GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה פלאם: זה פרי פיתוח ישראלי בשיתוף עם חברה המייצרת רכבות הרים ומסיעה מיליונים עם ניסיון של חמישים שנה ללא הרוגים וללא פצועים.
משה פלאם: המערכת כוללת כלי רכב קל משקל ועשויה מחומרים מורכבים וכוללת רכיב של נסיעה מואצת שתביא אתכם מאילת עד תל-אביב בתוך שעתיים, כולל עצירה של 20 דקות בשתיים מערי הנגב.
משה פלאם: המערכת הזאת פותחה ב-2005.
משה פלאם: התכנסנו כמה אנשים, מיטב המוחות הישראליים בתחום התחבורה בראשות פרופ' אבישי צדע שהיה המדען הראשי של משרד התחבורה בתקופת רבין, וכללה את לובה אליאב, שלצערי, נפטר בינתיים ואת עודד רוט.
כרמל שאמה-הכהן: נא לסכם, בבקשה.
משה פלאם: ב-1998 אינדונזיה עברה משבר כלכלי ונותרה עם תשתית לחד-פס מונורל.
משה פלאם: קבוצה של מהנדסים הצליחה לשכנע את המדינה שהמדינה מסוגלת לבנות מערכת שהיא לא rocket science.
משה פלאם: הם עשו את הדבר הזה, ובסופו של דבר במשך יותר מ-15 שנה פועלת שם מערכת ללא הרוגים וללא פצועים.
משה פלאם: שמי משה פלאם קרוי על שמו של הרב משה דסקל, רבה של קוממיות, שעלה למונית בדרך לראות את התינוקת שנולדה לו בבית החולים "קפלן", ונהרג שלוש דקות אחר כך בגלל נהג מונית שנרדם על ההגה.
משה פלאם: הרעיון של המערכת הזאת הוא להוציא את ההגה מהידיים של הנוסע.
משה פלאם: הנוסע ייסע ברכב חשמלי קל משקל איטי ובטוח רק מהבית שלו עד העורק הראשי של המסילה.
משה פלאם: התשתית היא מאוד זולה – יותר זולה מאשר כבישים ומהירה לפריסה.
משה פלאם: הבן אדם יעלה על המסילה הזאת ויוסע באופן אוטומטי עד קרבת המקום שהוא צריך להגיע אליו, ומשם ימשיך כרגיל.
משה פלאם: רק דבר אחרון: הפטנטים יהיו של מדינת ישראל, והמערכת עצמה בנויה כך שרק הטכנולוגיה היא שלנו.
משה פלאם: חברות שיש להן הניסיון לבנות את הטכנולוגיה הזאת יפעילו וייצרו את המוצר.
כרמל שאמה-הכהן: לאה כרמל גורן, נציגת חברת הדלק "טֵן".
לאה כרמל גורן: שלום.
לאה כרמל גורן: חברת "טן" מעוניינת לקדם טכנולוגיות ליישום תחליף נפט לתחבורה, ומעוניינת לשמש בית לפיילוטים בתחום הזה.
לאה כרמל גורן: ברור לנו שהחדשנות תגיע מתוך הטכנולוגיה, וכמו שבראשית ההיסטוריה האדם עבר מתקופת האבן לתקופת הברזל לא מכיוון שנגמרו האבנים, אלא מכיוון שהתפתחה הטכנולוגיה – אותו דבר יקרה בתחום הזה.
לאה כרמל גורן: אני חושבת שהזרזים יבואו מהתחום הטכנולוגי.
לאה כרמל גורן: חברת "טן" תהיה מעוניינת לשמש פיילוט ופתוחה לחברות בתחום שיפנו אליה.
כרמל שאמה-הכהן: אבי זוהר, חבר ועד מנהל של "חיים וסביבה" ומנכ"ל עמותת ישראל בשביל האופניים.
אבי זוהר: תודה רבה.
אבי זוהר: בארגונים הסביבתיים אנחנו, כמובן, מברכים על הדיון החשוב הזה.
אבי זוהר: יש בהחלט מהלכים שנעשים בחלק גדול מהמדינות המפותחות להיגמל מנפט – גם פרויקטים של שימור אנרגיה, מעבר למקורות אנרגיה מתחדשים, וכפי שחבר הכנסת חנין הזכיר – בהחלט מעבר לאמצעי תחבורה שאינם מבוססים על נפט, כמו אופניים.
אבי זוהר: אתמול בוועדה הזאת הוסר אחד מהחסמים לקידום השימוש באופניים בישראל, ואנחנו מקווים שזה יתקדם לקראת העברה בקריאה שנייה ושלישית.
אבי זוהר: מדינת ישראל מכורה לנפט.
אבי זוהר: התכנון התברואתי מבוסס על רכב פרטי.
אבי זוהר: התחבורה הציבורית, לצערנו, לא מספיק יעילה, ואנחנו בפירוש חושבים שכדי לצמצם את התלות בנפט במדינת ישראל נכון לקדם את השימוש באופניים.
אבי זוהר: להערכתנו, המבוססת על מחקרים מהעולם ועל החברות שלנו בפדרציית הרוכבים האירופית, תוך עשר שנים אפשר להסיט 25% מהתחבורה בערים בישראל, לאופניים, ולהוביל להפחתה של כ-14% מצריכת הדלק בתחבורה פרטית.
