: יש מצב שבו אנשים באופן יזום רוצים לתחקר אירוע מסוים בטיסה והם פונים לאותו נאמן ומבקשים ממנו לתת להם את הנתונים.
גדי אריאל: המערכת הזאת היא מערכת שקיימת אך ורק מכוח הסכם.
לאה ורון: היא וולונטרית?
גדי אריאל: וולונטרית לחלוטין.
גדי אריאל: גם ההקלטות בתא הטייס התחילו ממשהו וולונטרי.
גדי אריאל: יום אחד מישהו יקום ויגיד שאם המערכת הזאת קיימת למה לא להתחיל לעשות בה שימוש.
לאה ורון: היא לא מוזכרת בהצעת החוק.
גדי אריאל: אף אחד לא מכיר אותה.
גדי אריאל: אנחנו חייבים את המערכת הזאת להחריג באופן חד משמעי מתוך המידע.
גדי אריאל: היא לא צריכה להיות חשופה בשום צורה.
גדי אריאל: אם לא תהיה לה הגנה חד משמעית וברורה בחוק אי אפשר יהיה לעשות שימוש במערכת הזאת.
גדי אריאל: לי יש בעיה עם הקונספט של לקחת את כל הנושא של דיווחים על תקריות ולהוציא אותו מפרק ז'.
יצחק וקנין: אני מציע לך לא להוציא אותה.
גדי אריאל: זה לא בפרק ז'.
גדי אריאל: מבחינת עובד הטיסה ההגנות צריכות להיות זהות.
גדי אריאל: זה לא משנה אם הוא מדווח כרגע על תקרית חמורה או על תאונה.
גדי אריאל: ההגנות על מנת שהוא יוכל לדווח בחופשיות וגם לבצע את התחקיר בחופשיות, בין אם הוא מבצע את התחקיר הזה מול החוקר ובין אם הוא מבצע את התחקיר הזה מול חברת התעופה, צריכות להיות אותן הגנות.
גדי אריאל: מבחינת עובד הטיס אין שום הבדל.
גדי אריאל: הכותרת של פרק ז' היא חקירת אירוע בטיחותי, היא לא חקירת החוקר הראשי.
איתי עצמון: החוקר הראשי מוסמך לבצע חקירה בטיחותית.
איתי עצמון: זה נאמר במפורש בפרק ז'.
גדי אריאל: אתה צודק, אבל מאחר שהכותרת של הסעיף הזה היא חקירת אירוע בטיחותי נכון היה שכל מה שקשור לחוקר הראשי ייוחד לחוקר הראשי בסעיפים הרלוונטיים לחוקר הראשי, כשכל מה שקשור לחקירת אירועים בטיחותיים שאינם נחקרים על ידי החוקר הראשי  יהיה בצורה ברורה בתוך פרק ז', עם הגדרה של הכלל שאומר שיש הגנה על החומרים.
גדי אריאל: במקום שבו חושבים שצריך להיות חריגים לכלל צריך להחריג את ההגנות האלו.
גדי אריאל: אני בתחושה שאנחנו לא לגמרי יודעים איזה הגנות יש.
גדי אריאל: אני בתחושה שגם למנסחים לא ברור העניין הזה.
איתי עצמון: מבחינת ההגנות מאוד ברור מה עמדת הממשלה.
איתי עצמון: אין חיסיון על תחקירים פנימיים שעורכות חברות התעופה.
איתי עצמון: ההגנות שניתנו בפרק ז' הן של אי כבילות, חיסיון וסודיות .
איתי עצמון: כאן יש הגנות אחרות כיוון שהגורם שעורך את החקירה הוא שונה.
איתי עצמון: לא מדובר על החוקר הראשי, מדובר בגופים פרטיים.
גדי אריאל: מבחינת עובד הטיס אין הבדל אם הוא נחקר על ידי החוקר הראשי או נחקר בחברת התעופה.
גדי אריאל: כולם מסכימים שצריך ליצור מנגנון שייתן את המוטיבציה לאנשים לדווח ולשתף פעולה בתחקירים.
גדי אריאל: מבחינת עובד הטיס אין הבדל אם הוא נחקר על ידי החוקר הראשי או נחקר על ידי חברת התעופה.
גדי אריאל: צריך להבדיל.
