GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם טרובוביץ': אבל אנחנו פה מטפלים יותר בבעיות של פתולוגיה ובעניין הזה אני רוצה להגיד שהקשיים לממן אך מתעצמים, הורדת הדירוג של חברת חשמל שהתרגשה ובאה, איננה מסייעת בלשון המעטה, חברות אנרגיה רב לאומיות משכו את ידן כרגע ממצריים וקבלני משנה קראו לאנשיהם לחזור אל מולדותיהם.
יורם טרובוביץ': הדברים האלה הם אתגר שאיננו דבר שקל לפתור אותו.
יורם טרובוביץ': אנחנו עושים ונעשה את המקסימום ואנחנו,
כרמל שאמה-הכהן: מה אנחנו יכולים לעשות כדי לעזור לכם להתמודד עם האתגרים המימוניים?
יורם טרובוביץ': שמענו ממנכ"ל משרד התשתיות שהממשלה קיבלה מאיתנו את רשימת הבקשות על-מנת שנוכל לעשות את הדברים בזמן.
יורם טרובוביץ': אנחנו משקיעים בזה מאמץ עצום ואנחנו מחכים לתשובה.
יורם טרובוביץ': שמחתי לשמוע ממר צמח שנקבל תשובה בזמן הקרוב ביותר.
יורם טרובוביץ': אם התשובות תהיינה חיוביות, אנחנו נוכל להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: מה בסל הבקשות, אתה יכול לפרט לוועדה?
יורם טרובוביץ': אני חושב שלא כדאי פה להתחיל למנות את הדברים, הדברים מוכרים למשרדי הממשלה, הממשלה מינתה ועדת מעקב בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אנחנו נפגשים אתה היום בערב, ואנחנו מקווים שיעזרו לנו לעזור לכולנו על-מנת שהגז מתמר יגיע בזמן, הזמן זה 2013, זה זמן מאוד קצר.
קריאה: עם הרישיונות של הטלוויזיה, זה יבוא ביחד.
יורם טרובוביץ': כן.
יורם טרובוביץ': זהו.
יורם טרובוביץ': תודה.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסיכונים של דחייה באספקת הגז מתמר, אתה רואה סיכונים כאלו היום?
יורם טרובוביץ': בוודאי שהמצב איננו פשוט.
יורם טרובוביץ': העובדה שאנחנו נעשה את הכל, אבל הכל, כדי שזה יגיע בזמן, לא מבטיחה שזה יקרה.
יורם טרובוביץ': יש פה הרבה מאוד צווארי בקבוק קריטיים, בראש ובראשונה בצד ההנדסי, יש נושאים של רישוי שצריכים להיפתר ויש את כל התמורות שראינו בשנה האחרונה, שאנחנו צריכים לראות איך יד ביד עם הממשלה, אנחנו מצליחים למצוא להם פיתרון, כדי שאפשר יהיה להביא את תמר בזמן ואת זה אנחנו רוצים לעשות ואני מאמין שנוכל לעשות את זה, אם באמת נעבוד בתיאום ומהר.
כרמל שאמה-הכהן: ואתה עדיין חושב שאתה לא רוצה לפרט בפנינו את פירוט הבקשות, שאולי נוכל להתייחס אליהן ולתמוך בהן?
יורם טרובוביץ': אני חושב שזה מוקדם מדי, אני מקווה שבאמת הדברים ימצאו פיתרון מהיר ויעיל.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להפנות שאלה למנכ"ל משרד התשתיות, אנחנו קראנו כולנו, רובנו, במהלך היום, לגבי מתקן הנזלה כפיתרון חלופי.
כרמל שאמה-הכהן: במה דברים אמורים?
שאול צמח: חלק מהפיתרונות שאנחנו מטפלים בהם כרגע, מתוך ראייה של מענה בטווח היותר ארוך, קשור בקליטה של גז טבעי מיובא, הוא לא בצינור.
שאול צמח: אנחנו בודקים אפשרות לחבר מעין מצוף למערכת ההולכה, כשבשיטה הזאת, זו טכנולוגיה שאפשר לעשות אותה בתוך מספר חודשים, ואז למצוף הזה מתחברת אונייה שמביאה גז טבעי בצורה נוזלית ומעבירה אותו.
לאה ורון: מאיפה מגיע הגז הטבעי הנוזלי?
שאול צמח: יש מסחר ער וגדול של גז טבעי בעולם.
שאול צמח: בהקשר של בניית המצוף עצמו, הדברים הם יותר פשוטים, בהקשר של חכירת אונייה ורכישת הגז, הדברים הם יותר מסובכים.
שאול צמח: כרגע, חברת החשמל הונחתה על-ידינו לבדוק את כל הנושא המסחרי, קשור בעניין הזה.
שאול צמח: אנחנו נקבל מהם את התשובה, אנחנו מקדמים על העניין הזה עבודת מטה וגם פה נקבל הכרעות בתקופה הקרובה.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה מדובר בייקור עלויות, או שאין ייקור עלויות באופציה הזו, למעט ההשקעה הראשונית בתשתית.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, גז נוזלי הוא יותר יקר מגז גז?
שאול צמח: זה תלוי במצב השווקים בתקופה נתונה.