אבי זוהר: דווקא בישראל – ואני מסכים עם חלק גדול מקודמיי – הפוטנציאל הוא גדול מאוד מכיוון ש-90% מהאוכלוסייה מרוכזת בערים, מכיוון שישראל היא מדינה צפופה ונראה שהצפיפות עוד תגדל, ומכיוון שלאופניים יש יחס מאוד נמוך בין מסת המטען המובל לבין מסת אמצעי התחבורה.
אבי זוהר: אנחנו בפירוש מדברים על אמצעי שמאפשר לספק חופש תנועה שבעה ימים בשבוע ו-24 שעות ביממה, שזה אלמנט חשוב במדינת ישראל שבה התחבורה הציבורית לא פועלת בסופי שבוע.
אבי זוהר: העברה של תקינת אופניים חשמליים בשנה האחרונה על-ידי משרד התחבורה מאפשרת להרחיב את השימוש באופניים לאוכלוסייה גדולה.
אבי זוהר: יש לנו בהחלט הרבה מאוד להוסיף – זה אמצעי תחבורה שלא דורש סטטוטוריקה, מכרזים, תהליכי תכנון וביצוע יקרים, ואנחנו מציעים להטמיע בתוכניות ההתערבות בישראל – גם את הנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אריאלה ברגר, המכון הישראלי לתכנון כלכלי.
אריאלה ברגר: שלום.
אריאלה ברגר: רציתי להגיד כמה מילים על המחקר שלנו.
אריאלה ברגר: אנחנו עזרנו למחקר של החברות.
אריאלה ברגר: זיהינו למעלה מ-60 חברות בישראל בתחום תחליפי נפט, והיו לנו רעיונות עם כמעט כל אחת מהחברות.
אריאלה ברגר: רוב החברות הם חברות סטרט-אפ, ויש גם חברות ציבוריות.
אריאלה ברגר: אם נדרש עוד מידע אפשר בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, בקצרה.
שרון רוטשטיין: אני מחברת גזפרו בע"מ.
שרון רוטשטיין: נושא של מו"פ ושל תכנון עתידי זה דבר חשוב.
שרון רוטשטיין: יש גם נושא היישום.
שרון רוטשטיין: היום יש דלק אלטרנטיבי שזה גז גפ"מ – בעתיד, כמובן, הגז הטבעי – ואנחנו מנסים להוביל את המהפכה הזאת כבר מספר שנים.
שרון רוטשטיין: אנחנו כבר שש שנים בתחום, ואנחנו נתקלים בלא מעט חסמים בירוקרטיים, ולדעתי, זה הדבר המרכזי שלא מאפשר היום את המעבר המסיבי של החברה שלנו להנעה בדלקים אלטרנטיביים.
שרון רוטשטיין: לכן צריכים לקרוא מפה למי שנוגע בדבר, וחלקם יושבים פה סביב השולחן – להקל, לעזור, לתת דחיפה ולא לתקוע מסמרים בגלגלים.
שרון רוטשטיין: היום להסב רכב לגז זה כמעט כמו לשגר לוויין לחלל.
שרון רוטשטיין: כך שחשוב לקרוא מפה לכולם לתת גב.
שרון רוטשטיין: רק ככה נצליח בסופו של דבר.
שרון רוטשטיין: חלק מהיישום כבר על השולחן.
שלמה מולה: אני המדען הראשי של משרד התשתיות.
שלמה מולה: התוכנית הזאת, כמובן, מקובלת עלינו, ואנחנו תומכים בה.
שלמה מולה: בנושא פצלי השמן אפילו הבדיקה של הדברים נתקלת בכל מיני קשיים בלתי רציונליים, וצריכה להיפתר ולהיפתח.
שלמה מולה: בנושא טיפול בתחליפי דלק שליש מהתקציב של המשרד שלי הולך למחקרים בכך גם באקדמיה וגם בחברות הזנק בתחום תחליפי הנפט, רכב חשמלי, מצברים וכן הלאה.
שלמה מולה: לכן הדברים האלה לא חדשים, לפי דעתי.
שלמה מולה: התוכנית הזאת, עד כמה שהיא נראית מרשימה, עדיין יש בה פערים תקציביים שהיה צריך לשים במקומות מסוימים שלא שמו בהם, אבל כל הדברים הם עניין של פשרה.
לאה ורון: על איזה כמויות דלקים מדובר בפצלי השמן?
שלמה מולה: בפצלי השמן יש מאגר ששקול לכמות עתודות הנפט של ערב הסעודית.
שלמה מולה: בחלק של זיכיון של חברה שאותה מייצג אפי איתם, יש כמות פצלים שמתאימה לעתודות של איראן.
שלמה מולה: לכן זה דבר משמעותי, זה לא בטל בשישים.
שלמה מולה: יש התנגדות אפילו לבדוק את הנושא, וההתנגדות הזאת היא דבר לא חכם.
כרמל שאמה-הכהן: ממה נובעת ההתנגדות הזאת?
שלמה מולה: יש התנגדות של אנשים שפוחדים מהאפקטים הסביבתיים, אבל זה עניין טכנולוגי וחששות מופרכים.