יצחק וקנין: אתם מכוונים לעניין של החיסיון.
גדי אריאל: הטרמינולוגיה של חקירות פנימיות יצרה פה תמונה מעוותת.
גדי אריאל: אנחנו לא מבקשים הגנות על חקירות פנימיות כחקירות פנימיות.
גדי אריאל: אנחנו רוצים שתהיינה הגנות על עובד הטיס כאשר הוא מדווח.
יובל לוטן: נגענו בלב העניין.
יובל לוטן: אולי הגענו לדיון הזה בעקיפין, אבל אני חושב שצריך לשים את הנושא על השולחן ולקיים את הדיון מא' עד ת' בכל הנושא הזה של חיסיון המידע.
יובל לוטן: בכלל לא משנה מאיזה מקור המידע הגיע.
יובל לוטן: אם הוא הגיע ממקור וולונטרי ואנחנו רוצים לשמור על זרימת המידע הזה אנחנו חייבים לתת הגנה מהותית בחוק, לא להיכנס לפלפולים הדקים האלה שמנסים פה להוביל על ידי כך שאומרים שזה בא מפה או בא משם.
יצחק וקנין: כשנגיע לסעיף שנוגע לעניין הזה אנחנו נבדוק איך אפשר לתת מענה לזה.
רננה שחר: אני רוצה להתייחס לדבריו של איגוד הטייסים שאומר שכל החקירות הן רק חקירות של אירועים בטיחותיים.
רננה שחר: הדבר לא נכון.
רננה שחר: הולך להיכנס הנושא של אס אם אס של ניהול הבטיחות, שזה מניעה, זיהוי של סיכונים לפני האירועים הבטיחותיים, לא אחריהם.
רננה שחר: באופן כללי הגישה למידע בטיחותי היא גישה רחבה יותר מאשר רק חקר אירועים.
יצחק וקנין: על הקטע הזה אני לא מתווכח.
רננה שחר: אנחנו נמצאים בדיון עם משרד המשפטים ביחס לדבר הזה.
יצחק וקנין: דווקא פה אני חושב שצריך לתת את החיסיון.
יצחק וקנין: לי אישית זה לא מפריע שלחוקר הראשי תהיה גישה לכל החומר הזה, אבל אני חושב שהמהות שדיברנו עליה לאורך כל הדרך זה המידע השוטף שזורם לתוך המערכת שעליו החברה והטייסים נשענים על מנת להגיע למקסימום בטיחות.
יצחק וקנין: אם למידע הזה לא יהיה חיסיון הוא לא ייכנס, טייסים לא יגידו.
יצחק וקנין: אני אומר את זה בוודאות מוחלטת.
יצחק וקנין: אנחנו מדברים פה על דרגה טיפה יותר נמוכה מאשר איזו תקרית שאין לנו ברירה שהחוקר הראשי נכנס אליה.
יצחק וקנין: קבענו את הכללים לגבי זה.
יצחק וקנין: קבענו גם מתי המשטרה יכולה להיכנס באותם כללים.
יצחק וקנין: פה זה עדיין מידע שוטף שנחוץ למערכת כולה.
יצחק וקנין: אני חושב שדווקא פה צריך לתת יותר חיסיון.
יערה למברגר: סוג המידע לא הוסבר פה.
יערה למברגר: רוב המידע שבו מדובר הוא מידע שונה ממה שאמר אדוני.
יערה למברגר: זה לא מידע שיפסיק את זרימתו, אלא מידע שמתקיים בלאו הכי.
יערה למברגר: זה מחשב שרושם כשהמטוס ממריא באיזה גובה, באיזה נתונים.
יערה למברגר: זה דומה לטכוגרף במשאיות.
יובל לוטן: ממש לא דומה.
יובל לוטן: את אומרת דברים לא נכונים.
יצחק רז: אני עד עכשיו הבנתי שמדובר על איסוף של אותם 200 אלף 400 אירועי בטיחות שמחזיק קצין הבטיחות של כל חברה, אבל עכשיו אני מבין שמדובר על הרבה יותר.
יצחק רז: חברת התעופה או רש"ת מחזיקות מספר מערכות מידע בתחום הבטיחות.