שאול צמח: מקובל לחשוב שחוזים לטווח ארוך, שהם ב- LNG הם יקרים יותר מאשר חוזים בצינור, לעומת זאת עסקאות שהן עסקאות אקראיות או עסקאות ספוט, ב- LNG, יכולות להיות זולות יותר.
שאול צמח: יש פה שאלה.
שאול צמח: אנחנו מסתכלים על ההיבט של מה שנקרא Security of supply, כלומר, לגוון את היכולת שלנו להביא גז ולכן ההיבט המסחרי פחות חשוב או יש לו משקל יותר נמוך בעינינו, בהקשר של ה-בואי הזה, מאשר ההיבט של המדיני או הביטחוני או ההיבט האנרגטי של ביטחון אנרגטי ולכן בעינינו, חשוב ללכת לפיתרון הזה, אם הוא אכן מספק את הפיתרון ואנחנו מדברים על טווח הזמן שבין נאמר 2013, תחילת 2013, עד 2015, זה בערך טווח הזמן שאנחנו חושבים שיכולה להיות רגישות יותר גדולה של המשק הישראלי לגז, גם בגלל תחילת ההידלדלות של מאגר מרי בי או מה שמכונה ים תטיס, וגם בגלל שיש לנו עדיין חוסר ודאות לגבי העובדה שתמר תתחבר במחצית 2013, לכן אנחנו חושבים שאם יש לנו פיתרון כזה שנותן לנו איזה שהוא ביטחון נוסף לגבי ייבוא של גז, צריך לקדם אותו.
כרמל שאמה-הכהן: מר טרובוביץ', עד כמה חשופים המתקנים של ים תטיס, תמר או לוויתן, לפיגועי טרור, עד כמה הם מוגנים, חשופים?
יורם טרובוביץ': הנושא נדון על-ידי כל גורמי הביטחון של מדינת ישראל, לרבות משרד הביטחון והגורמים האמונים ואני יכול לומר שבהיותי לא מומחה בזה, הוקדשו לזה הרבה מחשבה והרבה משאבים.
כרמל שאמה-הכהן: זה באחריותכם או באחריות המדינה?
כרמל שאמה-הכהן: מי היום מאבטח?
יורם טרובוביץ': אנחנו ביחד עם גורמי המדינה, גורמי המדינה קובעים קודם כל את הסטנדרט של ההגנה, כאשר הסטנדרט נקבע, גם אנחנו וגם גורמי המדינה, נושאים באחריות החלקית לאבטחה, כל אחד בתחומו.
כרמל שאמה-הכהן: יש עוד מישהו שביקש לדבר?
כרמל שאמה-הכהן: נציג האוצר, בבקשה.
אהוד ברק: רציתי להתייחס לעניין של האבטחה של מתקני הגז.
אהוד ברק: במסגרת החלטת הממשלה של אימוץ מסקנות ועדת ששינסקי, המדינה התחייבה להשתתף בחלק מעלויות, ממחצית עלויות האבטחה של המתקנים האמורים.
אהוד ברק: בנוסף, רציתי להתייחס לעניין של מתקן ה- LNG, של הגז הטבעי הנוזלי.
אהוד ברק: פרט לאופציה שמנכ"ל משרד התשתיות הציג, משרד האוצר ומשרד התשתיות פועלים ביחד כבר שנתיים על מכרז לספק גז טבעי נוזלי.
אהוד ברק: מדובר במכרז בהיקף יותר רחב מהאופציה לטווח הקצר.
אהוד ברק: המכרז הזה, פרט לכך שיוכל להביא ספק תחרותי, הוא יגביר את היתירות של המערכת בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: מי היה הדובר הנוסף שרצה לדבר?
שמשון ברוקמן: חברת החשמל – מוותרים על זכות הדיבור.
כרמל שאמה-הכהן: דווקא אתם מוותרים?
כרמל שאמה-הכהן: רשות החשמל.
אמנון שפירא: צהריים טובים.
אמנון שפירא: טוב, קודם כל, בקשר לעלויות שבכלל משרד התשתיות התחיל לדבר עליהם, אז בעבודה ראשונית שעשינו, כאשר הערכנו שהאירוע שקורה היום, יימשך שבועיים, אז מדובר על עלויות שאינן תורגשנה בתעריף החשמל באופן מיידי, כלומר הן לא מחייבות עדכון תעריפים.
אמנון שפירא: במידה ואכן אנחנו נכנסים לאירוע פרמננטי, כאשר אנחנו הערכנו אותו כשנתיים עד כניסת תמר, אז אכן מדובר על עליית תעריף בסדרי גודל של כ- 20%.
אמנון שפירא: אני רוצה לציין שאנחנו נמצאים, בעצם מבחינתנו, פעם שנייה במצב כזה, מכיוון שפעם ראשונה, להזכירכם, חברת החשמל היתה צריכה להתחיל למשוך גז בשנת 2008 וחוזה האספקה עלה על שרטון, הגז לא הגיע וכאשר הגיע, לא היה שמיש בחלקו.
