GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אני מוכנה לבלוע את זה במקרה הזה רק בהתחשב בכך שבהצהרות שנמסרו לנו לפיהן הממשלה מתקדמת – ואני מקווה שבצעד מואץ עכשיו – לקראת חקיקת חוק בנושא הזה.
אתי בנדלר: שאם לא כן, ודאי שלא היה מקום לעשות כן בהצעת החוק דנן.
אתי בנדלר: מכל מקום, בכפוף למה שאמרתי, אני מאוד הייתי שמחה אם היית אומרת לי מה זה מוסיף על מה שנאמר כאן, בהגדרת "תיקון" שלטעמי היא רחבה מידיי כמובן.
אינגריד הר-אבן: יש 24 מקצועות לרכב היום לפי הגדרת צו הפיקוח.
אינגריד הר-אבן: ההגדרה פה ממעיטה מידיי.
אתי בנדלר: ממה היא ממעיטה, למשל?
רונן לוי: למשל, צמיגים שזה הכי בטיחותי.
כרמל שאמה-הכהן: זה אחזקה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך פה סעיף סל שאתה יכול להכניס הכול.
כרמל שאמה-הכהן: חוץ משטיפת אוטו הכול בפנים.
רונן לוי: אם דיברנו על דברים אחרים, על חשמלי או אלקטרוני, אז בטח שהייתי מכניס את עניין הצמיגים.
אתי בנדלר: אתם ערים לזה שההגדרה זהה להגדרה בחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים, מניעת גניבות.
אתי בנדלר: אלקנה, באיזה סעיף זה?
אלקנה אפרתי: סעיף 18א.
אתי בנדלר: "תיקון רכב - תיקון או טיפול מכאני חשמלי או אלקטרוני שבוצע ברכב, לרבות פחחות וצביעה, וכן תיקון מערכת מיזוג אוויר או טיפול בה.
כרמל שאמה-הכהן: פה זה יותר רחב כי יש אחזקה.
יערה למברגר: בגלל שהחוק מערב גם את הנושא של הסדרת המוסכים, וגם את האכיפה כלפי האדם שמקבל שירות מהמוסך, יש פה איזושהי כפילות.
יערה למברגר: למשל, הגדרת "תיקון".
יערה למברגר: אני יכולה להבין למה ירצו שהיא תהיה רחבה לגבי הסדרת המוסך והרישוי.
יערה למברגר: אבל, צריך להיזהר לא להשתמש בהגדרה הרחבה הזאת כשאנחנו מדברים כלפי האדם שמקבל שירות.
יערה למברגר: כי קודם נתנו את הדוגמה של מיזוג האוויר.
יערה למברגר: בעיניי, ומהבנתי הדלה בענייני רכב, לא נראה לי שהוא מסכן את בטיחות הרכב ותקינותו – בטיחות הרכב לגבי התכליות שאנחנו מנסים להשיג פה.
יערה למברגר: צריך לשים לב בסעיפים האחרים - - -
יפעת רווה: אפשר יהיה אחר כך לצמצם - - -
אתי בנדלר: ככל שהוועדה תחליט בכל זאת להטיל אחריות על האדם הפרטי.
יערה למברגר: כמובן.
אתי בנדלר: אני מאוד מקווה שהוועדה תשעה לבקשתי - לבקשת כל נציגי הממשלה, מסתבר.
יערה למברגר: אבל, לא רק האדם הפרטי.
יערה למברגר: גם בהקשר של המפעל שחייב להעסיק קצין בטיחות, או מפעל ההסעה - גם כלפיו.
יערה למברגר: כשאמרתי אדם פרטי התכוונתי כמובן בכפוף להערות היועצת המשפטית.
יערה למברגר: אבל, אני אומרת מהצד השני של המטבע, לא צד רישוי של המוסך.
יערה למברגר: ההגדרה של "תיקון" צריכה להיות מצמצמת הרבה יותר, ולכן ההגדרה הזאת בהקשר הזה רחבה מידיי.
איתן כבל: אני חושב שזה שווה דיון.
איתן כבל: לא בכל דבר פה אנחנו מדברים רק בהקשר של סכנה לחיי אדם, למרות שזה נמצא פה.
איתן כבל: בתווך יש פה דברים נוספים, כמו שאמר גם קצין המשטרה.
איתן כבל: חלק מהעניין הוא גם להפחית במידה ניכרת את אותו רצון לעסוק בחלפים גנובים.
איתן כבל: זה כאילו תוצאת לוואי.
אתי בנדלר: חבר הכנסת כבל, יש בעניין הזה חוק מפורט שתוקן לא מזמן.
אתי בנדלר: ואני עדיין לא שמעתי מהמשטרה, חוץ - - -     	נאמרו מספר אמירות כלליות שאין להן שום ביסוס בנתונים שהובאו בפני הוועדה.
אתי בנדלר: אני אשמח שיובאו בפני הוועדה נתונים.
אתי בנדלר: ייתכן שזה ישפיע על ההתייחסות לכל הצעת החוק הזאת.
קריאות: אלו נתונים?
קריאות: ביחס לאלו נתונים?
לאה ורון: אני ביקשתי מעו"ד לווינגר באיזה אחוז מכלל תאונות הדרכים מעורבים כלי רכב שנמצא כי לא היו תקינים.