שלמה מולה: אבל זה לא הנושא של הדיון הזה.
שלמה מולה: באו לכאן אנשים עם כל מיני רעיונות ואמרו שיש היום פתרונות על השולחן.
שלמה מולה: המשרד שלנו פתוח כל הזמן לכל האנשים שרוצים לקבל עזרה ודברים לקידום רעיונות ולמימוש טכנולוגיות קיימות – חלק הן טכנולוגיות שעוברות דרכי, המדען הראשי, וחלק דרך מנהל הדלק שלנו שאני יודע שהוא פועל באופן נמרץ מאוד כדי לעזור לממש דברים בזמן הקצר.
שלמה מולה: אני לא חושב שהדברים האלה כל-כך פשוטים כמו שהם נשמעים בהצגה ברגע אחד במקום הזה.
שלמה מולה: אני חושש שהפתרון הטכנולוגי האמיתי הוא יותר down the road אבל ללא ספק, כל מי שרוצה עזרה ותמיכה והסרת חסמים – התוכנית הזאת משרתת את הנושא הזה, וגם אנחנו עשינו את זה בעבר ונמשיך גם בעתיד לעזור לכל חברה.
שלמה מולה: יזם שרוצה להשתמש בתחליפי נפט ולדחוף אותם קדימה – גם דלתנו פתוחה, ולא רק המרכז שיקום ל-one stop shop.
כרמל שאמה-הכהן: אריאלה ברגר מבקשת עוד שני משפטים.
כרמל שאמה-הכהן: ויתרת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסכם את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, אני רואה שכולם מברכים על התוכנית שהוצגה לנו, ואני מניח שגם מקרב חברי הכנסת מקיר לקיר רואים בה תוכנית חיובית.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק, שהעם היהודי תרם בהיסטוריה לא מעט תרומות חשובות לאנושות.
כרמל שאמה-הכהן: אם באמת נצליח בתוכנית הזאת זאת תהיה אחת התרומות הגדולות בהרבה אספקטים – גם באספקטים של הדמוקרטיזציה של העולם, גם באספקטים סביבתיים, יותר יציבות, יותר ביטחון ועולם טוב יותר, מעבר לכל מה שישראל יכולה להרוויח בדרך מבחינה כלכלית ומדעית.
כרמל שאמה-הכהן: התוכנית הזאת היא גם הצבה של חזון לכלכלה, למשק, לממשלה; מטרה ראויה גם מבחינה מחקרית וגם מבחינה כלכלית.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, אם יש חסמים רגולטוריים ועדת הכלכלה תיתן לכך עדיפות ראשונה במעלה כי הנושא הוא, כמובן, מעבר לכל מחלוקת.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לפתור את החסמים במהירות ולהתקדם הלאה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוד נקיים ישיבות המשך בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מברך ומודה לכולם על ההשתתפות.
כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם, חברי כנסת ואורחים נכבדים, אני מתכבד לפתוח ישיבה רביעית היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום אנחנו מציינים את היום הלאומי לאינטרנט בטוח ודנים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית בהצעת חוק של חבר הכנסת אלכס מילר, הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 47)(אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט) התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא חדש לאף אחד שאם פעם דאגו לנו כילדים מה קורה לנו כשאנחנו ברחוב, היום יש זירה נוספת וזה הרחוב הוירטואלי שבו הילדים שלנו משוטטים ואלה רחובות לא פחות מסוכנים.
אלכס מילר: הייתי אומר אפילו יותר כי ברחוב לפחות אתה רואה את הפנים של הבן אדם, כאן גם את זה אתה לא יכול לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הצעת החוק של כבוד חבר הכנסת מילר ושותפיו, חברי הכנסת מוץ מטלון, דוד רותם, פניה קירשנבאום, אורלי לוי-אבקסיס ורוברט אילטוב מנסה לעשות סדר בסוגיה ולשים מסנן לתכנים שאנחנו לא רוצים שילדינו יחשפו אליהם.
כרמל שאמה-הכהן: דנו בחודש שעבר בהכנה לקריאה ראשונה, המליאה אישרה את הצעת החוק בקריאה ראשונה ב- 18 לינואר 2011, אני מקווה שבדיון זה נסיים את העבודה ונוכל לברך על המוגמר עוד החודש במליאה.
אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על כך שבצורה מהירה העלית את הצעת החוק גם לקריאה ראשונה וגם להכנה לקריאה שנייה ושלישית, לאחר שפניתי אליך.
אלכס מילר: חשוב מאד שנסיים עם הליך החקיקה כי כל יום שעובר מונע מהאזרחים לקבל כלים משמעותיים בכל מה שקשור בהגנה על ילדיהם.
אלכס מילר: חשוב לציין שמה שהחוק מציע זה כלי, כלי לכל הורה בהתמודדות עם התופעות שהוא רואה לנכון להתמודד אתם כאשר הוא רוצה להגן על הילדים שלו.
אלכס מילר: נחשפנו למחקרים רבים על כך שההורים לא כל כך מודעים איפה הילדים שלהם גולשים.