יצחק רז: זה בטיחות בתחזוקה, זה תקלות, זה תפעול מבצעי, זה החקירות וכל הבדיקות של אירועים מבצעיים שהם לאו דווקא נכנסים במסגרת מערכת המידע הבטיחותי.
יצחק רז: אני חושב שצריך להגדיר בדיוק מה מקבלים, כי פתאום הופך להיות פה פטרנליזם שמעולם רת"א לא תוכל לשלוט בכל המידע הזה.
יצחק רז: זה יהיה חדירה לניהול החברה.
יצחק רז: אנחנו צריכים לדגום את החברה, אנחנו צריכים לקבל את המידע, לאפשר לה לבדוק ולתת לנו תוצאות.
יצחק רז: אנחנו צריכים לבחון את התהליכים שבודקים את האירועים, לא את האירועים במקומם.
יצחק רז: אנחנו עלולים לגרום פה לזה שהחברה תתחיל להסתיר, כי פתאום היא חשופה בכל דבר קטן שעובר במייל, במידע שהזינו.
יצחק רז: יש לרת"א לפי תקנות הטיס הנחיות מפורשות כמעט על כל תקלה לדווח.
יצחק רז: זה בסדר, כי שם מחפשים מאפיינים.
יצחק רז: להיכנס לתוך המהות המבצעית של החברה בכזאת צורה עמוקה שעכשיו כל דבר שהם ישימו במערכת המידע שלהם יהיה חשוף.
יצחק רז: .איך אתם חשבתם על עדויות ועל תמלילים?
יצחק רז: אני לא נותן את זה.
יצחק רז: הם יתנו לכם את שלהם?
רננה שחר: למה אתה מתייחס מכל הסעיף?
יצחק רז: אני מדבר על המידע הבטיחותי.
רננה שחר: נגד מה אתה יוצא בסעיף?
יצחק רז: אני יוצא נגד ההסבר.
יצחק רז: הבנתי עד עכשיו שאתם מדברים על מערכת הדיווחים שממילא החברה מקיימת ואתם רוצים לקבל במקביל.
רננה שחר: זה סעיף שבא לתת הגנות למידע בטיחותי רחב ככל האפשר.
יצחק רז: את רוצה לקבל את כל המידע הזה.
רננה שחר: כתוב שיהיו תקנות שמדברות על שיתוף במידע בטיחותי.
גיורא רום: הסעיף הזה הוא לא סעיף רת"א, גם החוק הוא לא חוק רת"א.
גיורא רום: הסעיף עוסק באספקט של מתן הגנה לסוג ספציפי של מידע .
גיורא רום: כתוב בהתחלה למנהל, לחוקר הראשי ולרשות שלטונית אחרת.
גיורא רום: תרדו מרת"א מפעם לפעם.
גיורא רום: זה לא קשור ברת"א.
גיורא רום: אולי הסעיף כתוב טוב, אולי הוא לא כתוב טוב, אבל תעזבו את רת"א.
גיורא רום: זה עוסק במתן הגנה למידע שקיים בטבע, כמו ידיעות מודיעין.
גיורא רום: גם ספר התחזוקה של מטוס מכיל בתוכו מידע תחזוקתי.
גיורא רום: מי כמוך יודע שכשיש תאונה דבר ראשון שאתה עושה אתה עוצר את כל ספרי התחזוקה של המטוס, את כל שאר הדוקומנטים שכל אלמנט בהם הוא מידע בטיחותי.
גיורא רום: הכל זה מידע בטיחותי.
גיורא רום: יש פה סוגיה עקרונית שעליה צריך לדבר.
יצחק רז: העברתם מרשות לרשות שלטונית אחרת לצורך מילוי תפקידיה.
רננה שחר: יהיו תקנות שיגדירו מה צריך להעביר ומה לא צריך להעביר.
יצחק רז: את אומרת שחברת תעופה צריכה להחזיק מערכת לתקלות.
רננה שחר: הסעיף אומר שהשר יכול לקבוע הוראות שיחייבו גוף תעופתי להחזיק מערכת מידע בטיחותי ויחייבו אותו לעשות שיתוף במידע עם גופים.
רננה שחר: אולי הוא יעשה שיתוף בחלק מהמידע פעם בשנה , פעם בחצי שנה.
רננה שחר: אנחנו מדברים אך ורק על ההגנות.