יפעת רווה: לא. לא היו תקינים, ותוקנו במוסך בלתי מורשה, לאה.
לאה ורון: אנחנו לא יודעים באיזה מוסך.
לאה ורון: מאחר ואמר לי עו"ד לווינגר שהמשטרה לא תוכל להציג נתונים לגבי סוגי המוסכים, ביקשתי רק את הנתון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אלכס, בבקשה.
אלכס בוגטיקוב: אני חושב שזה לא נכון להיכנס לפירוט המערכות.
אלכס בוגטיקוב: תחום הרכב הוא המקצוע שלי, ואני חושב שזה לא נכון.
אלכס בוגטיקוב: היום אין מערכות נפרדות ברכב, כל המערכות מחוברות אחת לשנייה.
אלכס בוגטיקוב: לכן, נגיעה במערכת אחת פוגעת במערכת השנייה.
אלכס בוגטיקוב: לא סתם דורשים הסמכה במיזוג.
אלכס בוגטיקוב: דבר שני, יש דברים שאנחנו לא יכולים לבדוק כל הזמן מהיבט בטיחותי, כמו שאמר חבר הכנסת כבל.
אלכס בוגטיקוב: מולקולה אחת של קרר, של הגז הזה שאנחנו אומרים להוסיף, הורסת את האוזון.
אלכס בוגטיקוב: עשר שנים יעברו עד שהיא תתפרק.
אלכס בוגטיקוב: האם זו לא פגיעה?
אתי בנדלר: האם זה מטרת החוק?
אתי בנדלר: האם מטרת החוק היא לא לפגוע באוזון?
אלכס בוגטיקוב: למה פתאום "התלבשו" על מערכת מיזוג כמערכת לא בטיחותית?
אלכס בוגטיקוב: אי אפשר - - -
כרמל שאמה-הכהן: האם יש עוד הערות להגדרות?
שרית זוכוביצקי-אור: קודם כל, אני לא מבינה את ההבדל בין "מוסך בלתי מורשה" ל"מתקן בלתי מורשה".
שרית זוכוביצקי-אור: בצו הפיקוח ובחוק שהוא הסדרה זהה לחלוטין, אנחנו מדברים על: לא ייתן אדם שירות, אלא במוסך עם רישיון.
שרית זוכוביצקי-אור: כשאני קוראת את ההגדרות של תיקון וביחד, אני לא יודעת מה ההבדל.
שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מסדירים מוסכים, וזה נועד להסדיר מוסכים.
שרית זוכוביצקי-אור: אם ההצעה מתקדמת, צריך לראות שההגדרות תהיינה זהות לחוק.
שרית זוכוביצקי-אור: אני לא יודעת באיזה אופן זה יתקדם, מה יקדים מה.
שרית זוכוביצקי-אור: אבל, יש פה אכיפה בשני חוקים זהה.
שרית זוכוביצקי-אור: להיפך, האכיפה שלנו פחות - - -
אתי בנדלר: תהיה יותר קונקרטית, גברת זוכוביצקי.
צבי יוזנט: שרית, במוסך בלתי מורשה בדרך כלל מאשימים את בעל המוסך.
צבי יוזנט: כשכתוב: "מתקן בלתי מורשה" זה יכול להיות גם הפועל שעושה את זה.
צבי יוזנט: זה הבדל בין בעל מוסך למתקן.
צבי יוזנט: לכן, זה בכלל לא אותו הדבר.
שרית זוכוביצקי-אור: לפחות בהצעה הממשלתית מוסך הוא מקום שבו ניתן שירות תיקון, אחזקה, בדיקה או שיפוץ של רכב.
שרית זוכוביצקי-אור: את כל אלה צריך לעשות במוסך מורשה.
שרית זוכוביצקי-אור: אם אנחנו תופסים מישהו שעושה את אחת מהפעולות האלה ללא רישיון, מעמידים אותו לדין.
שרית זוכוביצקי-אור: זו שיטת האכיפה שקיימת היום, ותהיה קיימת בדיוק אותו הדבר בחוק רישוי שירותים לרכב.
לאה ורון: אולי אפשר לקבל את הצעת החוק.
שרית זוכוביצקי-אור: כן, אני אעביר במייל את הנוסח המעודכן.
לאה ורון: האם היא מופצת בימים אלו בתזכיר?
שרית זוכוביצקי-אור: לא. זה הצעת חוק שהופצה כבר במרץ 2009.
שרית זוכוביצקי-אור: היא כוללת את כל הערות משרדי הממשלה, לרבות - - -
לאה ורון: דבר שהוא טוב יותר, אז בוודאי ובוודאי שאנחנו מבקשים.
אתי בנדלר: האם את יכולה לקרוא שוב את ההגדרה "מוסך" שאת מציעה?
שרית זוכוביצקי-אור: "מוסך – מקום בו ניתן שירות תיקון, אחזקה, בדיקה או שיפוץ של רכב".
אתי בנדלר: אני חושבת שזו הגדרה עדיפה.
אינגריד הר-אבן: בחיים עצמם – ולא במשרדים שבהם אתם אולי חושבים על החוק הזה – יש מקום, ויש מתקן לא חוקי שזה עובד המוסך שבערב עושה בחנייה, בסככה, ברחוב, בחניות.
אינגריד הר-אבן: זה בפירוש מתקן בלתי חוקי, ולא מקום.