אלכס מילר: אנחנו מוסיפים בחוק את עניין המודעות, עניין הדיווח לכל לקוח, לא רק בהיבט של שליחת הודעה בעולם הוירטואלי אלא גם בעלום מודפס שאני מקווה שיגיע לאישור הוועדה בצורה מהירה אחרי שנחוקק את החוק וכך נוכל ליידע את כל ההורים על הסכנות והם יוכלו להחליט אם הם רוצים לתת את ההגנה בצורה כזו או אחרת, אבל לפחות ניתן את המידע ונאפשר להם לעשות את זה.
אלכס מילר: בנוסף לכך, פנו אלי בעניין הסלולר, אני כן חושב שאנחנו צריכים לתת התחשבות לכל העולם הטכנולוגי.
אלכס מילר: אני מניח שיתייחסו כאן לנושא הזה אבל כמובן שלא נוכל לחייב גוף לעשות דבר שאין לו כרגע מענה טכנולוגי שיכול לעשות את זה.
אלכס מילר: אם ישמעו שהנושא לא כמו שהוצג בפני אז כמובן שאין בעיה,א בל אם חברי הוועדה יסכימו לכך, צריך לחקור גם את העניין הזה בפיתוחים טכנולוגיים, אי אפשר לחייב גוף לעשות דבר שהוא לא קיים.
מי-טל גרייבר שורץ: אני מעדיפה לשמוע קודם את ההערות ולהתייחס מאוחר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: את היחידה שביקשת להתייחס.
מי-טל גרייבר שורץ: אנחנו תומכים.
אתי בנדלר: אמר חבר הכנסת מילר שיש מי שטוען על בעיות טכנולוגיות ליישום החוק.
אלכס מילר: בעניין הסלולר, בעולם אינטרנט הביתי והרגיל, התוכנות קיימות .
יהל בן- נר: יהל בן-נר מפרטנר.
יהל בן- נר: הטענה היא שבעוד שבעולם הנייח עולם התוכנות מאד מפותח ויש גם ברמת הרשת וגם ברמת המכשיר, בעולם הנייד, ברמת המכשיר, הטכנולוגיה לא מאד מפותחת ואנחנו בפרנטנר לא ראינו כלי שנותן מענה לנושא.
יהל בן- נר: יש כלים ברמת הרשת, וזה בסדר, אבל ברמת המכשיר, כשבן אדם רוצה לבוא ולבחור לעצמו את רמת הסינון, אופי הסינון ואיזה תכנים יהיו או לא יהיו אז הטכנולוגיה לא מפותחת ואין סטנדרט גבוה בתחום.
יהל בן- נר: לכן אנחנו מבקשים שייקבע שככל שתתפתח טכנולוגיה בתחום, אנחנו נהיה מחויבים.
יהל בן- נר: בסך הכול אנחנו תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת אלכס מילר מברכים עליה ומתכוונים לעמוד בה במלואה, אבל ישנו קושי טכנולוגי שצריך לשים עליו את הדעת.
מי-טל גרייבר שורץ: דרך אגב, כתוב פה "בשים לב למקובל בתחום", יכול להיות שמבחינה פרשנית זה נכנס ממילא.
אתי בנדלר: זו כבר הערה פרטנית לסעיף.
ליאת גלזר: כשיש סינון ברמת הספק, האם אין אפשרות בסינון כזה שיהיה למנוי חופש בחירה להחליט למשל על רמת סינון?
יהל בן- נר: מבחינת הכלים, ברמת הספק זה הרבה יותר גמיש ויותר נתון לבחירה של המנוי ואילו ברמת הרשת אלו כלים מאד - - -
ליאת גלזר: התכוונתי לאבחנה בין תוכנה שמותקנת בציוד הקצה, בין אם ציוד הקצה הוא מחשב נייד או סמרטפון, לבין, אמרת שיש לכם היום כלים שהם ברמת הרשת.
ליאת גלזר: האם ברמת הרשת הכלים האלה לא מאפשרים למנוי למשל להגדיר רמות סינון.
יהל בן- נר: משמעותית פחות, יש להם אפקט טכנולוגי, הם מאטים את הגלישה, מעמיסים ולא נותנים חווית גלישה מאד טובה.
אלכס מילר: זה בסופו של דבר החלטה של הלקוח, אם הלקוח מחליט שהגלישה שלו תואט זה בסדר.
אלכס מילר: נאמר לי שחוץ מרימון, שזה מה שיש במערכת היום, לא קיים שום דבר.
אלכס מילר: אם קיימים פתרונות אנחנו בכלל במקום אחר.
אלכס מילר: אם חוץ מרימון, שאני לא מוכן בגלל חוק, לתת בלעדיות לגוף אחד שישתולל אחר כך עם המחירים שהוא גובה, אם יש פתרונות טכנולוגיים שמאפשרות לעשות דבר כזה, בלי שום קשר למה שקיים היום, זו כבר החלטה של הלקוח.
אלכס מילר: אם הילד שלי בן 9.5 ושואלים אותי אם אני רוצה להגביל לו את האינטרנט והגלישה שלו תהיה איטית בגלל זה, אני אקבל את זה.
אלכס מילר: זו כבר תהיה החלטה שלי.