רננה שחר: הנושא של החיסיון הוא בבחינה במשרד המשפטים.
רננה שחר: אני לא אומרת שהם תומכים בזה.
רננה שחר: אנחנו חושבים שאת הסעיף הזה צריך לאשר בלי קשר לנושא החיסיון, כי אם יהיה חיסיון הוא יהיה בסעיף נפרד.
רננה שחר: אפשר לזרוק את הכל לפח.
יצחק וקנין: אני לא זורק כלום לפח.
יצחק וקנין: אני חושב שהנושא הזה צריך להיות עם החיסיון.
לאה ורון: אי אפשר לומר לוועדה לאשר מצד אחד את הסעיף, ומצד שני שכל מה שנוגע לסעיף נמצא עדיין בדיון במשרד המשפטים.
יצחק וקנין: אנחנו עברנו פה סעיפים ואישרנו אותם.
יצחק וקנין: הלכנו באיזה שהוא קו.
יצחק וקנין: דווקא המקרה הספציפי שאנחנו מדברים עליו הוא פחות חמור ממה שדיברנו לפני כן, כי מה שפה נמצא עדיין בתוך המעגל הפנימי של החברה, בתוך המערכת הפנימית שלה.
יצחק וקנין: אם הייתם אומרים את זה על הקודם שאתם לא מוכנים אני מבין, אבל פה הרבה יותר נכון לתת את החיסיון.
יערה למברגר: זה לא רק המעגל הפנימי של החברה.
יערה למברגר: החיסיון אומר שהמשטרה לא יכולה לעשות שימוש במידע הזה.
יערה למברגר: לגבי כל המידע הבטיחותי שנאסף על ידי כל החברות אין אח ורע בעולם.
יערה למברגר: גם כשדיברנו עם החברות על חקירות פנימיות אין חיסיון מוחלט בסוג כזה בעולם.
יובל לוטן: אין מניעה מהמשטרה לעשות חקירה.
יערה למברגר: לא מהמשטרה ולא מכל גוף אחר.
יערה למברגר: למידע הזה אתה עכשיו עושה איטום.
יערה למברגר: זה מידע בהיקף עצום.
יערה למברגר: זה הרבה יותר רחב מהסעיף שאמרנו.
יערה למברגר: חקירות פנימיות עלו בהקשרים של בטיחות בעבודה.
יערה למברגר: הרבה מפעלים אמורים לעשות חקירות פנימיות, לתחקר אירועים.
יצחק וקנין: הלוואי והיו עושים את זה.
יערה למברגר: אני מאוד מקווה שזה נעשה.
יצחק וקנין: הלוואי ובתאונות הדרכים היינו עושים דברים ברמה כזאת כמו שאנחנו עושים פה.
יצחק וקנין: היינו חוסכים מאות אלפי אנשים שמתים  לנו במשך כל השנים.
יצחק וקנין: זה בכל המערכות.
יצחק וקנין: לכל מערכת המידע יש מטרה אחת.
יצחק וקנין: לא שאני צריך לתת לה איזה חיסיון מוחלט שאף אחד לא צריך לדעת.
יצחק וקנין: זאת לא הכוונה.
יצחק וקנין: השאלה מה התועלת אל מול הנזק.
יצחק וקנין: הכוונה שהחברה תיזום בתוך המערכת הפנימית, תבדוק, תקבל את כל המידע, תנתח אותו, תיקח על מנת להסיק מסקנות, על מנת ללמוד דבר מתוך דבר, על מנת להגיע למקסימום.
יצחק וקנין: זאת הכוונה.
יצחק וקנין: אני לא חושב שיש להם כסף מיותר לקחת עוד כוח אדם כדי לעשות את המערכות האלו.
יצחק וקנין: לא פעם אני יושב בוועדה ופתאום קם איזה נהג ואומר שהוא לא ישן 18 שעות, שהוא לא ישן 14 שעות, שמפעילים אותו 4 ועוד 4 ועוד 8. בעלי החברה לא אומרים לנו את האמת.
יצחק וקנין: יש פה מערכת שמבינה שיש צורך חיוני גדול מאוד.
יצחק וקנין: את זה אנחנו צריכים להבין כולנו.
יצחק וקנין: איך מנסחים את זה, איך נותנים את ההגנות זאת כבר בעיה שלנו.