אינגריד הר-אבן: אי אפשר לקרוא לזה מקום.
אינגריד הר-אבן: אותו צרכן יודע בדיוק לאן הוא הולך, ומה הוא עושה.
אינגריד הר-אבן: הוא הולך לזה שמתקן לו בחנייה באופן אימפרוביזורי.
אינגריד הר-אבן: זה לא מקום, אי אפשר לקרוא לזה מקום.
אינגריד הר-אבן: ואז חלילה כל הפיראטים האלה שעובדים בערב,  פתאום לא יהיו תחת החוק הזה.
אינגריד הר-אבן: זו תוצאה מסוכנת מאוד.
אינגריד הר-אבן: זה לא מקום, זה בן אדם שהוא עובד המוסך שבערב גנב משהו מהמוסך, והוא עושה בבית תיקון לחבר שלו.
אינגריד הר-אבן: זה לא מקום, זה מתקן לא מורשה.
שרית זוכוביצקי-אור: זה מקום שאין לו רישיון, ולכן הוא צריך להפסיק.
אינגריד הר-אבן: זה לא מקום, זה מוסך של איש אחד שהוא נייד.
כרמל שאמה-הכהן: מקום זה מקום של קבע.
שרית זוכוביצקי-אור: מקום הוא מקום.
קריאה: המקום הוא מקום של קבע שבאים אליו.
קריאה: מתקן הוא מישהו שעושה את זה בצורה פיראטית בכל מיני מקומות.
קריאה: מה הניסוח שאתם מציעים?
רונן לוי: מתקן בלתי מורשה.
רונן לוי: לדוגמה, יש לי לקוחה שגרה ברחוב השיש בגילה.
רונן לוי: כל שבוע אני מקבל טלפון: שמענו את הפרסומים.
רונן לוי: יש כאלה שמתקנים פה את המכוניות, והם מרעישים ומזהמים את החנייה.
רונן לוי: אנחנו כל הזמן מנסים לשלוח את המפקחים.
רונן לוי: יש שם אדם שהוא עובד מוסך בבוקר, ובלילות הוא עובד שם.
רונן לוי: הוא אדם.
רונן לוי: מה זה מקום?
רונן לוי: יכול להיות שהוא מתקן פה, ומחר הוא שם.
אתי בנדלר: הדוגמה שנתת כרגע היא דוגמה לכך שבשלב שבו הוא מבצע את התיקונים האלה הוא מהווה מוסך.
רונן לוי: אם אפשר גם וגם שלא יהיה נתון לפרשנות.
כרמל שאמה-הכהן: מר נעים, בבקשה.
יוסף נעים: "מוסך בלתי מורשה - מוסך הפועל ללא רישיון כדין".
יוסף נעים: אם יש לי מוסך לפחחות, ועשיתי עבודה גם של חשמל, גם של מכונאות וגם של רפד.
יוסף נעים: זה גם שלא כדין  - חייבים להבין את זה.
יוסף נעים: יש לי רישיון רק לפחחות.
יוסף נעים: עשיתי רדיאטור, עשיתי רפדות, עשיתי מנורות חשמל.
יוסף נעים: אני בא למשטרה ומגיש תלונה.
יוסף נעים: זה על-פי חוק עבירה על החוק.
יוסף נעים: כתוב: "מוסך בלתי מורשה - מוסך הפועל ללא רישיון כדין".
יוסף נעים: רבותי, זה רישיון כדין.
יוסף נעים: אי אפשר לחלק מה שנוח.
יוסף נעים: אנחנו לא עושים מה שנוח לנו, אלא מה שהמחוקק קובע.
קריאה: אוקיי, זה סגור בחוק.
יוסף נעים: זה סגור בחוק?
יוסף נעים: זאת אומרת, אם הפחח עשה מכונאות הוא "אכל אותה".
כרמל שאמה-הכהן: חברים, שקט.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף- - -
אתי בנדלר: בלי הגדרה של מתקן בלתי מורשה, אם כך?
אתי בנדלר: יש כאן מספר דברים.
אתי בנדלר: ראשית, "מוסך" - אני חושבת שההגדרה שהציעה עו"ד זוכוביצקי היא הגדרה עדיפה.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלנו.
אתי בנדלר: לעניין בעל רכב – אין הגדרה בפקודה של בעל רכב.
אתי בנדלר: יש הגדרה של בעל, ויש הגדרה של רכב או רכב מנועי, אינני זוכרת איך.
אתי בנדלר: יש הגדרה של בעל רכב בחוק הגבלת רישום ושימוש.
רונן לוי: גם בתקנות התעבורה יש הגדרה.
אתי בנדלר: בקיצור, מה שכתוב כאן הוא לא נכון.
אתי בנדלר: אני מניחה שמתכוונים לבעל הרשום של הרכב.
אתי בנדלר: אגב, זה יכול להיות גם חברת ליסינג כמובן.
אתי בנדלר: אבל, חייבים לשנות כאן את ההגדרה.
אינגריד הר-אבן: אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב שעל-פי הפסיקה הבעלות ברכב במשרד הרישוי היא רק דקלרטיבית ולא קונסטיטוטיבית.
אינגריד הר-אבן: אנחנו לא רוצים שתהיה פה הגדרה ממעיטה מידיי.
אינגריד הר-אבן: הרישום במשרד הרישוי של בעלות ברכב זה לא כמו רישום בטאבו.