אלכס מילר: זה לא עניין שאין דבר כזה במערכת, יש דבר כזה במערכת, אם יש רק חברה אחת היום שמסוגלת לעשות את זה, זה כבר עניין של מונופול שאנחנו צריכים לחשוב עד כמה אנחנו יכולים להיכנס לזה, אבל אם יש פיתוחים טכנולוגים וכתבנו "בשים לב למקובל בתחום" האם הנושא של תחרותיות בנושא מקובל בתחום?
ליאת גלזר: אין בעיה של תחרותיות, אינטרנט רימון הוא לא היחיד שמספק שירות ברמת רשת למנויים, יש עוד גופים שמספקים את זה, חבל שלא נמצא הנציג מחברת "פיורסייד".
ליאת גלזר: יש היום שני סוגים של סינון, אחד זה הסינון הרשתי שהוא במערכות של הספק ושבכמויות מאד גדולות של מנויים יש אתן קשיים ועמדנו עלים בהצעת חוק אחרת שנדונה בכנסת הקודמת בוועדה הזו.
ליאת גלזר: יש טכנולוגיות כאלה, לא רק של אינטרנט רימון, שניתן ליישם אותם ברמת ספק, יש להם כנראה יותר מגבלות ופחות גישות מאשר תוכנה שמתקינים בציוד הקצה.
ליאת גלזר: בשוק נייח, תוכנות למחשב ביתי זה משהו יחסית יותר נפוץ ובשוק הנייד מסתבר שזה פחות נפוץ.
יהל בן- נר: יש הבדל בין סינון ברמת הרשת לבין סינון ברמת הספק.
יהל בן- נר: צריך להבין שברמת הרשת יש לזה מגבלות, קודם כל במספר האנשים שיכולים להיות מנויים על השירות הזה ויש לזה השפעה על הגלישה וגם זה הולך יד ביד עם עודף סינון או חוסר סינון.
יהל בן- נר: פתרון אחר, ברמת המכשיר או ברמת הספק, למנוי יש שליטה הרבה יותר טובה, הוא יכול לדרג את מה שהוא רוצה לראות, תוכן כזה כן ותוכן אחר לא, לכן מה שאמרנו, בסלולר, לפחות מהבדיקות שעשינו, ההתפתחות הטכנולוגית לגבי תוכנות במכשיר לבחירת הלקוח לא מתקדמות מספיק לעומת העולם הנייח.
יהל בן- נר: זו ההכרה שאנחנו מנסים להביא לפה.
אלכס מילר: יש הבדל בין לא מתפתחות מספיק, מה שיש היום, לבין אין בכלל, זו הטענה שפנו אלי ואמרו שחוץ מרימון, שזה גם משהו מוגבל ובעייתי, אין שום דבר.
אלכס מילר: אז נתחיל עם זה שקיים משהו.
אלכס מילר: את התשובה לעניין הזה אני רוצה לשמוע ממשרד התקשורת, עד כמה הדבר הזה ניתן לביצוע בעקבות החוק או שזה לא ניתן לביצוע בכלל.
אלכס מילר: שהמצב הזה לא יגיע לעולם שיש בו מישהו עם מונופול, נחנו ל רוצים ליצור מצב שנותנים למישהו אפשרות כניסה ללא מגבלות והוא יהיה היחיד.
אלכס מילר: אבל אם יש נוספים שיכולים לעשות את זה אין לי בעיה.
אלכס מילר: אני יודע שיש רצון של ספקים למנוע נזק לכלכה, אבל נחנו מדברים על הגנה על ילדים ואם יש פתרון טכנולוגי אז אין בעיה.
יהל בן- נר: אני מזכירה שהאמירה של המהנדס חיים גירון הייתה שאין כלים כאלו.
ליאת גלזר: זו לא בדיוק הייתה האמירה שלו, האמירה שלנו הייתה לגבי סינון מרכזי, סינון רשתי שבהיקפים גדולים הדבר הזה לא ישים בעת הנוכחית, אבל אני לא בטוחה שזו הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היום, שמדברים על בקשה וולונטארית של מנוי.
יהל בן- נר: מדברים על שירות חינם, עם צפי לכמות המשתתפים.
ליאת גלזר: אנחנו לא חושבים שאין אפשרות ליישם את זה טכנולוגית.
ליאת גלזר: היישום לגבי מפעילי רט"ן, שכנראה בעת הנוכחית מחויבת להם שהתוכנה תותקן ברשת שלהם ולא בציוד הקצה.
ליאת גלזר: זה סוג סינון שיש בצידו גם מגבלות, בין היתר המגבלה שאם הרבה אנשים משתמשים בו זה מאט את קצב הגלישה.
ליאת גלזר: כמו שאמרת, זה משהו וולונטארי שנתון לבחירת המנוי, אין רק ספק אחד, זו חומרה שמתקינים ברשת של המפעיל.
יהל בן- נר: אני רק רוצה לתקן שזה שחברה זו או אחרת אומרת שיש לה תוכנה זה עדיין לא אומר שתוכנה שלה באמת יציבה עומדת מסוגלת לתת שירות ונבדקה.
ליאת גלזר: יש פה קנה מידה של מה שמקובל בתחום, גם בבחינה של מה אתם תציעו בעקבות הצעת החוק הזו ללקוחות שלכם תיבחן ביחס למה שאפשרי בתחום.