יצחק וקנין: כמו שעשינו את זה עד עכשיו אני מאמין שאפשר לעשות את זה פה.
יצחק וקנין: זה לא בשמיים.
יובל לוטן: אנחנו גולשים לסעיף (ב).
יובל לוטן: העיקרון צריך להיקבע בחקיקה ראשית.
יובל לוטן: הפרטים ייקבעו בתקנות.
יובל לוטן: העיקרון צריך להיות בחוק.
יובל לוטן: צריך להיות ברור שהמידע הוולונטרי הוא מידע חסין.
יובל לוטן: יש חומה בצורה בינו ובין כל דבר אחר.
יובל לוטן: אלה דברים שמקובלים בעולם, לא המצאנו את זה.
יובל לוטן: אני רוצה להגיב להערה של יערה לגבי חקירת המשטרה וכן הלאה.
יובל לוטן: שוב אני מזכיר שמדובר במידע וולונטרי.
לאה ורון: אתה יכול להגדיר מה הוא אותו מידע וולונטרי?
לאה ורון: מה זה המידע הוולונטרי?
יובל לוטן: כשבן אדם מדווח שהוא עשה טעות הוא יכול לדווח ככה ולדווח אחרת.
יובל לוטן: התפוקה שאנחנו נפיק לצורכי בטיחות היא הבדל של שמיים וארץ.
לאה ורון: מה ההגדרה שלך לאותו מידע וולונטרי שאתה מדבר עליו?
יובל לוטן: כל סוג מידע שנאסף בתוך תהליך כזה של תחקיר פנימי בתוך חברה תעופה הוא מידע וולונטרי.
יובל לוטן: אתה אף פעם לא יכול להבדיל בין המילה הראשונה במשפט למילה הבאה אחריה.
יובל לוטן: אם הוא רק ירצה להגן על עצמו, כמו שאנחנו מכירים אצל הרופאים, אז הוא יימנע מלדבר ורק מה שאין לו ברירה ויתחקרו אותו הוא יגיד.
יובל לוטן: אני רוצה שהוא יבוא ויספר הכל.
יובל לוטן: זה לא מונע משום רשות -  לא מהמשטרה ולא מתובע אזרחי - לבוא ולחקור.
יובל לוטן: מבקשים מאיתנו בגלל שעשינו חקירה ובגלל שאנחנו יודעים את כל הפרטים לתת את התיק ושייעשה בזה שימוש אחרי זה בבית משפט.
רננה שחר: הוא לא יכול.
יובל לוטן: הדוגמאות האלו קיימות.
יובל לוטן: בפסיקה של בית המשפט העליון נקבע במפורש שצריך להעמיד את כל המידע הזה.
יובל לוטן: בפסיקת בית המשפט העליון נקבע עיקרון, לצערי הרב, שאם קיים תיק חקירה בחברת תעופה או בבית חולים הוא צריך לעמוד לרשות בית המשפט לצורך הכרעה  במשפט על סכסוך עבודה שאין לו שום קשר לנושא בטיחות.
יובל לוטן: זה מכיוון שהמידע הזה קיים.
יובל לוטן: יותר נכון לאותו חוקר, לאותו שוטר או לאותו תובע לבוא ולבקש את התיק.
יובל לוטן: מחר לא יהיה תיק, או שיהיה תיק של חצי עמוד.
יובל לוטן: הזכירו פה את הנושא של האס אם אס, שזאת הגישה החדשנית והדבר הבא בבטיחות תעופה.
יובל לוטן: אס אם אס הולך צד אחד הלאה.
יובל לוטן: אתם אומרים לבוא ולאתר את אותם הסיכונים, שזה לא תחקיר של אירוע שהיה אלא דברים שיכולים לקרות או אנחנו רואים איזה שהוא ליקוי שהוא ליקוי רדום.
יובל לוטן: אתם חושבים שאולי בנסיבות כאלו ואחרות יכולה להיווצר בעיה בטיחותית, לכן מבקשים מאיתנו לדווח על זה מראש.
יובל לוטן: בא בן אדם ואומר שנוהלי העבודה במחלקה שלו לא טובים, עלול לקרות משהו רע.
יובל לוטן: אני רוצה שהוא ידווח על זה על מנת שנשפר את הנוהלים.