אמנון שפירא: ברשות החשמל אנחנו קיבלנו החלטה ואנחנו נאשרר את ההחלטה הזאת, שאנחנו כמובן, אז תמכנו בחברת החשמל בשימוש בדלקים יקרים יותר, אם כי מזהמים, וכמובן שבמידה ואנחנו נזדקק לזה היום בוודאי שאנחנו נקבל את אותה החלטה.
אמנון שפירא: יש דבר אחד שצריך להיאמר פה, אכן הדלקים שהשתמשו בהם וצריך לזכור, כל תחנה, גם התחנות הפרטיות, מעל 100 מגוואט כל מיזם כזה הוא מיזם דו-דלקי, כלומר חשמל יהיה, אבל אנחנו צריכים לדאוג לאישורים ולהסמכות השונות מהמשרד להגנת הסביבה, פשוט שלא ניתקע בדקה ה- 90 שם.
כרמל שאמה-הכהן: המשרד להגנת הסביבה נמצא פה?
כרמל שאמה-הכהן: המשרד מאוד ער לכל התפתחות במשרד התשתיות.
אמנון שפירא: מבקשים ממני להדגיש שזה הגז ממצריים שהתעכב ב- 2008.
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר ידוע לנו, כן.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו נוסף?
כרמל שאמה-הכהן: רוברט, יוליה, ביקשת לדבר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא. אני חושבת שהדברים נורא ברורים, מה שנאמר כבר קודם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פשוט יוצא כאילו, מה שאמרתי קודם כל שאי-אפשר לסמוך על גז ממצריים, פשוט, לא יודעת איך להסביר לך, יתפוצץ בפרצוף מה שנקרא, תרתי משמע ואני מקווה שהמדינה תעשה הכל כדי לזרז את התהליך של גז כחול לבן.
כרמל שאמה-הכהן: את נכנסת אולי טיפה באיחור, מר נוביק אמר שבתוך מספר ימים הגז המצרי ישוב לזרום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מר נוביק, אבל, עדיין לא שר הביטחון והוא לא יודע מתי האינטליגנציה של המחבלים תפעל גם לכיוון של 30 ק"מ ההפרש בין מה שקרה למה שיכול להיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מר נוביק הוא עדיין לא הנביא בעירנו.
נמרוד נוביק: ד"ר נוביק, בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ד"ק נוביק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרה חברת הכנסת ברקוביץ', כן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו, מהאינטרס שלנו, בטח לא נוותר על הגז המצרי, כל עוד הוא זורם.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כל עוד הוא זורם, אנחנו מברכים עליו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא נוותר, אבל אני לא חושבת שאפשר לסמוך עליו.
רוברט אילטוב: נורא חשוב שיהיה גז מצרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מאוד חשוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה באיזה פרופורציות.
רוברט אילטוב: שוב, אנחנו רוצים שיהיו לנו אלטרנטיבות אנרגטיות פה בישראל, שתהיה תחרות וכמה שהיא תהיה יותר עזה, ככה הצרכן ירוויח בסופו של דבר.
רוברט אילטוב: אין ויכוח שהגז המצרי הוא חשוב.
רוברט אילטוב: אבל הוויכוח היה פה שאנחנו צריכים להאיץ ואנחנו מתחילים, הדבר הזה מתחיל לחלחל, להאיץ את הייצור של כחול לבן.
כרמל שאמה-הכהן: איך מאיצים?
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי, אף אחד לא נתן פה פיתרון איך מאיצים.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי את השאלה, איך אפשר להאיץ את הפתרון.
רוברט אילטוב: אני מבין שהתהליך התחיל והתהליך עומד בכל היעדים שלו, אין פה מה להוסיף.
כרמל שאמה-הכהן: OK.
רוברט אילטוב: או שזה לא נכון, מר טרובוביץ'?
כרמל שאמה-הכהן: זו המסקנה של הדיון.
רוברט אילטוב: לפי מה שאני הבנתי, הכל הולך לפי לוח-הזמנים שהם קבעו.
כרמל שאמה-הכהן: כן, זה מה שמר טרובוביץ' אמר.
יורם טרובוביץ': הסברתי, אני יכול לחדד את הנקודה.
יורם טרובוביץ': בוודאי שאנחנו ניצבים, קודם כל היום צריך לעשות את המקסימום, כדי שהגז מים תטיס יגיע לצרכנים בשעת חירום אנחנו ראשונים להיכנס בנעלי האתגר הזה.
יורם טרובוביץ': יחד עם זאת, כדי לפתח את תמר, אנחנו צריכים לחלץ כמה צווארי בקבוק, אנחנו כידוע עצרנו את כל ההתקשרויות החוזיות למכירת גז מתמר כתוצאה מאי-הבהירות שישנה.
יורם טרובוביץ': אנחנו מתמודדים עם זירה מאוד בעייתית, נסיבות משתנות תדיר.
יורם טרובוביץ': כמו שאמר מנכ"ל משרד התשתיות, אנחנו צפויים לקבל בימים הקרובים תשובה לגבי חסמים שצריכים להסיר אותם.
יורם טרובוביץ': הזכיר יושב-ראש הוועדה את נושא הערבויות, שדובר בו טרם ניתנה עליו תשובה וכמה דברים נוספים.
