GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: אני מציע שתביאו נוסח מקובל.
איתי עצמון: בסעיפים מסוימים אפשר לקבוע הגדרה ספציפית.
איתי עצמון: זה לא מונע.
יצחק וקנין: עלי זה מקובל.
יובל לוטן: אנחנו עדיין מחכים להצעת הממשלה בנושא חקירות פנימיות, שזה נושא שלא נמצא כרגע בחוק.
יובל לוטן: התקיימו לגביו הרבה מאוד דיונים.
יובל לוטן: הוסכם שתוגש הצעה לתיקון, לשינוי או להסדר.
יובל לוטן: אי אפשר לסיים את הדיון בפרק ז' בלי להתייחס לנושא הזה.
יובל לוטן: זה נושא חשוב מאוד.
יערה למברגר: זה בכל מקרה לא יהיה בפרק ז'.
יערה למברגר: פרק ז' מסדיר חקירת תאונות על ידי החוקר הראשי, הוא לא מסדיר את סמכות מנהל רת"א, הוא לא מסדיר חקירות פנימיות.
יערה למברגר: בהחלט אפשר לסיים את הדיון בפרק ז'.
יצחק רז: חקירות בטיחות פנימיות הן בחסות החוקר הראשי.
עמרי אבני: הנושא של החקירות הפנימיות זה נושא מאוד אקוטי שנוגע לנו.
עמרי אבני: אנחנו לא יודעים מה מעמדן.
עמרי אבני: עכשיו מודיעים לנו שמוציאים את זה מפרק ז'.
יערה למברגר: זה לא בפרק ז'.
עמרי אבני: עדיין אנחנו מדברים על חקירות.
עמרי אבני: עד שלא יסגרו את מעמד החקירות הפנימיות יש בעיה לקבל את התפישה שאנחנו מקבלים בפרק ז'.
עמרי אבני: צריך לסגור את כל הנושא הזה של חקירות ולהכניס את החקירות הפנימיות.
מלי סיטון: סעיף 145 הוא סעיף שמלכתחילה לא יועד להיות חלק מפרק ז'.
מלי סיטון: אנחנו נציג בישיבה הבאה של הוועדה את הסעיף במתכונתו המוצעת.
מלי סיטון: הוא יובא לידיעת הציבור קודם לכן.
מלי סיטון: כשנגיע לסעיף נפתור את הסוגיה.
רננה שחר: מדובר בסעיפים 145א ו-145ב.
רננה שחר: הם מדברים על מידע בטיחותי באופן כללי, לא רק על החקירות הפנימיות.
רננה שחר: אנחנו מקווים מאוד להפיץ אותם ביום חמישי ולשבת בשבוע הבא עם הציבור על מנת לשמוע את ההערות כדי לחסוך בזמן הוועדה.
יצחק וקנין: אני מציע שמשרד המשפטים, משרד התחבורה ורת"א ישבו על כל אותם סעיפים שנשארו פתוחים, על כל הסעיפים שצריכים להסדיר אותם או שבכלל לא עברנו עליהם.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 94 - הגדרת חוקר.
רננה שחר: 125ב (38) מי שניגש לכלי טיס, הביא לשינוי במצבו או נגע בחפץ בניגוד להוראות סעיף 103א.
רננה שחר: סעיף 103 הוא הסעיף שקובע את האיסור לגשת לכלי טיס לאחר שאירע בו אירוע בטיחותי חמור ולהתערב בראיות כדי לשמר את הראיה הטובה ביותר עבור החקירה הבטיחותית.
רננה שחר: סעיף 125ב (38) קובע שההפרה היא פלילית ודינה מאסר שנה.
רננה שחר: (39) מי שהפר את הוראת החוקר הראשי שניתנה לפי סעיף 104.
רננה שחר: 148 הוא סעיף התחולה שמסדיר תחולה של הוראות החוק לגבי כלי טיס ישראלי בהיותו מחוץ לישראל.
רננה שחר: 148(4)(ב) על אף הוראות פרק ז', חקירת תאונת טיס שאירעה לכלי טיס ישראלי בשטחה של מדינה חברה באותה מדינה תיערך על פי דיני אותה מדינה ולא יחולו הוראות הפרק האמור, למעט ההוראות שנקבעו לפי סעיפים 98 ו-121(2) הנוגעות לעניין.
איתי עצמון: את סעיף 98 מחקנו.
איתי עצמון: מדובר רק על מדינה חברה, לא על כל מדינה?
יצחק רז: האם כשיש חקירה במדינה אחרת ואני חוקר אני צריך לעבוד לפי פרק ז'?
רננה שחר: אתה חוקר בישראל או שם?
יערה למברגר: אם אתה חוקר בגרמניה זה לפי חוקי גרמניה.
יצחק רז: מה אם אני חוקר את האירוע?
רון חלפון: אם החוקר הראשי חוקר בארץ אירוע בטיחותי שאירע בחו"ל הוא חוקר אותו על פי פרק ז'.
רון חלפון: אם הוא חוקר בגרמניה הדינים שחלים הם הדינים הגרמניים.
רון חלפון: הוא חוקר שם מכוחו של החוקר הראשי הגרמני ועל פי הסמכות שניתנת לו.