יובל לוטן: אם זה ייאסף ויירשם באותם מאגרי מידע, אז מחר אפשר יהיה לעשות בזה שימוש לרעה.
יובל לוטן: יגידו שידענו שיש ליקוי.
יובל לוטן: זה יכול להתגלגל למקומות לא טובים.
רננה שחר: צריך להבין שהסעיף מתייחס להקלטות הנתונים עצמן.
רננה שחר: בהקלטות המכשיר מקליט, המכ"מ מצלם, הקשר מוקלט.
רננה שחר: אנשים לא יפסיקו לדבר בקשר בנחיתה בגלל שלא יהיו הגנות.
יובל לוטן: היו תאונות חמורות שנבעו בדיוק מזה.
רננה שחר: אני רוצה להתייחס למידע הוולונטרי.
רננה שחר: יובל מדבר על מידע שהושג בשיתוף פעולה, זאת אומרת  שהייתה לאדם מוטיבציה לתת אותו, לא משהו שהוקלט.
רננה שחר: צריך לשים לב שהסעיף רחב יותר.
רננה שחר: השאלה למי ניתן החיסיון, האם החיסיון לחברת אל על או לעובד הטיס.
רננה שחר: השאלה את מי אתה רוצה לעודד.
רננה שחר: כאשר יש הליך משפטי, האם הכוונה היא שיש תביעה כנגד חברת אל על או נגד הקברניט?
רננה שחר: לנו בשום זמן לא הייתה כוונה להעניק חיסיון שהוא מעבר לעובד הטיס.
רננה שחר: השאלה האחרונה היא השאלה מפני מה מעניקים את החיסיון, אם זה צריך להיות חיסיון מפני הליכים אזרחיים, מפני הליכים פליליים.
רננה שחר: יש הבדל שצריך לתת עליו את הדעת.
רננה שחר: יש מחיר לחיסיון.
רננה שחר: כשאנחנו אומרים שאין בעיה צריך להבין שיש מחיר.
רננה שחר: יש מחיר של פגיעה בהליכים משפטיים, ביכולת של אנשים שנפגעו לתבוע.
רננה שחר: אני לא מדברת על דברים שהושגו בשיתוף פעולה, אני מדברת על ההקלטות עצמן, על ראיות חפציות שקיימות.
רננה שחר: לא הכל וולונטרי.
רננה שחר: רש"ת חייבת לקיים הקלטות.
רננה שחר: בתקנה 381(ג)(1) לתקנות ההפעלה של חברות התעופה כתוב שאחד מהתפקידים זה  בדיקת כל אירוע הנראה כחריגה מרמה נאותה של בטיחות טיסה.
רננה שחר: חובה בדין לבדוק את זה.
רננה שחר: בעינינו הסעיף הזה לא עוסק בחיסיון מפני הליכים משפטיים, הוא עוסק בהגנה מפנינו והגנה מפני המעביד.
רננה שחר: בעינינו הוא סעיף טוב.
רננה שחר: החיסיון צריך להיות נדון בנפרד.
רננה שחר: אם הוועדה חושבת שזה הכל יחד, אז בוא נבקש להוריד את זה מסדר היום ולדון בזה בשבוע הבא.
רננה שחר: מבחינתנו הדיון עם משרד המשפטים לא הסתיים.
יערה למברגר: המשטרה וגם הגורמים ממשרד המשפטים שמטפלים בהיבטים אחרים לא נמצאים כאן.
יערה למברגר: אני לא הבנתי שהדיון היום יהיה הדיון על נושא החיסיון.
יערה למברגר: חשבתי שאנחנו מדברים על הנוסח המוצע של 145(ב).
יערה למברגר: אני מבקשת לדחות את הדיון לשבוע הבא.
איתי עצמון: מכיוון שעלה כאן הנושא של החיסיון אני רוצה ללכת צעד אחד אחורה ולפרוס את התמונה בפני הוועדה.
איתי עצמון: חיסיון הוא חריג.
איתי עצמון: יש לנו את האינטרס של גילוי האמת, שהוא אינטרס מרכזי של מערכת המשפט.
איתי עצמון: באיזון האינטרסים הזה הגישה על חיסיון היא חשדנית.
איתי עצמון: הייתה נטייה לפרש את החיסיון על דרך הצמצום.