יורם טרובוביץ': אני מקווה שתשובה חיובית תסלול את הדרך למה שאנחנו מאוד רוצים שיקרה, שתמר תהיה הכי מוקדם שאפשר ואני מזכיר לחברי הוועדה שוודאי זוכרים, שזה המאגר שפיתוחו המתוכנן הוא המהיר בעולם, יחסית לכל המאגרים שנמצאו בשלוש השנים האחרונות ובכמה שנים יותר מוקדם, זה פרי של מאמץ מאוד גדול שנעשה ונמשך כל העת.
כרמל שאמה-הכהן: אל"ף, אני חושב שזה הזמן והמקום גם לברך את משרד התשתיות וכמובן את השר בראשו, שבאמת הגיב במהירות לכל ההתרחשויות, גם, כל אזרח יכול להיות רגוע ולפחות לראות שכולם שם קשובים וזמינים לפעולה, לרבות בשבת, כן, מדובר בדברים שלדעתי גם דוחים שבת.
רוברט אילטוב: שמעת את התגובה של הדתיים לגבי הרמטכ"ל, אני מקווה, שבגלל שהמחשבה היתה בשבת, זה לא בטוח שהרמטכ"ל יהיה מוצלח.
כרמל שאמה-הכהן: האם כב' מנכ"ל משרד התשתיות יכול להאיר את עינינו לגבי סל הבקשות של חברות הגז הישרלאיות, כדי להאיץ את תהליך הבאת הגז הישראלי, כחול לבן, כפי שהוא מכונה, למעט הערבויות, במה מדובר?
רוברט אילטוב: יש לך הערכה איפה עומד המשרד לאיכות הסביבה?
כרמל שאמה-הכהן: מה יש לך מהמשרד לאיכות הסביבה כל הזמן?
רוברט אילטוב: לא, כי בסופו של דבר אני יודע שהם יגידו את המילה האחרונה ויגידו – פה לא יהיה מתקן ושם לא יהיה מתקן וזה לא נעשה וזה לא נעשה.
רוברט אילטוב: אנחנו נפגשנו בסיטואציות האלה, ולכן חשוב.
כרמל שאמה-הכהן: מהר מאוד אתה יכול להיות השר לאיכות הסביבה.
רוברט אילטוב: כל אחד וכבודו במקומו מונח, אני לא מחפש.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו אחר מסיעתך.
רוברט אילטוב: אבל אני חושב שזו סוגיה מאוד חשובה בכל הסיפור הזה, כי זה יכול להיות אחד הדברים הבירוקרטיים שאנחנו ניפגש בהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מצטרפת אליך, זה מדאיג אותי.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם מכנה משותף.
רוברט אילטוב: לא פוליטי.
שאול צמח: מבלי להיכנס לפרטים, כי כל פרט שם הוא מצריך הסבר והבנה של הסביבה שבתוכו הוא מתבקש, אני אגיד כך – יש בבקשה שהגישו הספקים כמה קבוצות או כמה סוגים של בקשות.
שאול צמח: סוג אחד נוגע לערבויות ולכמויות נרכשות, לאבטחת כמות רכישה מסוימת, יש סוג אחר שנוגע להסדרי המיסוי הספציפיים של סוגים שונים של התאגדויות.
שאול צמח: יש שם בקשות שנוגעות לסוגי, למתי בדיוק אנחנו מכוונים או למתי בדיוק הם מכוונים את ההתקשרויות, סוג של הייתי קורא לזה בקשות של תמיכה ברישוי, תמיכה בקידום תכנון, דברים מהסוג הזה.
שאול צמח: צריך לזכור גם שכיוון שזו שותפות, לא לכל השותפים בתוך השותפות הזאת, יש את אותן בקשות.
שאול צמח: אנחנו מתמודדים גם עם השאלה הזאת.
שאול צמח: אני חושב שבסופו של דבר, אם אני מנסה לראות מה יכולה לעשות המדינה, מה חשוב שתעשה המדינה בהקשר הזה, אני חושב שהמדינה צריכה בעיקר להראות דחיפה גדולה של התהליך או של הפרויקט לצאת לדרך.
שאול צמח: אנחנו חשבנו שבעיקר מדובר על המימון, זה גם היה הוויכוח הקודם.
שאול צמח: מתי אנחנו חוצים את הסגירה המימונית של הפרויקט הזה, כדי להבטיח שהוא יצא לדרך, השותפים לא התייחסו לזה, אבל כרגע הפרויקט נאמד בסדרי גודל של למעלה משלושה מיליארד דולר, כשהמחויבות כפי שהיא התבטאה עד היום, לא משקפת את כל הסכום הזה.
שאול צמח: כלומר, אין עדיין יכולת מימון מוכחת כלפינו, של כל ההיקף הזה ואני חושב שנהיה במצב הרבה יותר טוב ברגע שנראה שאכן כל המימון הובטח.
כרמל שאמה-הכהן: אילו חברות ישראליות היו חותמות עם תמר, היינו במצב יותר טוב?
קריאה: הם רצו לחתום עם תמר, תמר לא רצתה לחתום אתם.
שאול צמח: יש עכשיו סיטואציה בתוך השוק הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל היתה אחראית, היא לא רצתה לחתום כשהיא לא יודעת מה קורה.