יצחק רז: זה סעיף מיותר.
רון חלפון: לכאורה הוא ברור מאליו.
רון חלפון: המטרה היא שאירוע בטיחותי שאירע בחו"ל ונחקר בארץ יתנהל על פי דיני המדינה.
יצחק וקנין: הדברים צריכים להיות ברורים.
איתי עצמון: למה הוספתם באותה מדינה?
רננה שחר: בדיוק בשביל האבחנה שהסביר רון.
רננה שחר: נניח שהיה אירוע בטיחותי בגרמניה והגרמנים החליטו לא לחקור.
רננה שחר: לפי האמנה המדינה שבה היה האירוע היא המדינה שאמורה להוביל את החקירה.
רננה שחר: נניח שהוחלט לא לחקור והחוקר הראשי חוקר, או שהוחלט כן לחקור והוא חוקר.
רננה שחר: בגלל זה הוספנו את הסייג של אותה מדינה כך שיהיה ברור שאם החוקר חוקר בארץ הוא חוקר לפי.
איתי עצמון: יכול להיות שנצטרך להבהיר את זה עוד קצת בנוסח.
יצחק רז: לפי דעתי זה מיותר.
יצחק רז: אני יכול לחקור בגרמניה אירוע שהיה בגרמניה כמו שאני חוקר בארץ.
רננה שחר: לא יחולו אותם דינים.
רננה שחר: סעיף 156 הוראות פרק ז' יחולו לגבי אירוע בטיחותי שאירע ביום התחילה ואילך.
יצחק וקנין: מי בעד 156?
רננה שחר: 171ו  החוקר הראשי וממלא מקומו במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים שמונו לפי תקנות הטיס (חקירות תאונות ותקריות בכלי טיס), התשמ"ד-1984, וכיהנו ערב יום התחילה, יראו אותם כאילו מונו לפי סעיף 99; ואולם הפעלת סמכות מהסמכויות הנתונות לחוקר הראשי לפי פרק ז', שלא הוענקו לחוקר הראשי וממלא מקומו כאמור ערב יום התחילה, מותנית בקבלת הכשרה מתאימה בהתאם לסעיף 99ד.
איתי עצמון: נצטרך לשנות את ההפניה.
איתי עצמון: 99ד נמחק.
איתי עצמון: הוועדה החליטה שהחוקר הראשי וממלא מקומו יעברו הכשרה קודם מינוים.
איתי עצמון: אנחנו נעשה את ההתאמות.
איתי עצמון: היו"ר יצחק וקנין:     מי בעד סעיף 171ו?
איתי עצמון: ה צ ב ע ה אושר
יצחק וקנין: רבותיי, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: הצעת חוק הפיקדון על מיכלי משקה (תיקון מס' 4) (תיקון – דחיית תחילה לעניין מכל משקה אלכוהולי), התשע"א-2011.
יצחק וקנין: הצעת החוק אושרה בקריאה טרומית ב-12.1.2011.
יצחק וקנין: החוק אמור להיכנס לתוקף ב-6 לפברואר 2011.
יצחק וקנין: כאשר החקיקה הועברה בכנסת על פיקדון מכלי משקה הייתה הערה של פרק הזמן שיוקצה למשווקים, זאת אומרת האפשרות שתאפשר להם להמשיך ולמכור את אותם מיכלי משקה עם התפוגה כפי שנכתבה.
יצחק וקנין: נדמה לי שהפיקדון היה 25 אגורות.
יצחק וקנין: כרגע הוא שונה ל-30 אגורות.
יצחק וקנין: במשקה אלכוהולי זמן התפוגה הרבה יותר גדול.
יצחק וקנין: זה לא כמו משקה רגיל שזה 3,4 חודשים.
יצחק וקנין: משקה אלכוהולי יש לו שנה, שנתיים ואפילו 3 שנים.
יצחק וקנין: ביקשתי מהשר שמחון להגיש הצעת חוק להאריך בעוד כחצי שנה את התקופה.
יצחק וקנין: אני נעניתי לבקשה כיוון שמדובר פה בפרט טכני.
יצחק וקנין: הממשלה הסכימה וגם פטרה את החוק הזה מחובת הנחה.
יצחק וקנין: כרגע החוק מונח פה.
יצחק וקנין: אנחנו מוסיפים עוד חצי שנה מהתאריך של 6.2.
יצחק וקנין: לא תינתן תקופה נוספת.
יצחק וקנין: זאת הייתה ההתחייבות שלי כשהצגתי את החוק במליאה.
יצחק וקנין: בפרק הזמן הזה תצטרכו להסדיר את כל הדברים בנושא של פיקדון למכלי משקה.
יצחק וקנין: הצעת חוק הפיקדון על מיכלי משקה (תיקון מס' 4) (תיקון – דחיית תחילה לעניין מכל משקה אלכוהולי), התשע"א – 2011.
יצחק וקנין: תיקון סעיף 23 בחוק הפיקדון על מיכלי משקה (תיקון מס' 4), התש"ע-2010, בסעיף 23(ב), במקום "בתום שנה" יבוא "בתום שנה וחצי".
יצחק וקנין: מי בעד הסעיף כפי שהוקרא?