איתי עצמון: לאורך השנים בחקיקה ובפסיקה יש לנו חסיונות בנושאים שונים.
איתי עצמון: לגבי כל נושא יש אינטרס חשוב שהרעיון הוא להגן עליו.
איתי עצמון: ברור מאוד מה הוא אותו אינטרס.
איתי עצמון: במקרה הזה ההגדרה של מידע בטיחותי היא הגדרה רחבה, עמומה.
איתי עצמון: הוועדה לא יודעת על איזה סוג של מידע מדובר.
איתי עצמון: לדבר על חיסיון של מידע בטיחותי כאשר כל המידע נקבע בתקנות זה דבר שאני חושב שצריך לבחון מאוד בזהירות.
יצחק וקנין: אני חושב שיש תועלת בכך שתשבו ביחד על הסעיף הזה.
יצחק וקנין: בשבוע הבא תביאו אותו.
יצחק וקנין: צריך שיהיה ברור לכל הצדדים.
רננה שחר: ישבנו עם הציבור על הסעיף הזה.
רננה שחר: השאלה היחידה היא שאלת החיסיון.
רננה שחר: אנחנו יושבים על זה עם משרד המשפטים.
רננה שחר: זה דבר שאנחנו מנסים לקדם אותו.
יצחק וקנין: אני מעדיף לא לאשר אותו.
יצחק וקנין: אני מציע שתגמרו את העניין של החיסיון.
יצחק וקנין: אני מניח שזה ייפתר.
עמרי אבני: אם מדברים על חיסיון, על חומר חקירה ועל מה שיקבל חיסיון או לא יקבל חיסיון אני מציע שבאותה הזדמנות נדבר על סעיף 117.
עמרי אבני: יש גם מישמש בנושא ההקלטות.
יצחק וקנין: תביאו את זה ואת סעיף 117 בשבוע הבא.
עמרי טלמון: אנחנו מדברים פה הרבה על חברות תעופה, על טייסים וכן הלאה.
עמרי טלמון: יש ציבור גדול מאוד של טייסים בודדים בשמיים, כמו למשל הטייסים של המטוסים הקלים, מטוסי הספורט וכן הלאה.
עמרי טלמון: היינו רוצים שגם הם ידווחו, השאלה למי.
עמרי טלמון: כדי להבטיח את החיסיון ואת החסינות הלכו הכי רחוק שאפשר, שזה לחלל.
עמרי טלמון: טייס שמדווח בתנאים מסוימים תוך 24 שעות על בעיה כזאת או אחרת מדווח לנאס"א.
עמרי טלמון: הם אוספים את כל הדברים, עושים בדיקה סטטיסטית, מצביעים על נקודות חלשות, כל זה מבלי שהטייס נחשף אפילו לא לחוקר הראשי שלהם.
עמרי טלמון: לנו אין נאס"א כזה.
עמרי טלמון: צריך לחשוב גם על הנקודה של איך להביא את הטייס הבודד בשחקים לדווח על דברים שקרו לו או שהוא גרם והם לא תאונות.
עמרי טלמון: יש שורה של מגבלות.
רננה שחר: אדוני, אתה אישרת את מה שעמרי אומר בסעיף 145א בשבוע שעבר.
רננה שחר: טייסים פרטיים אינם מחזיקים מערכות למידע בטיחותי.
רננה שחר: זה סעיף אחר.
יצחק וקנין: אני מציע שתשבו על המדוכה בסעיף 145ב ותדונו לעומקם של דברים.
יצחק וקנין: אני מקווה שתגיעו לאיזו שהיא הסכמה.
בנימין קלנר: לי לא ברור עד עכשיו  מה ההבדל בין חיסיון לחסינות.
בנימין קלנר: אני מבקש שזה יובהר.
יצחק וקנין: לחבר כנסת יש חסינות.
יצחק וקנין: חיסיון הוא על דברים, יותר שייך למידע.
בנימין קלנר: אם רוצים לקבל אינפורמציה צריך לתת חסינות בפני כל דבר למי שמוסר את האינפורמציה.
יצחק וקנין: השר ביקש ממני לפתוח סעיפים מסוימים.
יצחק וקנין: בקשה לדיון מחדש בהצעת חוק הטיס בסעיפים 1,7 89(א), 27(א)(3), 86(א1), 126 פסקה (1) (א) ו-(ב), 147, 150(א).