אינגריד הר-אבן: זה רישום דקלרטיבי ולא קונסטיטוטיבי.
אינגריד הר-אבן: זאת הפסיקה העקבית של בתי-המשפט.
אינגריד הר-אבן: לכן, צריך להיזהר פה מהגדרה שתהיה ממעיטה מידיי לעניין זהות בעל הרכב.
אינגריד הר-אבן: הבעל הוא לא תמיד זה שרשום במשרד הרישוי.
אתי בנדלר: מה את מציעה, גברת הר-אבן?
אתי בנדלר: לרבות מי שמשתמש?
קריאה: בעל זה הבעל הרשום, וחבל.
יערה למברגר: אפשר לעשות: בעל לעניין רכב, כהגדרתו בפקודת התעבורה.
יערה למברגר: יש הגדרת בעל והיא הגדרה מעט יותר רחבה מאשר הבעל הרשום - - -
אתי בנדלר: כל מה שניסיתי לומר הוא שכמובן כבכל חוק, אנחנו נעשה את התאמות הנוסח לאחר מכן.
אתי בנדלר: ההגדרה של "תיקון" - אתם מבקשים להשאיר את ההגדרה הרחבה שכוללת את כל פעולות האחזקה.
אתי בנדלר: אפשר בכפוף לתיקונים להצביע על סעיף 1.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1 בכפוף לתיקונים.
אתי בנדלר: לגבי "מתקן בלתי מורשה" – אנחנו נראה לאחר מכן אם יש מקום להשאיר את ההגדרה הזאת, בהתאם להוראות הנורמטיביות.
חיים אמיגה: גברתי, הערה נוספת.
חיים אמיגה: כפי שציין נציג הצבא בתחילת הדיון, יש בעיה עם ההגדרה של "מוסך בלתי מורשה" – "מתקן בלתי מורשה".
חיים אמיגה: לגבי "מוסך בלתי מורשה" זה מוסך הפועל ללא רישיון לפי כל דין.
חיים אמיגה: יש מוסכים של מערכת הביטחון שפועלים כדין, רק לא בהתאם לרישיון.
צבי יוזנט: זה ברשות רישוי צה"ל.
צבי יוזנט: הרכב של צה"ל נוסע לא על מספרים של משרד הרישוי.
צבי יוזנט: יש להם רשות רישוי, מה קרה לכם?
צבי יוזנט: גם המוסכים שלהם הם מוסכים שמפוקחים על-ידי חיל חימוש, והם עושים את העבודה.
צבי יוזנט: אני הייתי סמנכ"ל משרד התחבורה.
אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, זה קצת בעייתי, כי אנחנו רואים שיש כאן מספר נושאים שמחייבים עוד הבהרה.
אתי בנדלר: בין היתר, התחולה לגבי סדנאות של צבא ההגנה לישראל.
קריאה: ומשטרה.
חיים אמיגה: יש איזושהי הצעה, גברתי.
חיים אמיגה: פשוט מוסך הפועל שלא כדין - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברים, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו סעיף אחר בסדר היום שהיה צריך להתחיל בשעה 13:30.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שאנחנו לא מתקדמים, אלא כל הזמן עוסקים סביב סביב.
כרמל שאמה-הכהן: תתאמו ביניכם את כל הדברים, וניפגש בישיבה הבאה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: כל טוב.
יצחק וקנין: יש לנו חובות מהישיבות הקודמות שאני לא אתחיל בהן.
יצחק וקנין: אני מעדיף להתחיל ישר ב-117.
רון חלפון: התקיימה אתמול ישיבה עם רשות שדות התעופה בנוגע לסעיף 117.
רון חלפון: יכול להיות שיוצג נוסח מעט שונה לסעיף 117.
רון חלפון: אני מבקש להתחיל בסעיף 118.
יצחק וקנין: נדלג על סעיף 117.
רון חלפון: 118(א) על אף הוראות סעיף 117 (1) סבר החוקר הראשי, במהלך חקירה בטיחותית או בסיומה, כי מתעורר חשד לביצוע עבירה פלילית, למעט עבירה לפי סעיף 125(ב), יעביר כל חומר שברשותו הנוגע לחקירה, לרבות חומר החקירה, הקלטה ותמליל כאמור בסעיף 117(א), ליועץ המשפטי לממשלה.
רון חלפון: (2) סבר החוקר הראשי, במהלך חקירה בטיחותית או בסיומה, כי מתעורר חשד לביצוע עבירה פלילית לפי סעיף 125(ב), יעביר את החומר שברשותו הנוגע לחקירה, לרבות חומר החקירה, הקלטה ותמליל כאמור בסעיף 117(א), ליועץ המשפטי לממשלה, אם מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים לכך בשל האינטרס הציבורי, "טעמים מיוחדים" לעניין סעיף זה – כפי שנקבעו על ידי השר, בהסכמת שר המשפטים ומשטרת ישראל.
יצחק וקנין: אתה עדיין מפנה אותנו ל-117?