לאה ורון: מיכל, הרפרנטית של המשרד לאיכות הסביבה, מוסרת כי הצעת החוק אינה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.
צחי דותן: אני רוצה להגיד  תודה רבה לאדוני על העזרה, לאנשי המשרד להגנת הסביבה ולשר החקלאות שהתחיל את המהלך.
אתי בנדלר: זה יפורסם עכשיו לקריאה ראשונה.
אתי בנדלר: לאחר מכן צריך להיות דיון קצר בוועדה לצורך הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אנחנו מעלים את הסעיף הכי חשוב היום בסדר-היום של ועדת הכלכלה, והוא הקמת ועדת משנה למאבק בתאונות הדרכים, זאת בהתאם לסעיף 97כב לתקנון הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: כנראה שכל מילה מיותרת לגבי הצורך בוועדת המשנה בנושא חשוב זה, אני מניח שההחלטה תתקבל פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: לאה ורון:     	קודם תזמין את חברי הכנסת להירשם לוועדת המשנה.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה הכהן:     	ברור.
כרמל שאמה-הכהן: כל חברי הוועדה מוזמנים להירשם כחברים בוועדת המשנה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו היום רק נקים את הוועדה וכן נבחר את העומד בראשה.
כרמל שאמה-הכהן: לאחר מכן ייקבע ההרכב.
כרמל שאמה-הכהן: אם כך, אנחנו מצביעים על הקמת הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הקמת הוועדה, כפי שהוצגה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד הבקשה להקמת ועדת משנה למאבק בתאונות הדרכים, בהתאם ל סעיף 97כב לתקנון הכנסת, נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: לאה ורון:     	חברת הכנסת מרינה סולודקין מצביעה במקום חבר הכנסת אלי אפללו; חבר הכנסת איתן כבל מצביע במקום חבר הכנסת עמיר פרץ.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה הכהן:     	סיימנו את השלב של סעיף 97כב לתקנון הכנסת, שזה הקמת הוועדה, ואנחנו עוברים לסעיף 97כב(ג): "יושב-ראש ועדת המשנה ייבחר על-ידי הוועדה הקבועה בשעת הקמתה של ועדת המשנה".
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שחבר הכנסת רוברט טיבייב יעמוד בראשות הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אם למישהו יש הצעה אחרת, יאמר אותה עכשיו או ישתוק עד סוף הקדנציה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד מינויו של חבר הכנסת רוברט טיבייב לעמוד בראש ועדת המשנה?
כרמל שאמה-הכהן: רוברט טיבייב:     	האם אני יכול גם להצביע?
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה הכהן:     	אתה יכול גם להצביע.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד ההצעה למנות את חבר הכנסת רוברט טיבייב לעמוד בראשות ועדת המשנה של ועדת הכלכלה למאבק בתאונות הדרכים, בהתאם לסעיף 97כב(ג), נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: צאו לדרך.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, תירשמו, שהוועדה תהיה פעילה.
לאה ורון: ברכות, חבר הכנסת טיבייב.
לאה ורון: איתן כבל:     	ברכות.
לאה ורון: רוברט טיבייב:     	תודה.
לאה ורון: היו"ר כרמל שאמה הכהן:     	תודה רבה, הישיבה נעולה.
איילת מצגר: מעבר לזה, אנחנו ממליצים שיהיה כאן ליווי של אנשי מקצוע: פסיכולוגים, אנשי מקצוע אחרים שהם רלוונטיים,  גם לפני ההפקה בבחירת המתמודדים, גם במהלך ההפקה וגם אחרי שהתוכנית מסתיימת.
אילן אבישר: כלומר, האמנה לא עושה הנחות אלא נותנת כל  מיני כללי התנהגות המבקשים לשמור על הילדים בסיכומו של דבר.
ניצן חן: לא. התוכנית עצמה היא תוכנית ילדים.
ניצן חן: במקרה דנן לא היה סימון וסיווג, אפילו לא "גיל 8 ומעלה", ואנחנו חשבנו שהדבר כן מצריך לפחות גיל 8. על גיל 14 אפשר להתווכח.
יונה אליאן: זה נושא אחד, ואני לא יודעת איך להגדיל, לומר ולציין, שתבינו לא רק דרך הדיון האקדמי, לא רק דרך  השכל אלא גם דרך הלב.
דנה גולדברג: כמו שיונה אליאן אמרה, התשוקה זה לא  מה שאמור להיות גורם מכריע במשוואה.
יצחק קדמן: לפי האמנה הזאת, חלק גדול משידורי הריאליטי בהשתתפות ילדים אי אפשר היה להעלות  על האקרנים.
יצחק קדמן: אם אנחנו – כל מי שמעורב בעניין, כולל הכנסת – נראה שהנייר הזה נשאר נייר תיאורטי בלבד, הלכה ואין מורין כך, אני הייתי מאמץ את עמדת התלמידים ואומר: לקחת את זה כפי שהוא ולהכניס את זה לתוך חקיקה או לתוך אותם נהלים מחייבים, תנאי רישיון או כל נוהל מחייב אחר, שבו זה לא יישאר בגדר המלצה בלבד.
איילת מצגר: לא בערוץ 2. אולי בערוץ 20.