יצחק וקנין: מי בעד הרוויזיה?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הרוויזיה אושרה
רננה שחר: ביקשנו לפתוח את סעיף 1, את הגדרת מרחב הפיקוח של ישראל.
רננה שחר: "מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל (TELL AVIV FIR) – המרחב האווירי בשטח ישראל ומחוץ לשטח ישראל הנתון לפיקוחה האווירי של ישראל ,שבו ניתנים שירותי נת"א ושתחומיו מפורסמים במסגרת שירותי המידע התעופתי.
רננה שחר: בחנו פעם נוספת את ההגדרה הזאת.
רננה שחר: זה התעורר אגב דברים אחרים.
רננה שחר: ראינו בה בעייתיות משום שלא ברור שהמרחב האווירי הוא בשטח ישראל ומחוץ לשטח ישראל.
רננה שחר: בעיקר הייתה לנו בעיה עם מה שנקבע על ידי ארגון התעופה הבינלאומי.
רננה שחר: קו המרחב האווירי עם ירדן בפרסומי המרחב האווירי של ישראל,   בפרסומי המידע התעופתי של ירדן וגם בהסכמים הבילטראליים של ישראל וירדן עובר על נהר הירדן.
רננה שחר: לעומת זאת, בפרסומי ה-IKO מרחב הפיקוח התעופתי עובר מעל יהודה ושומרון.
רננה שחר: זה בעצם כאילו כל שטחי יהודה ושומרון מסורים לפיקוח ירדן, דבר שלא מתקיים בדין הבינלאומי ולא בפועל.
רננה שחר: ראינו בכך בעייתיות רבה, לכן אנחנו מבקשים לתקן את זה.
יצחק וקנין: מי בעד הגדרת הפיקוח התעופתי של ישראל?
רננה שחר: השאלה הבאה עלתה כשדנו על כך שאסור לעובד טיס לפעול תחת השפעת אלכוהול.
רננה שחר: עלתה השאלה של הוועדה וגם מקרב הציבור מדוע האיסור הזה מוחל רק על עובדי טיס שחייבים בבדיקה בריאותית ולא על כל עובדי הטיס, כמו למשל טכנאי בדק, קציני מבצעים.
רננה שחר: בדקנו את הנושא פעם נוספת בדין הבינלאומי ובדינים של מדינות זרות ואכן מצאנו שצריך להרחיב את זה לכלל עובדי הטיס.
רננה שחר: לשם כך אנחנו מבקשים לפתוח את סעיפים 7, -89(א),  כאשר סעיף 177(א) גם שייך לעניין.
רננה שחר: בסעיף 7 אנחנו רוצים למחוק את המילים "שבידו רישיון עובד טיס או הגדר  מסוג שקבע השר לפי סעיף 6(א)".
רננה שחר: 7. עובד טיס ואיש צוות לא ישתו משקה משכר בעת מילוי תפקידם, ולא ימלאו את תפקידם כשהם נתונים תחת השפעת אלכוהול או לאחר ששתו משקה משכר וטרם חלף פרק הזמן שקבע השר, או כאשר מצוי בגופם סם מסוכן או תוצר חילוף חומרים של סם מסוכן.
אלי רוזנברג: דנו לגבי הנושא של מזון ותרופות באופן ספציפי.
אלי רוזנברג: בארצות הברית כתוב במפורש שזה כולל אוכל ותרופות.
אלי רוזנברג: יש מזונות כמו שוקולד שיש להם אחוז אלכוהול כמו בבירה.
אלי רוזנברג: צריך להוסיף מילה אחת כדי שיהיה יותר ברור.
אלי רוזנברג: תרופות זה דבר יותר פשוט.
אלי רוזנברג: צריך להוסיף לשם הבהרה שאנשי צוות לא יגיעו לכלל טיסה כאשר לא הבינו.
אלי רוזנברג: .
רננה שחר: אנחנו בחנו את הדבר הזה.
רננה שחר: לגבי תרופות יש הסדר מיוחד בסעיף 6(ד) להצעת החוק.
רננה שחר: השימוש בתרופות זה מטריה אחרת.
רננה שחר: אכן יש מאכלים שמכילים אלכוהול.