רון חלפון: (ב) מצא היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך, כי חומר שהועבר כאמור בסעיף קטן (א) מגלה חשד לביצוע עבירה המצדיק חקירה פלילית על ידי גוף חוקר, רשאי הוא להורות, בכתב, לגוף חוקר לפתוח בחקירה כאמור, בהוראה לפי סעיף קטן זה יתאר היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך את נסיבות האירוע הבטיחותי שבעקבותיו נערכה החקירה הבטיחותית, ואת הסיבות אשר בשלהן עלה החשד לביצוע העבירה,  ובלבד שלא יצורף להוראה כאמור דבר מחומר החקירה והיא לא תצביע על חשד כלפי אדם שהיה מעורב באירוע.
יצחק וקנין: האם ברגע שתגיעו להסכמה בנוגע לסעיף 117 זה לא יסתור איזה דבר שאתם הולכים לעשות?
רון חלפון: אני לא סבור.
רון חלפון: ייתכן ונבחר להוסיף הקלטות נוספות לסעיף 117.
רון חלפון: הכוונה כאן היא שאם מתעורר חשד לעבירה פלילית יועבר כל החומר, לרבות ההקלטות.
יערה למברגר: סעיף 118 אמור להתגבר על כל 117, לא משנה מה היקפו היום.
רון חלפון: החוקר הראשי הוא האדם שנתקל באירועים הפליליים בנוסף לאירועים הבטיחותיים.
רון חלפון: ההסדר הקבוע היום לגבי עבירות פליליות הוא שהחוקר הראשי יכול להעביר את המידע למשטרת ישראל.
רון חלפון: אנחנו רוצים שהוא יידע את היועץ המשפטי לממשלה בכדי שיוחלט אם יש לחקור את העבירות האלו.
רון חלפון: אנחנו מבקשים שלא לחשוף חומר חקירה למשטרת ישראל.
רון חלפון: רק אם היועץ המשפטי לממשלה חושב שיש מקום לחקור את העבירה הוא מורה למשטרה לחקור.
רון חלפון: הם חוקרים באופן עצמאי, לא בהסתמך על חומרים שנאספו על ידי החוקר הראשי.
רון חלפון: מצד אחד אנחנו יוצרים הפרדה בין החקירה הבטיחותית לחקירה הפלילית, ומצד שני מאפשרים לרשויות החוק לאכוף את הדין.
יובל לוטן: אנחנו רוצים להעיר לגבי הרלוונטיות של אותה עבירה לתאונה.
יובל לוטן: יש כל מיני סוגים של עבירות.
יובל לוטן: השאלה אם אותה עבירה קשורה ביסודה לתאונה.
יובל לוטן: כשמישהו מנוסעי המטוס מבריח סמים נעברת עבירה.
יובל לוטן: אין לזה שום קשר לתאונה שהייתה.
יובל לוטן: בסעיף הזה חסר היסוד שמחבר את הרלוונטיות של העבירה לגבי אותה תאונה.
יצחק וקנין: במקרה הזה החוקר הראשי יעביר את החומר מהתחלה, הוא לא ימתין.
יצחק רז: יש לזה פתרון בסעיף 119.
יובל לוטן: היינו מבקשים לסייג את זה כך שהוא ייתן את החומר הרלוונטי שנוגע לתאונה.
יובל לוטן: לפי הוראת החוק הזאת הוא צריך לתת את כל החומר שיש לו, כולל חומר לגבי עבירה שלא בהכרח קשורה לתאונה.
יובל לוטן: אם הוא חושב שהתאונה נעשתה או נגרמה כתוצאה מעבירה הוא מעביר את כל החומר.
יובל לוטן: אם העבירה אינה קשורה לתאונה, שיעביר רק את החומר הרלוונטי שקשור לתאונה.
יובל לוטן: הנושא השני שאני רוצה להעיר לגביו הוא נושא ההקלטה.
יובל לוטן: זה נושא שאנחנו דנים בו בהקשרים אחרים.
יובל לוטן: אנחנו באופן עקרוני מתנגדים.
יובל לוטן: אנחנו חושבים שצריך להעביר את התמליל אם הוא רלוונטי, לא את ההקלטה עצמה.
יצחק וקנין: מה ההבדל בין תמליל להקלטה?
יובל לוטן: בהקלטה יש אלמנטים רגשיים ואלמנטים של חדירה מאוד עמוקה לצנעת הפרט.
יובל לוטן: מדובר בדיבורי סרק בין אנשים שאינם קשורים לעניין, בזעקות של אנשים שרואים את המוות מול העיניים.
יובל לוטן: זה נוגע למקומות הכי רגישים מבחינת צנעת הפרט.
יובל לוטן: צריך לסייג את החשיפה של ההקלטה לאותם מקומות שבהם היא חיונית לצורכי בטיחות טיסה.
יובל לוטן: ההקלטה הזאת לא נעשית סתם, היא נעשית לצורך חקירת תאונות ובטיחות טיסה באותם מקרים שבהם אין אפשרות לתחקר את האנשים.
יובל לוטן: צריך לשמור את הגבולות בנושא הזה של ההקלטה.
יובל לוטן: זה נכון בסעיף הזה ונכון גם בסעיף 117.
יובל לוטן: ברגע שמדברים על הקלטות צריך לסייג את זה למקומות שזה תורם להבנת האירוע.
גדי אריאל: אני מזכיר את מה שקובע סעיף 96.
גדי אריאל: השאלה אם אנשים יוכלו בצורה חופשית לשתף פעולה במסגרת חקירות תלויה בשאלה עד כמה ההגנה שניתנת לחומרים היא הגנה מספיק טובה.