ניצן חן: אף אחד לא נגד נשיקות, אבל זה לא נכון להגיד על הנשיקה מהסרט "זוהי סדום" או מהסדרה "חצויה" שזה לילדים מגיל 8. יש ילדים שזה מפריע להם.
הילי חורב: אני חושבת שיש צביעות בלחשוב שבעידן שבו ילדים צופים בטלוויזיה ובמחשב וחשופים למגוון עצום של תכנים...
הילי חורב: אלה היו נשיקות נאיביות -  שילד בן 7 לא יכול לראות את זה.
פארה חודורוב: הילי חורב:     	בעיני, הוא לא מביך.
מג'ד ביאדסה: יש משפט יפה שאני רוצה לומר אותו: אינני תפוחו של ניוטון שנפל כדי ללמד את האנשים.
עדי קרס: אני חושבת, שראוי לספק עזרה פסיכולוגית ועזרה בלימודים לכל  מי שמשתתף בתוכניות האלה.
חווה פרידמן: לכן, צריך לקחת בחשבון שההגנה פה צריכה להיות הגנה סדורה בתוקף עדכון של תקנות או שינוי של  חקיקה.
מירי נהרי: גם של  ילדים וגם של מתבגרים.
מירי נהרי: לכן,  במערכות ההגנה צריך מישהו שאמון על הנושא גם במיון.
אילנה דורי-מנדלוביץ': לא. הקריטריון של השכר איננו הקריטריון שאנחנו מקבלים.
יובל אלגאלי: בנער למען יוניסף  אנחנו עוברים הכשרה בנושא האמנה הבינלאומית וזכויות הילד.
יובל אלגאלי: לאחר שלמדתי על מהות הזכויות, אני חושב שיש בעייתיות רבה בהשתתפות של ילדים ובני נוער בתוכניות ריאליטי מהסיבות הבאות:     ראשית, ילדים אינם מבינים את ההשלכות של ההשתתפות בתוכניות ריאליטי, ופעמים רבות מנוצלים על ידי כלי התקשורת להשגת רייטינג.
פרץ סגל: בדברי יו"ר הרשות השנייה נאמר – וזה משפט שקצת הפריע לי -  כמה שפחות מגבלות.
פרץ סגל: יש  כללים מכוח הרשות השנייה ומכוח שידורי הכבלים והלוויין.
אילן אבישר: אני יכול לציין מתחום מומחיות אחר שלי, שחלק גדול מכוכבי הקולנוע בשנות ה-20 שלהם עשו את הצעדים הראשונים שלהם על המסך כאשר הם היו בגיל 8. כלומר, זו בהחלט אופציה חברתית ואומנותית, שאנחנו לא יכולים למחוק אותה בצורה גורפת.
אילן אבישר: עולם הילדים עצמו – ואת זה מר קדמן יכול ללמד אותנו -  הוא משתנה מאוד גדול.
קרני זיו: אני  צריכה ברוב הזמן לתת תחושה להורים, שנוח להם, לפחות בשעות המוקדמות יותר של הפריים טיים, לשבת ביחד עם הילדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באותו פרק ששודר מיד לאחר יום כיפור, האבא מנסה לצום והילד  מביא את החברה שלו, מדליק מוזיקה בקולי קולות ומכין סטייק במטבח.
יוסף נעים: אני חושב שרצוי וצריך, שאחת לחודש או אחת לרבעון ניקח כיתה מסוימת בבית ספר מסוים  ונקיים שם דיון על שתיים-שלוש תוכניות.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה מבקשת ממשרד המשפטים, לשתף פעולה עם משרד התמ"ת בבחינת התקנות מחדש, במיוחד הדברים אמורים לגבי עבודת הנוער התשנ"ט-1999, לבחון את ההגדרה של צילומים על מנת שתכלול גם את תוכניות  הריאליטי, ולהציע ככל שנדרש תיקון בתקנות כך שלממונה על חוק העבדת הנוער יהיה כלי לאכיפת נושא שיתופם של תלמידים ובני נוער גם בתוכניות ריאליטי.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעות לסדר היום, דיונים מהירים, של חברי הכנסת יצחק וקנין, עמיר פרץ ונחמן שי.
כרמל שאמה-הכהן: נמצאים אתנו שניים מהמציעים, חברי הכנסת וקנין ושי.
כרמל שאמה-הכהן: מי מכם מציג ראשון?
נחמן שי: וקנין.
יצחק וקנין: כמי שמכיר את החשיבות של התפקיד של הממונה על ההגבלים, לא פעם, לפחות בתקציב האחרון, היו לי מספר פגישות עם הממונה על ההגבלים בנושאים מסוימים, שמאוד חשובים לכלכלה הישראלית.
יצחק וקנין: אנחנו יודעים כמה זה חשוב למשק הישראלי.
יצחק וקנין: לצערי הרב, הדבר הזה מתמהמה, ואני לא רוצה שיקרה לנו מה שקרה עם הרמטכ"ל - עד הרגעים האחרונים, ואז מקבלים החלטה, שאני לא בטוח תמיד - אם יחכו לרגע האחרון, ההחלטה תהיה חפוזה, ולא יהיה בשיקול דעת.