יהל בן- נר: חסרה אמירה מקצועית שלכם שאומרת שהכלים האלה עובדים במערכת רדיו טלפון נייד.
יהל בן- נר: זה שמישהו כזה או אחר בא לפה ואומר שיש לו תוכנה זה עדיין לא אומר כלום, אני ממש לא מתייחסת לאדם הזה ספציפית.
דנה נויפלד: אם זה נכון מה שאת אומרת, אז זה לא מקובל בתחום, השאלה היא שאלה של סבירות, השאלה אם זה מקובל בתחום או לא היא שאלה עובדתית.
כרמל שאמה-הכהן: הרשות למשפט טכנולוגיה ומדע שמייצג אותה עורך דין עמית אשכנזי בבקשה.
עמית אשכנזי: הצטרפנו לדיון בשלב מאוחר, ההצעה הזו חשובה גם בתחומי האחריות שלנו, אנחנו מתעסקים בטכנולוגיה ומופקדים על קיום חוק הגנת הפרטיות ואחת האוכלוסיות הכי משמעותיות שאנחנו מנסים לבנות סביבה כלים מגנים היא אוכלוסיית הילדים.
אתי בנדלר: לכן, בכל מועד שהצטרפתם, ברוכים תהיו.
עמית אשכנזי: תודה.
עמית אשכנזי: אני אגיש שני דברים, אחד יותר כללי ואחד קונקרטי, בעניינים של סלולר וילדים.
עמית אשכנזי: באופן כללי, הנושא של הגנה על קטינים אינטרנט הוא נושא שמעסיק הרבה מדינות.
עמית אשכנזי: הרשות שלנו והגברת גלזר מייצגים את ישראל בוועדת משנה של ה-  OECD שעוסקת מידע ותקשורת והוועדה הזו פרסמה לאחרונה מחקר ארוך וגדול כמקובל שסוקר את כל השיטות שיש להגנה על קטינים באינטרנט מכל הכיוונים.
עמית אשכנזי: ההערה הראשונה שלי בהקשר החוק הזה היא שאנחנו מדברים על קטינים אבל בעצם לא ראיתי שזה בא לידי ביטוי בנוסח החוק.
עמית אשכנזי: נוסח החוק מדבר על הגנה מפני תכנים פוגעניים, שחלק מהתכנים הפוגעניים האלה רלוונטיים גם למבוגרים.
אלכס מילר: המודעות היא לכל לקוח וכל לקוח יכול לבקש מהספק את תוכנת הסינון לא תשלום.
אלכס מילר: אנחנו לא מבדילים.
עמית אשכנזי: אז זה אומר שיש בעצם שתי תכליות, אחת היא לתת מידע לאנשים על התופעות שיש ודבר שני לתת להם כלי ברירת מחדל שבו מקבלים מידע על הסינון.
עמית אשכנזי: הדבר השני שקשור בזה, שמבחינת סיכונים, אנחנו כרגע עוסקים בתוכן שאנחנו חווים בחושים, תוכן שאני רואה אותו.
עמית אשכנזי: צריך לזכור ותהיה לנו הערה להמשך, שחלק משמעותי מהסיכונים שקשורים באינטרנט אנחנו לא רואים בכלל בעיניים.
עמית אשכנזי: זאת אומרת אני יכול לגלוש באתר תמים אבל משהו קורה ברקע.
עמית אשכנזי: כשאנחנו מתמקדים בתכנים כדאי לזכור את זה, שמי שמתחבר לאינטרנט, אם יש לו בעיית הבנה מה זה אינטרנט, כדאי להסביר לו גם את זה באותה הזדמנות.
אלכס מילר: אתה לא יכול לעשות דבר שלא קיים.
אלכס מילר: יש תוכנות סינון שעובדות לפי דבר שמוגדר שם, אנחנו לא ישובים כאן ומפתחים עוד נקודה ועוד נקודה.
עמית אשכנזי: אני לא מדבר על שום דבר שאינו מפותח, תוכנת הסינון זו דוגמה אחת להרבה מאד כלים של אבטחה והגנה שקיימים היום.
עמית אשכנזי: אני לא מניח שזה חוק תוכנות הסינון, זה חוק שנועד להן מפני תכנים, היום קוראים לזה תוכנת סינון מחר יקראו לזה משהו אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי זה מגיע?
עמית אשכנזי: קוראים לזה אנטי וירוס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי אנחנו מגיעים לשלב הזה?
עמית אשכנזי: אני אגיד בקיצור, אנחנו תמיד מדברים על זה שאנחנו גולשים באינטרנט אבל בעצם זה לא נכון, מה שקורה הוא שהאינטרנט גולשת אלינו.
עמית אשכנזי: כשאנחנו מתחברים לאינטרנט המחשב שלנו מתחיל לדבר עם מחשבים שברשת האינטרנט ותכנים הולכים ובאים.
עמית אשכנזי: הדגש הוא על הולכים ובאים.
עמית אשכנזי: כשאני רואה טלוויזיה, אני יושב על הכורסה ורואה את המשדר בטלוויזיה.