שאול צמח: יש סיטואציה בתוך השוק הזה, שנוגעת לחוסר ודאות גדול.
שאול צמח: אפשר להגיד ביצה ותרנגולת.
שאול צמח: כיוון שיש בעיית מימון שחלקה נובע מזה שהכמויות והמחירים עדיין לא סגורים, הקבוצה לא יכולה להתחייב על מועדים שבהם היא תוכל לספק את הגז, כיוון שהיא לא יכולה להתחייב על המועדים, לחברות יש בעיות להתקשר אתה.
שאול צמח: יש גם ויכוחים על פרטים שונים בתוך ההסכמים האלה.
שאול צמח: אני חושב שמבלי להידרש לעניינים המסחריים, צריכה להינתן פה דחיפה על-ידי הממשלה, הם צריכים להבין בכל המובנים, אני אומר את זה גם בצד החיובי, אבל בוודאי גם בהיבטים אחרים, המדינה תעשה כל שלאל ידה, כדי להבטיח שתמר תתחבר כמה שיותר מהר.
כרמל שאמה-הכהן: מה יהיו העלויות על המדינה בנושא הזה?
שאול צמח: עלויות תקציביות, כספיות?
שאול צמח: תראה, בחלק מהדברים מדובר על מתן של יותר ודאות, לא בהכרח על הוצאה כספית ישירה.
כרמל שאמה-הכהן: גם מתן ודאות עולה כסף.
כרמל שאמה-הכהן: הכל עולה כסף.
שאול צמח: אז אם אנחנו מדברים למשל על ערבות מדינה, על ערבות מדינה יש עלות מסוימת, חלק ממנה הספקים משלמים.
שאול צמח: יש פה מחיר כלכלי מסוים של התערבות בשוק.
שאול צמח: בנסיבות האלה, אנחנו לא מדברים על שוק רגיל, אנחנו לא מדברים על מצב רגיל, אנחנו לא מדברים על מוצרים רגילים.
שאול צמח: בהיבטים האלה, המדינה צריכה להתערב כדי להבטיח את מה שנקרא הביטחון האנרגטי של המדינה, זה חשוב.
שאול צמח: יש אומרים שבסיטואציות כאלה קיומיות, צריך לשים בצד את השיקולים הפיסקאליים או לשים אותם בסדרי עדיפויות משניים.
קריאה: כמה הם עולים?
כרמל שאמה-הכהן: לא לא, אני שמעתי פה עכשיו משפט.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש סכנה, אדוני, שניסוג במקרה של תמר ממסקנות ועדת ששינסקי, במסגרת ההטבות שאנחנו מתכוונים לתת?
שאול צמח: הממשלה קיבלה החלטה, היא לא החליטה לאור הנסיבות האחרונות, לשנות את עמדתה בקשר לוועדת ששינסקי.
שאול צמח: יחד עם זה, הממשלה הטילה על צוות מנכ"לים לגבש את הדרכים להאיץ את החיבור של תמר כמה שיותר מהר וזה מה שאנחנו עושים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שתמו ההערות והשאלות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פשוט נסכם בשני משפטים קצרים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה, אני מאמין שתהיה הסכמה פה אחד, רואה בברכה את הגז המצרי כל עוד הוא זורם למדינת ישראל כסדרו ועל-פי הסיכומים שהתקבלו מראש ונחה דעתה לשמוע מפי משרד התשתיות שבמקרה הקיצוני ביותר, שאפילו ניתוק תמידי ממקורות הגז המצרי, עדיין אזרחי ישראל ייהנו מחשמל כסדרו.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם במחיר יקר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: כמו-כן, הוועדה תשמח לשמוע שהתקבלו החלטות במהרה לגבי, שיכולות לסייע לקידוח תמר לקום ולהתבסס ולספק גז למדינת ישראל, כל זאת מבלי לשנות את ההחלטה בעניין מסקנות ועדת ששינסקי.
יצחק וקנין: אנחנו דנים בהצעת חוק הטיס, התש"ע-2010.
יצחק וקנין: אנחנו בסעיף 145(ב).
רננה שחר: פיצלנו את 145 המקורי ל144(א) ול-145.
רננה שחר: הוראות שעה דחופות 145(א) המנהל רשאי לקבוע, בהתאם להוראות סעיף זה, הוראת שעה שתחול על בעלי רישיונות, תעודות או אישורים לפי חוק זה בעניינים המפורטים להלן, כולם או חלקם, אם סבר כי הדבר חיוני לשם שמירה על בטיחות הטיסה ולשם הגנה על שלום הציבור וכי קיימת דחיפות בקביעת הוראת שעה כאמור (1) אמצעי בטיחות שיש לנקוט לגבי כלי טיס, צוותו או הנוסעים שבו (2) אמצעי בטיחות שיש לנקוט במכוני בדק או בתשתיות תעופה (3) אמצעים נוספים שיש לנקוט לשם שמירה על בטיחות הפעלתם של כלי טיס.
רננה שחר: אחד הליקויים שנמצאו לגבי החקיקה הראשית במדינת ישראל זה חוסר היכולת של המנהל לתת הוראות כלליות לבעל רישיון בנושאי בטיחות על-מנת  לתת מענה לבעיות בטיחות.