יצחק וקנין: לדעתי, צריך לזרז את ההליך הזה ולסיים אותו כמה שיותר מהר, כי אני לא רוצה לחזור על הדברים ולומר שחשיבות התפקיד של הממונה על ההגבלים במשק חופשי הוא כל כך קריטי, שאם לא נאייש את התפקיד הזה בזמן הקרוב, שתהיה חפיפה מסוימת, אני חושב שהנזק יהיה בלתי הפיך.
נחמן שי: אני לא רואה דמיון בין הליכי המינוי של הממונה - או שנמנה את גלנט כממונה על ההגבלים העסקיים, ואז יהיה פתרון כפול...
נחמן שי: אתה צודק – תאריך הפרישה המיועד, אם איני טועה, הוא החודש הבא.
נחמן שי: לאן אתה הולך, כרמל?
כרמל שאמה-הכהן: יש משהו בוועדת החוץ והביטחון, שביקשו ממני מלשכת ראש הממשלה לרדת.
נחמן שי: אני חוזר על דבריי – למיטב ידיעתי, המינוי מסתיים בחודש הבא, וראוי ורצוי שהפעולות יהיו והבחירה כבר יהיו בעיצומם, אם לא בסופם.
נחמן שי: הדאגה שלי התעוררה לאחר שהתברר לי שיש הבנות חדשות בין השר החדש שמחון לבין ראש הממשלה, וראש הממשלה ביקש להיות מעורב, או שהדבר יהיה תלוי בהסכמתו וכדומה.
נחמן שי: אחר כך אמנם יצאה הודעת הבהרה ממשרדו, אבל ברגע הזה נדלקו שתי נורות אזהרה, אולי יותר, למה הוא פתאום מתעניין בנושא הזה.
נחמן שי: אנחנו יודעים שריכוזיות היא היום אחת הסוגיות המרכזיות במשק, והיא מעסיקה אותנו גם בוועדות אחרות וגם בנושאים אחרים, ואחד משומרי הסף הוא הממונה על ההגבלים, ואם המינוי ייעשה או בצורה רשלנית או בצורה לא מלאה או במעורבות פוליטית של ראש הממשלה, שאני  מניח, שומע באוזנו הפנויה את בעלי האינטרסים, אולי לא רצוי לבחור לתפקיד הזה אדם בעל מעמד, בעל כוח, בעל יוקרה, בוא נחליש את זה, כי אם נחליש אותו, אז השומר יירדם בשמירה, ולכן חשוב לי לדעת ולשמוע בצורה ברורה, איך התהליך הזה יתנהל, איך להבטיח שיהיה שקוף ונקי מבחינה ציבורית, ובעיקר שבשורה התחתונה יגיע לשם האדם הטוב ביותר, ושהוא ייהנה גם מהגיבוי של הממונים עליו, כדי שיוכל לעשות עבודתו כהלכה.
יצחק וקנין: מנכ"ל המשרד נמצא פה.
יצחק וקנין: אתה יכול לומר לנו, איפה הנושא עומד כרגע מבחינת הליך הבחירה?
שרון קדמי: ודאי.
שרון קדמי: ראשית, אין חולק על החשיבות של תפקיד הממונה ועל הצורך הבהול למנות ממונה חדש תחת רונית קן, שאכן ביקשה לסיים את תפקידה במהלך חודש פברואר.
שרון קדמי: סיבותיה עמה.
שרון קדמי: ב-02:00 בלילה קיבלתי טלפון משר התמ"ת הקודם, בשהותי בסין, שאמר לי.
שרון קדמי: הבנתי שהיא מיצתה את התפקיד, וזה לגיטימי – היא חמש שנים וחצי בתפקיד, וסיבותיה עמה.
שרון קדמי: הפרוצדורה היא מאוד פשוטה: מייד עם היוודע דבר רצונה לסיים את התפקיד, מייד נכנסנו לתהליך של מינוי ועדת איתור.
שרון קדמי: ועדת האיתור, על-פי החלטת הממשלה, כוללת חמישה חברים – עבדכם הנאמן הוא היושב-ראש; נציב שירות המדינה או מי מטעמו – חבר; המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כלכלי-פיסקלי – חבר; נציג אקדמיה – חבר; ועד לפני שבוע נדרש חבר נוסף, שהוא אב בית הדין להגבלים עסקיים או המשנה שלו לשעבר.
נחמן שי: יהיו נשים.
שרון קדמי: חייב ייצוג הולם, ודאי.
שרון קדמי: מייד עם היוודע דבר הפרישה של רונית אצנו למנות את החברים, ואכן מינינו ארבעה.
שרון קדמי: בחבר החמישי של אב בית הדין להגבלים עסקיים או המשנה גילינו בעיה, שכנראה, לא חזו אותה כשהחליטו על כך; אין הרבה אבות בית דין להגבלים עסקיים לשעבר, או משנים, ואלה שקיימים, אם איני טועה, ארבעה או חמישה במספר, לא רצו, לא יכלו, או היו בניגוד עניינים.
שרון קדמי: עברנו אחד-אחד, וזה תהליך של לפחות שבוע - לדבר אתו, הוא חוזר, אז בפרוצדורה הזאת הפסדנו כחודש וחצי-חודשיים.