עמית אשכנזי: כשאני מחובר לאינטרנט עם המחשב שלי ורואה על מסך שלי, על המחשב את מה שאני רואה, זה נראה לי כאילו אני בטלוויזיה, אבל בעצם ברקע המחשב שלי, וכל מה שיש עליו, גם מדבר עם האינטרנט.
עמית אשכנזי: זה אזור שצריך לתת עליו את הדעת.
עמית אשכנזי: אני מציין את זה לסדר כי כבני אדם אנחנו מסתכלים על מה שאנחנו מרגישים בחושים אבל יש משהו בטכנולוגיה שהוא שונה מהותית.
ליאת גלזר: חבר הכנסת מילר, דברנו כזכור בהצעת החוק הזו שיש גם את העניין של הסכנות הנוספות.
ליאת גלזר: מעבר לתכנים, לאתרים התקניים שעמית ציין שאנחנו מרגישים בחושים, יש עוד כל מיני סוגים של סכנות.
ליאת גלזר: דברנו בזמנו על צ'אטים ברשתות החברתיות, אבל גם מה שעמית מציין, כמו סוסים טרויאנים ודברים כאלה, זה גם יכול להיות במסגרת הסכנות הנוספות שתהיה לגביהם חובת ידוע.
אלכס מילר: את זה אתם עושים כשאתם מגיעים לכאן.
עמית אשכנזי: בסוף אני רוצה להגיע לטלפונים הסלולאריים שדברנו עליהם, כשאנחנו מדברים על הבעיה בטיפול, כשילד גולש באינטרנט, יש על זה מחקרים, בדרך כלל הוא גולש לבד, לא מסתכלים מה קורה שם וככה מתחילות כל הבעיות.
עמית אשכנזי: כשאנחנו מדברים על טלפון סלולארי אנחנו לוקחים את הבעיה הזו ומכפילים אותה בחזקה.
עמית אשכנזי: אתם יכולים לחשוב על סיטואציה שאתם רואים קבוצת ילדים עם טלפון סלולארי חכם ועכשיו הם כבר עושים דברים ביחד.
עמית אשכנזי: האתגרים הכי משמעותיים להגנה על קטינים נמצאים באזור של הטלפון הסלולארי.
עמית אשכנזי: אנחנו הסתכלנו על זה מזווית של פרטיות ודברנו עם מפעילים סלולאריים מהעולם, חברת וודאפון, בפעילויות שעשו אצלנו אגב הטיפול בנושא פרטיות.
עמית אשכנזי: אנחנו לא בטוחים שמה שמציגה פה פרטנר זה מה שספק סלולארי אחראי מציג באירופה היום.
עמית אשכנזי: להפך, אנחנו מכירים סיטואציה הפוכה שספקים סלולאריים באים להורים, כי הלוא מי משלם על הטלפון, ההורה ואומרים לו הטלפון הזה מיועד לקטין, אנחנו מציעים לך שירותים כאלה ואחרים.
עמית אשכנזי: אני מדבר ספציפי על חברת וודאפון, אתם יכולים לבדוק את מה שאני אומר, זה מידע גלוי שלהם.
עמית אשכנזי: אני רק יכול להתפלא, ואני מתנצל על המילה "מתפלא" שלא מתאימה לעובד ציבור, שביום האינטרנט הבטוח, בדיון על הצעת החוק הזו, מה שיש לחברת סלולר להגיד זה שהיא לא מסוגלת לתת את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מסכימה אתך.
יהל בן- נר: אם השתמע מדברי שאנחנו לא מסוגלים לספק את זה, אז זה לא נכון.
יהל בן- נר: הסברתי בצורה ברורה שאנחנו יכולים לתת פתרון ברמת הרשת, אנחנו לא מכירים כלים עובדים, שלא פוגעים במנוי ברמת הקליינט.
יהל בן- נר: זה כל מה שאמרתי, לא אמרתי שאנחנו לא מסוגלים לתת.
יהל בן- נר: אנחנו מאד מודעים לסכנות של האינטרנט ואמרתי גם שאנחנו תומכים בהצעת החוק.
יהל בן- נר: פשוט רציתי לחדד את הנקודה הפשוטה של בעיה טכנולוגית ברמת הקליינט לעומת הכלים שיש היום ברמת הרשת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לכם מספיק כסף לפתח.
אלכס מילר: זה לא עניין של כסף, זו החלטה של הלקוח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כסף לפתח דברים כאלה, להחזיק אנשים שיפתחו לכם תוכנות כאלה.
יהל בן- נר: אנחנו לא מפתחים תוכנות כאלה.
אלכס מילר: זה לא הויכוח, כיום יש פתרון שהם יכולים להציע ללקוח ויכולים גם להתריע בפניו שיכול להיות שזה יעבוד יותר לאט אבל הלקוח יחליט.
אלכס מילר: ברגע שיש פתרון אנחנו בעולם אחר.
אלכס מילר: לפי מה שאני הבנתי, אין פתרון.
כרמל שאמה-הכהן: נתמקד בדיון על זה כשנגיע לסעיף הזה.
אלכס מילר: נראה ליש זזה הסעיף הבעייתי היחיד שהיה.
אלקנה אפרתי: "חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון מס' 27) (אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט) התשע"א – 2011.