רננה שחר: הסעיף הזה הוא סעיף שמדבר על הוראות שעה שמוגבלות לפרק זמן.
רננה שחר: הן מעשה חקיקה  לכל דבר ועניין במובן הזה שהן לא הוראות פרטניות לחברה או לבעל רישיון מסוים, אלא הן הוראות שיכולות להיות הוראות כלליות.
רננה שחר: הן עוברות תהליכי חקיקה רגילים במובן של התייעצות עם הציבור, התייעצות עם משרד המשפטים, אישור הנוסח, פרסום ברשומות.
רננה שחר: ההסדר הוא שניתן יהיה לפרסם את הוראת השעה באתר האינטרנט של רת"א ולא ברשומות למשך שבועיים.
רננה שחר: בשבועיים האלה יש להוראה תוקף אבל אין דרך לאכוף אותה.
רננה שחר: לא פלילי, לא עיצום, לא שום סנקציה אחרת.
רננה שחר: כעבור שבועיים, אם השר מאשר אותה והיא מפורסמת ברשומות, ניתן להאריך את התוקף שלה ל-3 חודשים נוספים שאחריהם היא תצטרך לבוא לאישור הוועדה כתקנה רגילה במכלול תקנות הטיס.
רננה שחר: רצינו בכחול תקופות הרבה יותר ארוכות מזה, אבל בסופו של דבר,  אחרי דיון עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, הסכמנו שהוראת השעה תהיה ל-3 חודשים לכל היותר.
רננה שחר: אחר כך זה יגיע לכנסת לאישור.
איתי עצמון: רצינו להתאים את הנוסח של סעיף קטן (א) לנוסח שקיים כיום בחוק יסוד הממשלה לגבי תקנות שעת חירום.
איתי עצמון: שם מדובר על מצב שבו  ראה ראש הממשלה כי יש צורך דחוף.
איתי עצמון: אני מציע שבמקום סבר יהיה ראה.
איתי עצמון: יש לזה משמעות קצת יותר חזקה.
יצחק וקנין: מי בעד 145(א)?
רננה שחר: (ב) הוראות שעה לפי סעיף זה לא יסתרו תקנות לפי חוק זה.
איתי עצמון: גם כאן חשבנו שסתירה, זאת אומרת התנגשות חזיתית בין הוראות שעה לתקנות, זה קצת חריף מידי.
איתי עצמון: יכול להיות מצב שהוראות השעה אינן מתיישבות עם התקנות.
איתי עצמון: יכול להיות שהוראות השעה ישלימו תקנות , יפרטו הוראות שקיימות בתקנות ויקבעו הוראה מעט שונה מתקנות הטיס.
איתי עצמון: לא בהכרח מדובר על סתירה.
רננה שחר: מבחינתנו צריך היה להשאיר את המכשיר גמיש ככל האפשר.
רננה שחר: זה מכשיר שככל שמצמצמים אותו כך הוא ריק יותר מתוכן ולא נותן מענה אמיתי לצורך שיש בו.
יצחק רז: עלול להיווצר מצב של כשל שמחייב הוראת שעה סותרת.
יערה למברגר: מלכתחילה הצענו שהם לא יסתרו תקנות.
יערה למברגר: כרגע ההצעה מדברת על כך שהם ישלימו, שהם יפרטו כשיש צורך לצקת תוכן.
יערה למברגר: אנחנו לא מתנגדים לנוסח.
איתי עצמון: בהתאם למה שראינו בדברי חקיקה אחרים אנחנו מציעים לומר שהמנהל לא יקבע הוראות שעה לפי סעיף זה אם הן אינן מתיישבות עם הוראות לפי חוק זה.
איתי עצמון: בעצם נוסח חלש יותר.
יצחק רז: זה מסנדל את המנהל במצבים שבאמת צריך לקחת הוראת שעה, אפילו סותרת.
יצחק רז: נניח שצריך קסדות ומסתבר שאסור קסדות.
יצחק רז: יש כל מיני דברים שיכול להיות שיסתבר שצריך הוראת שעה סותרת ואז לתקן את התקנה.
רננה שחר: ברור לנו שזה מסנדל.
רננה שחר: ברור לנו שזה מצמצם את הכלי.
יצחק רז: מבחינת הבטיחות זה בעייתי.
איתי עצמון: הרצון שלנו היה לצמצם את השימוש בכלי.
יצחק רז: אלא לצורכי בטיחות.
איתי עצמון: כל הסעיף הוא לצורכי בטיחות.
רננה שחר: ברור לנו שזה מצמצם את המכשיר.
רננה שחר: אין לנו מנוס חוקתי מכך.
רננה שחר: הסכמנו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ב), כולל התיקון?
רננה שחר: (ג) המנהל יקבע הוראות שעה לפי סעיף זה לאחר שנתן לאלה שלגביהם יחולו ההוראות האמורות לגוף המייצג אותם הזדמנות להביע את עמדתם באותו עניין ככל האפשר ובשים לב לדחיפות העניין.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ג)?
רננה שחר: (ד) הוראת שעה שנקבעה לפי סעיף זה תפורסם באתר האינטרנט של הרשות והיא אינה טעונה פרסום ברשומות במהלך שבועיים ממועד תחילתה כאמור בסעיף קטן (ה).