שרון קדמי: כשהבנו שאנחנו בבעיה, פנינו לנציבות שירות המדינה, וביקשנו להרחיב את החבר הנוסף, ואכן ועדת השירות של נציבות שירות המדינה אישרה לפני כשבועיים להרחיב את המעגל, קרי בנוסף להגדרה של אב בית הדין או המשנה, יכול לשמש חבר גם מי שכשיר להיות שופט בית משפט מחוזי או חבר בית דין הגבלים עסקיים לשעבר.
שרון קדמי: החלטת ועדת השירות אושרה בממשלה ביום ראשון שעבר, ותקבל תוקף ביום ראשון הקרוב.
שרון קדמי: עם קבלת התוקף בכוונתי לפעול מיידית למנות את החבר או החברה החמישית.
שרון קדמי: אני מניח שבמהלך השבוע הבא נמנה את החבר החמישי.
שרון קדמי: עם מינוי החבר החמישי אנחנו נקבע שני דיונים מהירים מאוד כבר בפברואר כדי לכנס את הוועדה.
שרון קדמי: ככל שזה תלוי בי, המלצת הוועדה תגיע לשר התמ"ת עד סוף חודש פברואר.
שרון קדמי: אני אנסה לעשות את זה כמה שיותר מוקדם,  שוב – צריך לסנכרן לוחות זמנים של חמישה חברים, כולם עסוקים.
עמיר פרץ: כמה נתתם לממונה?
שרון קדמי: רונית היתה אמורה לסיים בנובמבר שנה זו.
שרון קדמי: היא ביקשה לסיים כשמונה חודשים לפני.
שרון קדמי: לשר התמ"ת הקודם היא ביקשה לסיים את תפקידה בסוף ינואר.
שרון קדמי: אני מניח שהיא תישאר עוד כמה שבועות, אבל אף אחד לא יכול לחייב אותה להישאר בתפקידה; היא יכולה לומר שהיא מתפטרת.
עמיר פרץ: היא חתמה על חוזה?
עמיר פרץ: אני מבטיח לך שאם תבקש ממנה עד סוף מרס, אי-אפשר גם לעשות הליך כזה באופן חפוז.
שרון קדמי: הוא בכלל לא חפוז.
יצחק וקנין: הוצאתם מכרז?
שרון קדמי: כן.
שרון קדמי: אנחנו עבדנו במקביל, כלומר לא חיכינו למנות את חברי הוועדה כדי לפרסם.
יצחק וקנין: עכשיו המכרז פתוח מחדש?
שרון קדמי: לא.
שרון קדמי: תכף אשלים.
שרון קדמי: עבדנו במקביל – עבדנו על מינוי חברי הוועדה, ובמקביל על פרסום ועדת האיתור, ואכן פורסמה, על-פי החוק, פורסמה מודעה, ניתנו 21 או 28 ימים לגשת, ואכן הגישו 25 או 26 מועמדים – לא ראיתי אפילו את הרשימה, מאחר שהוועדה עוד לא אוישה, והתאריך יושלם, זה לפי ההנחיות של נציבות שירות המדינה, וכרגע הרשימה סגורה.
שרון קדמי: מדובר בועדת איתור, ובסמכותה גם לזמן חברים על-פי בחירתה.
שרון קדמי: כל אחד מחברי הוועדה יכול לבקש לזמן כל מאן דהוא.
שרון קדמי: התהליך רחוק מלהיות חפוז, אני לא חושב שצריך יותר משני דיונים.
יצחק וקנין: הערכה שלך, שעד סוף החודש הזה?
עמיר פרץ: תצליחו לבחור בין 26 מועמדים?
שרון קדמי: אני מסביר את תהליך הבחירה, ותראה שצריך יומיים: עוברים על הרשימה של 26 החברים בישיבה הראשונה, ומצמצמים אותה לרשימה של שבעה-שמונה מועמדים פוטנציאליים, והתהליך הזה לוקח שעתיים-שלוש.
שרון קדמי: המועמדים הפוטנציאליים מוזמנים ליום ראיונות, ויום שלם מתכנסת הוועדה, מדרגת אותם, ויכולה בין מועמד אחד, שניים או שלושה להביא לשר התמ"ת.
שרון קדמי: שר התמ"ת אמור להגיש את מינוי הממונה על ההגבלים העסקיים הבא לאישור הממשלה.
עמיר פרץ: כל המועמדים כבר עברו שפניץ, טירקל?
שרון קדמי: לא; המועמדים אינם עוברים ועדה לבחינת מועמדותם, אלא אם כן הם נבחרים, ומובאים לאישור ממשלה.
עמיר פרץ: למה בסדר הזה?
שרון קדמי: כי ועדת שפניץ בודקת את כשירותו והתאמתו של המועמד אחרי שהשר ממליץ עליו לממשלה.
שרון קדמי: אין טעם להעביר 26 מועמדים את ועדת שפניץ- - -
עמיר פרץ: לא, את השבעה.
עמיר פרץ: אתה רוצה לבחור מועמד, ואחר כך יימצא דופי, ונתחיל מחדש?
יצחק וקנין: אבל זה התהליך הקבוע.
נחמן שי: יש בג"ץ נגד נווה.
עמיר פרץ: ודאי, יש בעיה משפטית קשה עם המינוי הזה.