אלקנה אפרתי: הוספת סעיף 4ט.
אלקנה אפרתי: בחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשמ"ב – 1982.
אלקנה אפרתי: אחרי סעיף 4ח יבוא: אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט.
אלקנה אפרתי: 4ט.
אלקנה אפרתי: (א) בסעיף זה –  	" אתר פוגעני" – אתר באינטרנט שעיקרו תוכן פוגעני.
אלקנה אפרתי: "תוכן פוגעני" – כל אחד מאלה: הצגת חומר תועבה כמשמעותו בחוק העונשין ובכלל זה –  הצגת יחסי מין שיש בהם אלימות התעללות ביזוי השפלה או ניצול.
אלקנה אפרתי: הצגת יחסי מין עם קטין או עם אדם הנחזה לקטין.
אלקנה אפרתי: הצגת אדם או איבר מאבריו כחפץ זמין לשימוש מיני.
אלקנה אפרתי: והכול כשאין בתוכן המוצג ערך אמנותי מדעי, חדשותי חינוכי או הסברתי המצדיק בנסיבות העניין את הצגתו.
אלקנה אפרתי: הצגה גזענית או לאומנית.
אלקנה אפרתי: הימורים.
אלקנה אפרתי: משחקים הכוללים מעשי אלימות.
אלקנה אפרתי: "ספק גישה לאינטרנט" – מי שקיבל רישיון לפי חוק זה או מי שפועל מכוח היתר כללי לפיו הנותן שירות גישה לאינטרנט, לרבות בעל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד הנותן שירות כאמור באמצעות ציוד קצה נייד".
ליאת גלזר: בעקבות הרחבת התחרות יש גם מפעילי MVNO אני חושבת שראוי, אם כבר הרט"ן בפנים, להכניס גם את מפעילי ה- MVNO.
ליאת גלזר: מבחינת ההגדרה יש להם שם מיוחד, קוראים להם "בעל רישיון למתן שירותי רדיו טלפון נייד ברשת אחרת".
כרמל שאמה-הכהן: אז נוסיף לנוסח את המפעילים הוירטואליים.
אתי בנדלר: זה שלא הצלחתי להוציא את ה"רדיו טלפון" מההגדרות בחוק והיום זה מאוחר מידי, זה פשוט נורא בעיני.
כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי שאלה, כתוב ב- (א) הצגת יחסי מין שיש בהם אלימות התעללות ביזוי השפלה או ניצול ואחר כך כתוב הצגת יחסי מין עם קטין.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, הצגת יחסי מין סתם, שהם לא ביזוי ולא קטין זה בסדר?
אתי בנדלר: כן, מה שרוצים למנוע זה לא כל מה שבעיני מאן דהוא אינו מוסרי או ראוי, אנחנו לא נכנסים לקביעות לפי רגישות מיוחדת של קבוצות אוכלוסיה אלה או אחרות.
אתי בנדלר: אלה הדברים שהמחוקק ראה אותם,  גם בהקשר של חוק העונשין וגם בהקשר של חוק התקשורת בעבר משום מעשי תועבה ופורנוגרפיה קשה.
אתי בנדלר: (חבר הכנסת חמד עמאר מחליף את היו"ר כרמל שאמה)
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את אומרת פורנוגרפיה קשה.
אתי בנדלר: זה יכול להיות משהו ארוטי, יש הרבה סרטים שיש בהם חלקים ארוטיים, לפי מה שאת מציעה, גם כל סרט שיהיה בו יחסי מין יהיה אסור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אולי ההבחנה שדיבר עליה עו"ד אשכנזי בעצם כן נכונה על הקטין ועל לא קטין.
אתי בנדלר: האבחנות האלה קיימות כבר בעולם של דיני עונשין, הן קיימות בעולם שמסווגות מתי שידורים אסורים - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת עכשיו על קטין, אם אני כאמא רוצה לחסום את האינטרנט לילדים שלי, זה אומר שסקס רגיל הוא יכול לראות אבל אם זה ביזארי הוא לא יכול לראות.
אלכס מילר: החסימה היא מתוכנה, פה מדובר על עלון שיגיע ללקוח.
אלכס מילר: אנחנו מדברים על משהו יותר רחב.
אלכס מילר: מה שחוסם זו התוכנה ואת בוחרת מה לחסום.
אלכס מילר: יש לך הרבה אפשרויות ואת שמה וי על מה שאת בוחרת.
אלכס מילר: אם זה סלולר את מגדירה מה יהיה חסום, את הלקוחה.
אלכס מילר: כרגע אנחנו מדברים באופן כללי איזו מידה צריך לקבל לקוח בשביל שתהיה  מודעות.
אתי בנדלר: את יכולה להזמין גם טלפון כשר לילדים.
דנה נויפלד: מה שנקבע בהגדרה כאן זה  רף מינימום.
דנה נויפלד: את מדברת על אקסטרה, מעל הרף שהצעת החוק הזו מדברת עליה.
דנה נויפלד: הרף פה הוא יותר נמוך ממה שאת מדברת, זה לא אומר שהתוכנה לא תוכל לסנן יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה אם בחוברת הזו יהיה כתוב גם את ה"ארוטיקה היפה" או "סקס רגיל".