גדי אריאל: נכון שהסעיף הזה משפר את המצב לעומת המצב היום, אבל הוא לא מספיק טוב.
גדי אריאל: ברגע שהיועץ המשפטי לממשלה קורא את אותם חומרי חקירה, קרי עדויות וכל שאר הדברים, מצטיירת אצלו איזו תמונה מסוימת שמי שנתן את העדות לא היה רוצה שזה יגיע אליו.
גדי אריאל: ברגע שהיועץ המשפטי לממשלה רואה את הדברים האלה ומורה למשטרה לחקור, המשטרה מניחה בתוך ההנחיה הזאת שמן הסתם נעברה עבירה.
גדי אריאל: זה אומר שהמטרה כבר סומנה, עכשיו רק צריך למצוא.
גדי אריאל: .
יצחק וקנין: בדרך כלל המצב הפוך, המשטרה ממליצה והוא צריך לשקול.
יצחק וקנין: על המקרים הרגילים אני לא מדבר.
גדי אריאל: אנחנו נגד העברת החומרים האלה ליועץ המשפטי לממשלה.
יצחק וקנין: לא פעם המשטרה מקבלת החלטה להעמיד אדם לדין והחומר מגיע ליועץ המשפטי.
יצחק וקנין: הוא הגורם האחרון שצריך להחליט אם להעמיד לדין או לא.
יצחק וקנין: כשבחומר יש אפילו ספק קטן אם נעברה או לא נעברה עבירה, המחליט הוא היועץ המשפטי לממשלה.
יצחק וקנין: אנחנו רואים את זה בפרשיות שנחשפות לציבור.
לאה ורון: מה שהם אומרים זה שאם הוא המחליט חזקה על המשטרה שתחפש את העבירות.
יצחק וקנין: הרבה פעמים הוא לא מקבל את דעת המשטרה.
יצחק וקנין: אם הוא החליט שנעברה עבירה זה אחרי שהוא כבר ירד לעומקם של דברים.
גדי אריאל: הוא עשה את זה על סמך אותם חומרי חקירה שאנשים הניחו שהם לא יגיעו אליו.
גדי אריאל: אנחנו לא נגד החקירה של המשטרה.
גדי אריאל: החקירה של המשטרה היא לגיטימית.
גדי אריאל: מבחינתנו היא אפילו רצויה.
גדי אריאל: צריכה להיות הפרדה.
גדי אריאל: חקירת המשטרה צריכה להתבסס על חומרים שהמשטרה יכולה להגיע אליהם במסגרת החקירה שלה, לא על החומרים שהושגו במסגרת החקירה הבטיחותית.
אלי דוידסון: ההערות שנשמעו פה הן לא נכונות.
אלי דוידסון: הן עלולות לגרום לתקלה מאוד חמורה.
אלי דוידסון: נשמע פה הרבה שרק החוקר הוא זה שיכול לעלות על עבירות, לא אף אחד אחר.
אלי דוידסון: בנו פה מנגנון של חומה סינית בין חומרי החקירה הבטיחותית לבין היכולת לעשות בהם שימוש בחקירה הפלילית, כולל אמירה מפורשת בסעיף הזה שגם מה שעבר ליועץ המשפטי לממשלה לא יכול לעבור.
אלי דוידסון: הוא גם לא יכול להצביע על אשמה כלפי אדם, הוא רק יכול להגיד שנעברה עבירה ושצריך לחקור.
אלי דוידסון: מה שמציעים פה נציגי הציבור זה שמהרגע שנפתחה חקירה בטיחותית  אי אפשר יהיה לנהל חקירה פלילית.
אלי דוידסון: המשטרה גם לא תדע שיש עבירה.
יצחק וקנין: זה לא שאי אפשר.
יצחק וקנין: אי אפשר יהיה להשתמש בחומרים של החוקר.
יצחק וקנין: ההדגשה הייתה על החומר, לא על החקירה.
אלי דוידסון: גם היום הנוסח אומר שאסור להשתמש בחומרים.
אלי דוידסון: הם אומרים לא להעביר את זה לאף גורם.
אלי דוידסון: איך המשטרה תפתח בחקירה?
אלי דוידסון: מי יתלונן?
אלי דוידסון: הטייס יתלונן?
אלי דוידסון: מי יכול להתלונן כשאף אחד - חוץ מהחוקר הראשי - לא יודע שיש עבירה?
אלי דוידסון: המנגנון שנקבע פה אומר להעביר את זה ליועץ המשפטי לממשלה על מנת  שיבחן את העניין, על מנת שיבחן את הראיות ויגיד למשטרה לפתוח בחקירה.
אלי דוידסון: זה מנגנון שדי בו כדי להבטיח את כל מה שהם מבקשים פה, זאת אומרת את ההגנה, את שיתוף הפעולה למעורבים מבין אנשי צוות האוויר.
אלי דוידסון: אנחנו חושבים שההסדר הזה מספיק.
אלי דוידסון: כל סיוג שלו יפגע ביכולת לנהל חקירות.
יצחק רז: אני לא רואה פה בעיה, למעט העניין של לתת את כל חומר החקירה שנוגע לעבירה שאני חושד בה.
יצחק רז: יש בזה היגיון מהסיבה שבחקירה יכולות להיות הרבה מאוד עובדות שהן בכלל לא רלוונטיות, אם זה קופסא שחורה ואם זה דברים אחרים.