שרון קדמי: ועדת שפניץ תפקידה לא לבדוק, האם המועמדים מתאימים או לא מבחינת כשירותם; היא צריכה לבדוק, האם הם מתאימים לשירות הציבורי – האם הם עומדים בתנאי ניגוד עניינים, האם עמדו בתנאי הסף וכדומה.
שרון קדמי: אלה דברים שעל אחת כמה וכמה בודקת ועדת האיתור, ובתהליך ועדת שפניץ בודקת לפני שהוא מובא לאישור הממשלה.
יצחק וקנין: אז ההערכה שלך, שבסוף החודש הקרוב- - -
שרון קדמי: ההערכה שלי, שבמהלך חודש פברואר תובא המלצת הוועדה לשר התמ"ת.
עמיר פרץ: למה, אדוני היושב-ראש, כתבת שיש חשד להתערבות פוליטית?
יצחק וקנין: בגלל אותם עיכובים שאנחנו רואים, שמצד שני, אנחנו רוצים שהממונה כבר היתה אמורה לסיים את תפקידה בינואר.
יצחק וקנין: היא רצתה לסיים את תפקידה כבר בנובמבר.
עמיר פרץ: היא קיצרה את כהונתה.
יצחק וקנין: היא הגישה בקשה לקצר את תקופת העבודה שלה.
עמיר פרץ: מה הסיבות?
שרון קדמי: אנחנו לא יודעים, אבל שר התמ"ת הקודם הוא זה שהאריך לה את הכהונה, וביקש ממנה להישאר שנתיים נוספות.
עמיר פרץ: ממונה על הגבלים שמחליט לקום וללכת, אולי יש לו סיבות, שגם קשורות בשורש התפקוד; אולי יש לו טענות מסוג זה או אחר.
עמיר פרץ: אני עזבתי ועדת חוץ וביטחון, כי ראיתי את הניסוח של אדוני, וחשבתי שאיני יכול להתעלם מניסוח כל כך חד.
יצחק וקנין: הניסוח שלי היה בגלל העיכובים בהתנהלות של הוועדה, ועדה שאמורה לבחון את הממונה החדש.
עמיר פרץ: אני קורא פה: חשד להתערבות פוליטית ופגיעה במעמדו העצמאי של ממונה- - -
יצחק וקנין: כי היה עיכוב בכל מינוי הוועדה.
שרון קדמי: אדוני היושב-ראש, על-מנת לחדד את הנקודה - העיכובים החלו עוד לפני שהיו חילופי גברי בממשלה; העיכובים החלו מייד כשהבנו שיש בעיה לאייש את תפקיד אב בית הדין להגבלים עסקיים או המשנה שלו, וזה קרה כשלושה שבועות לפני שחלו שינויים פרסונליים בממשלת ישראל.
נחמן שי: האם יש שלב שראש הממשלה יהיה מעורב?
שרון קדמי: ההחלטה מובאת לאישור ממשלה.
שרון קדמי: ככל שאני יודע, לא, כלומר כרגע ההמלצה היא לשר התמ"ת, ושר התמ"ת מביא אותה לממשלה.
נחמן שי: ועדת האיתור תבחר מועמד או מועמדת, יבדקו את כשירותו.
נחמן שי: אני מצדיק את מה שאומר חבר הכנסת פרץ, אבל אני מבין גם את הבעיה, שאי-אפשר פה מאות אנשים כל הזמן - הוועדה הזאת לא תסיים אף פעם – גם ככה היא לוקחת הרבה זמן – אז הוא יודיע לראש הממשלה, ואם ראש הממשלה יתנגד, מה עושים?
שרון קדמי: ראש המשלה הוא חבר ממשלה, הוא יכול להצביע נגד המינוי בממשלה.
יצחק וקנין: אם הממשלה תצביע נגד המינוי, זה כבר משהו אחר, אבל אני לא חושב שלראש הממשלה יש וטו מוחלט על זה.
נחמן שי: אתה לא רואה מעורבות, וגם את המעורבות של השר אתה לא רואה- - -
שרון קדמי: נהפוך הוא – השר הנחה אותי לקדם את התהליך כמה שיותר מהר, ולהשלים אותו כמה שיותר מהר.
יצחק וקנין: אתה מדבר על השר החדש או הישן?
שרון קדמי: השר הקודם – ודאי, והחדש – על אחת כמה וכמה.
שרון קדמי: שוב – ההמלצה, ככל שתלוי בי, תובא בהקדם לשר, ומשם לממשלה.
עמיר פרץ: מכיוון שהעניין הוא לא תיאורטי.
עמיר פרץ: אני לא חושש מהעובדה שהממשלה תבטל את ההמלצה של שר התמ"ת, אם יעבור, אבל לאור האירועים של השבוע–שבועיים האחרונים, להערכתי, גם כל ועדות המינויים, שפניץ, טירקל ואחרות, יהיו הרבה יותר זהירות.
עמיר פרץ: אני חושש משני מצבים: אל"ף, אחרי  שתגמרו את כל התהליך ותבחרו את המועמד שאותו אתם מעבירים לשפניץ, אתם לא עוסקים הרי בנושא ששפניץ צריך לעסוק אלא בכשירות מקצועית לעניין.