רננה שחר: (ה) מועד תחילתן של הוראות השעה שנקבעו לפי סעיף זה ייקבע בידי המנהל, ובלבד שלא יהיה מוקדם מיום פרסומן באתר האינטרנט של הרשות.
רננה שחר: (ו) הוראות שעה לפי סעיף זה יעמדו בתוקפן עד המועד שיקבע המנהל ולא יאוחר מתום שבועיים מיום תחילתן כאמור בסעיף קטן (ה), ואולם אם אושרו הוראות השעה כאמור בידי השר ופורסמו ברשומות בתוך שבועיים מיום התחילה כאמור, יעמדו בתוקפן עד למועד שיקבע המנהל ולא יאוחר מתום 3 חודשים ממועד תחילתן.
איתי עצמון: המועד התקצר כיוון שחשבנו, לאור סעיף 39 לחוק יסוד הממשלה שמדבר על תקנות שעת חירום ל-3 חודשים, שראוי להתאים.
איתי עצמון: אתם אומרים שהוראות השעה יכולות להיות מאושרות על ידי השר, אבל אין כאן הכוונה של שיקול דעת השר בדומה להכוונת שיקול דעתו של המנהל בסעיף קטן (א).
איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי לקבוע שראה השר כי התקיימו נסיבות כאמור בסעיף קטן (א), יאשר את הוראות השעה.
איתי עצמון: המשמעות של אותו אישור הוא באמת הארכת תוקפן לעוד 3 חודשים.
רננה שחר: באופן כללי זה מוסכם.
רננה שחר: אני לא חושבת שצריך להשתמש במונח של ראה.
רננה שחר: יש רמת הוכחה שונה בפני השר ובפני המנהל מטבע הדברים של איפה שכל אחד יושב ומה הכלים שלו לנתח.
איתי עצמון: השר מאשר, אבל המנהל הוא זה שראה את הצורך הדחוף, הוא הגוף המקצועי שראה.
רננה שחר: שוכנע השר זה בסדר.
איתי עצמון: זאת אומרת שהשר יאשר את הוראות השעה לפי סעיף קטן זה אם שוכנע כי התקיימו הנסיבות כאמור בסעיף קטן (א).
בועז חטיבה: איך יודעים אלה שחלות עליהם הוראות השעה, מעבר לפרסום באתר האינטרנט, שהן אכן פורסמו?
בועז חטיבה: תצא הוראה מקבילה לגופים הגדולים?
בועז חטיבה: איך המעסיק שלי – הנהלת ארקיע לצורך העניין – צריך לדעת שיש הוראת שעה חדשה ושהיא צריכה לבוא לידיעתי?
בועז חטיבה: באופן טבעי לא נכנסים כל יום לאתר האינטרנט.
לאה ורון: איך יודעים שנכנסה חובת חגירת בטיחות במושב האחורי?
לאה ורון: זאת שאלה לגבי כל החקיקה במדינת ישראל.
יערה למברגר: יש אתר אינטרנט וגם פרסום ברשומות.
רון גנט: המטרה בסופו של דבר שהוראות השעה יקוימו.
רון גנט: אנחנו לא באים כנגד האתר.
רון גנט: אנחנו שואלים מבחינה פרקטית איך ניתן להבטיח, לראות , לנסות.
רון גנט: איך מביאים את זה לידיעתו של אותו אדם שצריך לעשות בזה שימוש?
יצחק וקנין: האם הרגולטור לא מחויב להעביר את זה לאותם גופים?
יצחק וקנין: אני מאמין שאותם גופים מסתכלים באינטרנט יום יום.
יצחק וקנין: במציאות של ימינו אי אפשר לזוז מילימטר אחד בלי האינטרנט.
לאה ורון: רוב המחלקות המשפטיות, רוב משרדי עורכי הדין חתומים על רשומות, מקבלים אותן באופן סדיר ובודקים מה השתנה, מה פורסם.
גדי רגב: אנחנו בודקים בהקשר אחר באתר שלנו מנגנון שבו נכניס מידע מסוים למקום מסוים ומנויים יקבלו אותו אוטומטית.
גדי רגב: יכול להיות שיהיה לנו מנגנון שייתן לנו אינדיקציה על כך שהם פתחו.
גדי רגב: אנחנו בודקים את זה.
גדי רגב: אני לא רוצה להתחייב כרגע על הדבר הזה.
גדי רגב: המנגנון הזה נמצא בבדיקה.
גיורא רום: אני לא רוצה להודיע למישהו, כי אחרת אני אצטרך לזהות את כל מי שעשוי להיות נמען של ההוראה והוא יצטרך לאשר לי שהוא קיבל את זה.
גיורא רום: כך לא מנהלים את החקיקה בישראל.
עמרי טלמון: ממילא מר רום צריך לעשות את זה לפי סעיף (ג).
עמרי טלמון: הוא צריך לזהות ולהתייעץ איתם.
גיורא רום: זה בשלב ההתייעצות.
עמרי טלמון: הרשימה כבר ישנה.
עמרי טלמון: מה הבעיה להודיע להם: חבר'ה, החלטתי כך?
רננה שחר: הרצון לעשות את זה הוא כמו שגדי אמר.