יצחק רז: אם העבירה נעשתה בקבינה, מה עניינה הקוקפיט?
יצחק רז: אם זאת עבירה שנעשתה בקוקפיט, מה עניינה מה עשו הדיילים ומה יש בהקלטות?
יצחק רז: האם מתכוונים שכל חוות דעת שאני כותב, שכל פתק שאני כותב אני צריך לתת, או לתת את כל החומרים שנוגעים לעבירה הזאת?
יצחק רז: זאת ממילא היוזמה שלי.
עינת גדעוני: ההסדר שמוצע כאן הוא הסדר דומה להסדר שיש בחוק השיפוט הצבאי ובחוקים נוספים, כמו חוק השב"כ, חוק המשטרה.
עינת גדעוני: זה הסדר מאוזן שבא מצד אחד ליצור את החציצה שאנחנו כל הזמן מדברים עליה בין החקירה הבטיחותית להליך הפלילי, ומצד שני לעשות איזה שהוא קישור כיוון שאנחנו לא רוצים לשים בצד את האינטרס הציבורי באכיפת החוק.
עינת גדעוני: במקרים מסוימים יהיה צורך להתחיל את החקירה המשטרתית.
עינת גדעוני: בהעברת החומר ליועץ המשפטי לממשלה יש שמירה על האינטרס הציבורי.
עינת גדעוני: במקרים המתאימים יהיה צורך בפתיחת חקירה משטרתית.
עינת גדעוני: מדובר פה על העניין של רגישות החומר או דברים מהסוג הזה.
עינת גדעוני: מדובר בהעברה רק ליועץ המשפטי לממשלה, לא מעבר לכך.
עינת גדעוני: אני לא רואה כאן כל בעיה.
עינת גדעוני: היועץ המשפטי לממשלה נחשף לחומרים רגישים  ולחומרים רבים ומגוונים.
עינת גדעוני: אין כאן כל קושי.
עינת גדעוני: החומר לא עובר הלאה.
עינת גדעוני: מי שמומחה באכיפת החוק ומומחה בקביעה מה רלוונטי ומה לא לחקירה המשטרתית הוא היועץ המשפטי לממשלה.
עינת גדעוני: הוא יראה את כל החומר ויחליט מה רלוונטי ומה לא, לא אף גורם אחר.
עינת גדעוני: אנחנו סבורים שההסדר כאן מאוזן.
עינת גדעוני: הוא בהחלט עונה על השמירה של החקירה הבטיחותית ועל האינטרס של אכיפת החוק.
עינת גדעוני: כמובן שצריך להדגיש שכשהחקירה המשטרתית מתחילה היא מתחילה מהתחלה בלי שמצביעים על חשד כלפי אדם מסוים.
יערה למברגר: לגבי השאלה שיכולה להתעורר פה לגבי עבירה שלא קשורה לאירוע בטיחותי.
יערה למברגר: זה אחד התרחישים שאותם המשטרה צריכה לדעת ולחקור.
יערה למברגר: יכול להיות אירוע שבו הייתה הברחת סמים מאורגנת על ידי צוות אוויר במשך תקופה וגם היה אירוע בטיחותי.
יערה למברגר: האם זה מצב שבו החוקר הראשי רואה את זה ואומר שזה לא מעניין אותו כי זה לא קשור לאירוע הבטיחותי?
יערה למברגר: אלה המקרים שמדגישים שמאוד חשוב להעביר את החומר ליועץ המשפטי לממשלה.
יערה למברגר: יש אינטרסים אחרים שאנחנו רוצים להגן עליהם.
יערה למברגר: אני באופן מוחלט לא מקבלת את הטענה הזאת.
יערה למברגר: דיברנו עם אנשים שמטפלים לפי חוק המשטרה ולפי חוקים אחרים.
יערה למברגר: הם אמרו לנו שמועבר כל החומר.
יערה למברגר: הם לא מפחדים לקבל הרבה דברים.
יערה למברגר: הם יודעים לעבור על הדברים ולדעת.
יערה למברגר: צריך מישהו שיש לו מומחיות במשפט פלילי.
יערה למברגר: אמנם גם אני עורכת דין, אבל  לי אין מומחיות במשפט פלילי.
יערה למברגר: צריך אדם שיש לו מומחיות במשפט פלילי כדי שידע להעריך האם יש חשד לעבירה פלילית.
יערה למברגר: לא כל עו"ד מומחה בכך.
איתי עצמון: בסעיף 118(א)(2) כתבתם טעמים מיוחדים כפי שנקבעו על ידי השר, בהסכמת שר המשפטים ומשטרת ישראל.
איתי עצמון: השאלה אם לא כדאי לכתוב כאן את השר לביטחון פנים במקום משטרת ישראל.
יערה למברגר: הסעיף הזה הועתק מהקשר אחר.
יערה למברגר: אין התנגדות שזה יהיה השר לביטחון פנים.
יצחק וקנין: אני מקבל את הטענה של החוקר הראשי ושל משרד המשפטים.
יצחק וקנין: אני לא חושב שזה לוקח אותנו לאיזו שהיא פינה שבסופו של דבר לא תמוצה החקירה.
יצחק וקנין: אנחנו שומרים פה על איזה שהוא מסלול לאורך כל הדרך.
יצחק וקנין: אנחנו משתדלים לא לסטות מהיעילות של החקירה.