שרון קדמי: ועמידה בתנאי סף.
עמיר פרץ: נניח, תיאורטית, בסיכוי של אחוז אחד, שפניץ מחליטה לא, ומבקשת נתונים נוספים.
עמיר פרץ: תהליך לחוץ כזה, שייקח לך  חודש למצור להגיש לשפניץ, נניח שהם יגידו – למה לא לבקש מהממונה עד סוף מרס- - -
שרון קדמי: אדוני מוזמן לבקש מהממונה כמו שאני ביקשתי וכמו ששר התמ"ת ביקש.
עמיר פרץ: אני רשות מפקחת, אני איני פונה.
עמיר פרץ: אני פונה אליך.
נחמן שי: בואו נפנה בקריאה.
שרון קדמי: אני אתמול נפגשתי עם הממונה לא בפעם הראשונה, והבעתי את בקשתי שתישאר שהות נוספת.
שרון קדמי: גם שר התמ"ת המכהן ביקש ממנה להישאר זמן נוסף בתפקידה.
יצחק וקנין: שי, יכול להיות, כמו שאומרת מנהלת הוועדה, שיכול להיות שיש לה סיבות אישיות.
נחמן שי: השאלה, האם אתם בוחרים גם כשיר שני או שלישי?
שרון קדמי: יש שני דברים – אחד, אם הממונה תחליט לקום ולעזוב טרם ייבחר מחליף- - -
קריאה: אתה תחליף?
שרון קדמי: אני לא אחליף אותה, כי איני עומד בתנאי הסף לתפקיד, ואז איני יכול, אבל השר רשאי וגם יעשה זאת, הוא ימנה ממונה הגבלים עסקיים בפועל, כלומר לא יהיה מצב שרשות הגבלים עסקיים תהיה ללא ממונה.
שרון קדמי: זה לא אפשרי, כי החוק לא מאפשר זאת.
שרון קדמי: אם מישהו מגיש בקשה למיזוג, לא מעניין אף אחד אם יש ממונה או לא; אם תוך 30 יום אין החלטה, המיזוג מאושר אוטומטית.
עמיר פרץ: מי הוועדה שאמורה לבדוק קשרי הון ושלטון בקרב המועמדים – אתם או שפניץ?
שרון קדמי: אני מניח שוועדת שפניץ.
עמיר פרץ: בטפסים רוצים לדעת אם אתה חבר מפלגה, לא אם עבדת אצל זה או אחר.
שרון קדמי: גם הוועדה מקבלת טופס בקשת המועמדות, ושם מתבקשת הבהרה לזיקתו, כזו או אחרת, של המועמד למאן דהוא.
עמיר פרץ: מבחינתי, ממונה על ההגבלים העסקיים חייב לעבור בחינה יסודית של קשרי הון ושלטון.
עמיר פרץ: זה הדבר הכי חשוב כדי שנהיה רגועים.
יצחק וקנין: תודה לכל המשתתפים והמציעים, אני נועל את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שנייה של ועדת הכלכלה היום שעניינה הוא תקנות התכנון והבנייה (התקנת מיתקן גישה אלחוטית לתקשורת בשיטה התאית), התש"ע-2010.
כרמל שאמה-הכהן: למעשה, זהו דיון המשך לדיונים קודמים.
לאה ורון: זהו דיון שלישי.
כרמל שאמה-הכהן: ליתר דיוק, זהו דיון שלישי לדיונים קודמים שקיימה ועדת הכלכלה בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שהנושא רחוק מלהתבסס על הסכמות גם בקרב הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שיש עמדות שונות של המשרדים.
כרמל שאמה-הכהן: שמעתי עמדות שונות גם בקרב חברי הכנסת פה.
כרמל שאמה-הכהן: על אף שמדובר בתקנות, הנושא הוא רב משמעות.
כרמל שאמה-הכהן: יש הטוענים שהוא המדרגה החסרה כדי באמת לקדם את התחרות בשוק הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: מנגד, יש הטוענים שהוא יכול להביא לסיכון בריאותי לסביבה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה צריכה באמת להתקדם כבר לקראת הכרעות בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: לשמוע את הצדדים השונים, ולראות היכן האמת נמצאת יותר קרוב.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה הזאת בכובעה השני עסקה המון באלמנטים של הגברת התחרות בשוק הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, ללא מפעיל נוסף התחרות לא תגבר, כי לאורך זמן חברות הסלולר ידעו לעקוף את כל הגדרות שהצבנו.
כרמל שאמה-הכהן: התיקונים שעשינו היו תיקונים שיכולים להיות רק זמניים, ויש אפשרות לעקוף ולתקוף אותם.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, רק הכנסת מפעילים נוספים היא באמת בשורה של הגברת תחרות בשוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו בדיון האחרון?
לאה ורון: בדיון האחרון לא הוחל בקריאת סעיפי התקנות.
לאה ורון: נרשמו אנשים לרשות דיבור.
לאה ורון: חלקם הגיעו לידי רשות דיבור, ואחרים נשארו מבלי שניתנה להם האופציה להציג את עמדתם.
לאה ורון: לפיכך, התחייב היושב-ראש הקודם, חבר הכנסת אקוניס, לאפשר להם בדיון הזה לומר את דברם.