רננה שחר: זה כלי שלא ישתמשו בו הרבה.
יצחק וקנין: אני מעריך שהאינטרס של הרגולטור זה שאותם גופים יקבלו את המידע הנחוץ.
יצחק וקנין: הדברים נאמרו פה על ידי גדי.
יצחק וקנין: אני מקווה שזה יהיה בכיוון הזה.
גיורא רום: רת"א תעשה את זה.
גיורא רום: היא לא תעשה את זה מכוח חוק, היא תעשה את זה מכוח זה שהשירות לאזרח הולך ומשתכלל כל הזמן.
יצחק רז: מה שנהוג בעולם זה שאתה שם מבזק על כך שנעשה שינוי חקיקתי כזה שמופיע ברשומות בתחום זה וזה.
איתי עצמון: הוראות השעה האלו יכולות להיות גם בנושאים שלגביהם יש הוראות שמסמיכות את השר להתקין תקנות באישור ועדה.
יצחק וקנין: אם זה מחייב את השר בתקנות מסוימות להביא את זה לוועדה הוא יצטרך להביא את זה.
איתי עצמון: הוראות השעה יכולות להיות בנושאים שלגביהם יש הסמכה של השר להתקין תקנות באישור ועדה.
יצחק וקנין: אם הוא צריך להביא את זה לפה זה כבר לא הוראת שעה.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ו), כולל התיקונים שהוצעו?
רננה שחר: על סעיף (ז) ויתרנו לאור עמדת הייעוץ המשפטי של הוועדה.
רננה שחר: לא ראוי להאריך יותר מ-3 חודשים.
רננה שחר: אם אלה דברים שרוצים שיהיו יותר מ-3 חודשים חייבים לבוא לוועדה ושהוועדה תדע לשים את זה על השולחן.
איתי עצמון: ועדת הכלכלה נרתמה תמיד לאשר תקנות וחקיקה ראשית אם היה צורך דחוף בכך, אפילו ביום אחד חוק ב-3 קריאות.
איתי עצמון: לא חשבנו שיש בעיה עם אישור נושאים דחופים בוועדה.
גיורא רום: כמובן שצריך לבוא לוועדה רק לגבי אותן תקנות שמצריכות.
איתי עצמון: ברור.
רננה שחר: (ח) המנהל לא יאצול את סמכותו לפי סעיף זה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ח)?
רננה שחר: אני גוררת את הוועדה לעוד שני סעיפים שקשורים ל-145.
רננה שחר: מדובר בסעיף 129(11) -  העיצום הכספי על הפרת ההוראות האלו.
רננה שחר: היום כתוב מי שהפר הוראת שעה שקבע המנהל לפי סעיף 145(א) או (ב).
רננה שחר: כזכור, פיצלנו את זה ל-(144א) ו-145.
רננה שחר: אנחנו מבקשים לפצל את זה לשני סעיפים קטנים, האחד (10)(א) מי שהפר תקנה שנקבעה לפי סעיף 144(א), ו(11) מי שהפר הוראת שעה שקבע המנהל לפי סעיף 145 שפורסמה ברשומות.
איתי עצמון: זאת אומרת רק על מי שפורסמה ברשומות תהיה סנקציה.
רננה שחר: העיצום הוא  של 25% מהסכום הבסיסי.
יצחק וקנין: אפשר להצביע על (10)(א) ו-(11).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הסעיפים אושרו
רננה שחר: אני גוררת אתכם לסעיף 154(א) - התחולה של החוק על המשטרה.
רננה שחר: (15) סמכות המנהל לקבוע הוראות שעה לפי סעיף 145 תופעל בכפוף למגבלות הקבועות בסעיף זה.
רננה שחר: גם את זה צריך לפצל לשני סעיפים.
רננה שחר: תהיה פסקה (14)(א) תקנות שקבע השר לפי סעיף 144(א) יחולו על משטרת ישראל בכפוף למגבלות הקבועות בסעיף זה.
רננה שחר: פסקה (15) תאמר שסמכות המנהל לקבוע הוראת שעה לפי סעיף 145 תופעל בכפוף למגבלות הקבועות בסעיף זה.
רננה שחר: זה אומר שאם יש סעיפים שהסכמנו שלא חלים על המשטרה או חלים במגבלות, אי אפשר יהיה דרך הכלים של 144(א) או דרך הכלי של 145 להחיל אותם פתאום על המשטרה.
רננה שחר: 145ב מידע בטיחותי.
רננה שחר: בהמשך לדיון שהתקיים פה שבוע שעבר ב-145א, שזה הודעות למנהל, הסעיף השני שרצינו להביא לאישור הוועדה הוא הסעיף לגבי מידע בטיחותי.
רננה שחר: באופן כללי יש את צרופה e לנספח 13 לאמנת שיקגו.
רננה שחר: הסעיף הזה נועד ליישם אותה.
רננה שחר: דובר פה על תרבות הבטיחות, לא על תרבות האכיפה.
רננה שחר: היא רוצה לצפות מראש את הכשלים המערכתיים.
רננה שחר: לצורך כך היא אמורה לאגור מידע, לנתח מידע, לזהות סיכונים, למנוע סיכונים, דברים מהסוג הזה.