יצחק וקנין: כל הרצון שלנו לאורך כל הדרך בפרק הזה הוא להגיע לתוצאה חיובית של החקירה על מנת למנוע תאונה אווירית או כל דבר אחר.
עמרי אבני: מקום העבודה של פקחי הטיסה הוא מקום שרווי בהקלטות.
עמרי אבני: אותנו מקליטים לא רק בתשדורת החוצה.
עמרי אבני: יש הקלטות בטלפון, יש מכ"מ, יש תמונה ואפילו הקלטות וידיאו לגבי מה קורה בחדר שבו עובדים.
עמרי אבני: הרבה מאוד דברים קורים, הרבה דברים נאמרים.
עמרי אבני: מהניסיון הלא מעט שיש לפקחי הטיסה מדוחות חקירה שהיו עד עכשיו, שהם היו דוחות מאוד ממוקדים בנושא מסוים אבל יש להם ניואנס נוסף שאומר שזה קשור לחקירה.
עמרי אבני: .
יצחק וקנין: אני מסכים איתך לחלוטין, אבל שיקול הדעת הוא של החוקר הראשי.
יצחק וקנין: את החומר הוא מעביר.
יצחק וקנין: הוא יודע מה הוא צריך להעביר ומה הוא לא צריך להעביר.
יצחק וקנין: כל העניין נתון לשיקול דעתו.
עמרי אבני: אמר החוקר הראשי שלא את כל החומר, אלא את החומר הנוגע לאירוע הספציפי.
יצחק וקנין: אתה מציע למחוק את המילה "כל"?
יצחק וקנין: כל שיקול הדעת בסעיף הזה הוא של החוקר.
יערה למברגר: אני לא חושבת שאם אני רואה היום את החומר אני יודעת מה נוגע לעבירה.
יערה למברגר: צריך אדם שמבין במשפט פלילי כדי לדעת מה נוגע לעבירה.
יצחק וקנין: אם סבר היועץ המשפטי לממשלה שהוא צריך עוד חומר הוא ישאל את החוקר הראשי והחוקר הראשי ייתן לו.
יערה למברגר: אתה צריך לדעת מה יש כדי לדעת מה חסר לך.
יערה למברגר: אם אתה לא רואה את הכל אתה לא יודע שחסר לך.
עינת גדעוני: זאת המומחיות של רשויות אכיפת החוק.
יערה למברגר: אני רוצה להבין מה הנזק שיהיה פה.
יערה למברגר: הייתה פה טענה שיש דברים שיש בהם פרטיות.
יערה למברגר: היועץ המשפטי לממשלה אמון ונחשף לדברים רבים.
מוריס הירש: מבלי לקבל את כל חומר החקירה שהצטבר אי אפשר להתרשם ולקבל החלטה ביחס לתמונה המלאה.
מוריס הירש: ייתכן ויש דברים שהחוקר הראשי סבור שהם לא רלוונטיים לצורך החקירה ואינם נוגעים לביצוע העבירה, אבל היועץ יסבור שיש בזה חשיבות.
מוריס הירש: מה שאמרה פה יערה הוא נכון.
מוריס הירש: כל עוד אתה לא יודע מה יש אתה לא יכול להחליט מה חסר לך.
מוריס הירש: אנחנו בוודאי לא רוצים מצב שהיועץ המשפטי יבקש מהחוקר הראשי להשלים חומר חקירה.
מוריס הירש: אני סבור שיש חשיבות להעביר את כל החומר.
מוריס הירש: מה שלא רלוונטי לא ייכלל.
יובל לוטן: איש לא חוסם את המשטרה מלקיים חקירה משטרתית בשום שלב ובשום מקום.
יובל לוטן: המשטרה יכולה לחקור כל דבר, כולל מקרה כזה.
יובל לוטן: אין פה מצב שמישהו חוסם את המשטרה ומונע ממנה לחקור, אלא יש הפרדה בין החקירה הבטיחותית לחקירה המשטרתית.
יובל לוטן: החוקר הראשי, שמתוקף כישוריו ותפקידו חייב להיות מומחה למשפט פלילי.
יובל לוטן: .
יערה למברגר: הוא לא חייב להיות עו"ד.
יואב לאור: החוקר הראשי לא מתעסק בעבירות, הוא אוסף חומר.
יואב לאור: הוא מעביר את החומר ליועץ המשפטי לממשלה.
יואב לאור: היועץ המשפטי לממשלה לא מחליט אם יש עבירה.
יואב לאור: כשהוא סבור שיש עילה לפתיחת חקירה הוא מנחה את המשטרה לפתיחת חקירה.
יואב לאור: זה דומה מאוד לחוק הצבאי.
יואב לאור: החוקר עצמו לא עוסק בעבירות.
יואב לאור: זה לא מעניינו.
יואב לאור: הוא רוצה למנוע תאונות.
יואב לאור: אתם מביעים פה חשש שאני לא חושב שהוא מבוסס על משהו.
עמרי אבני: ברגע שזה יוצא מהידיים של החוקר הראשי אין לנו מושג לאן זה נלקח.
עמרי אבני: למה לא להגדיר שמעבירים אך ורק את החומר שנוגע לאירוע הספציפי הזה?
יצחק וקנין: אי אפשר להגיד מה כן ומה לא.
יצחק וקנין: הכוונה לתת שיקול דעת.