GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אני לא צריכה לכתוב, לדעתי, בהגדרה הזאת, 'לא מי שקונה מלפפונים חמוצים בשוק'.
אתי בנדלר: הוא לא כלול מלכתחילה בהגדרה.
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, יש להם ניסיון מר עם פרצות והם רוצים כנראה להסדיר את זה בצורה שלא תהיינה פרצות.
דב חנין: גברתי נותנת תשובה טובה, אני לא בא במקומם, אני רק אומר שאני מבין את החשש שלהם.
דב חנין: יש לנו פה ניסיון היסטורי, באיזה שהוא משהו שהפך לפרצה, והמטרה היא שיהיה הסדר שיהיה ברור.
דב חנין: אני חושב שראוי לאפשר להם לנסח את זה כך שההסדר יהיה ברור.
אתי בנדלר: אין בעיה.
אתי בנדלר: בבקשה, שהם ימצאו נוסח שהוועדה תאשר.
כרמל שאמה-הכהן: מה הנוסח שיש לנו כרגע?
אתי בנדלר: הנוסח שקראה עורכת דין דון יחיא בתקנות המוצעות הוא: 'בעל רישיון חדש – בעל רישיון שקיבל רישיון לאחר תחילתן של תקנות אלה'.
אתי בנדלר: רישיון, כפיש נאמר כאן, יש כאן הגדרה של רישיון?
אפרת דון יחיא: יש, בעל רישיון, רישיון כללי לפי חוק התקשורת למתן שידורי רדיו טלפון נייד.
אפרת דון יחיא: בהגדרה של בעל רישיון.
אתי בנדלר: אגב, בעל רישיון חדש זה בעל רישיון שקיבל רישיון, לא כתוב מה זה רישיון.
אתי בנדלר: אבל בסדר, נניח שזה פגם קטן בנוסח.
אתי בנדלר: מדובר על מי שקיבל רישיון כללי לפי חוק התקשורת למתן שירותי רדיו טלפון חדש, לאחר תחילתן של תקנות אלה.
אתי בנדלר: לכאורה התקלה שעליה את מצביעה, שמדברת על הרחבת תדרים, יכולה להיות גם בנוסח שאתם הצעתם.
אפרת דון יחיא: בהצעה שלך הנושא הזה עדיין לא מקבל מענה, אני חושבת.
אתי בנדלר: אני חושבת שכן, אבל אולי אנחנו---
כרמל שאמה-הכהן: ההגדרה זו מבחינתי מצוינת, מה לא בסדר איתה?
אתי בנדלר: המשרד המציע חושש שהיא לא---
כרמל שאמה-הכהן: איפה רחבה?
כרמל שאמה-הכהן: מי יכול ליפול פה, באיזה הגדרה?
אפרת דון יחיא: אנחנו לא שמנו לב לדבר הזה, זה---
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל ההגדרה שנמצאת היום בחוק התקשורת, של בעל רישיון חדש, איזה פתח יש פה?
אפרת דון יחיא: הרישיון לתדר, כמו שהפנו את תשומת לבנו, נחשב רישיון חדש.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל מי שקיבל לראשונה רישיון כללי?
אפרת דון יחיא: אבל מירס, למשל, שהם גם אופציה, הם ודאי---
כרמל שאמה-הכהן: מירס מתחרים במכרז, יש לך את הסעיף השני, יש לך את החלופה השנייה, מי שרישיונו הקיים הורחב בשל בחירתו במכרז בידי ועדת מכרזים.
כרמל שאמה-הכהן: הכל מסודר פה.
כרמל שאמה-הכהן: זה בסדר גמור, אני לא מבין מה הבעיה עם ההגדרה הזו.
קריאה: 'מי שרישיונו הורחב---
כרמל שאמה-הכהן: מי שרישיונו הקיים הורחב בשל בחירתו במכרז.
כרמל שאמה-הכהן: אין יותר סגור מזה.
קריאה: אני חושב שחוק התקשורת סוגר את כל הפרצות, יש מפעיל קיים, מפעיל חדש---
ליאור ורונה: אדוני, אנחנו מבקשים בכלל להוסיף הגדרה בהגדרות של בעל רישיון המקים רשת וטכנולוגיה חדשה.
ליאור ורונה: לא יכול להיות שיהיה מצב, החברות משנות כל מספר שנים את הטכנולוגיה שלהן, אנחנו רוצים שישוו את התנאים שלנו למפעיל חדש.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא דחוף כרגע.
ליאור ורונה: מה זאת אומרת זה לא דחוף כרגע?
ליאור ורונה: אז מתי זה יהיה דחוף?
ליאור ורונה: כשאנחנו לא נוכל להקים רשתות?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתעסקים בסוגיה הזו.
ליאור ורונה: יש פה אפליה קשה.
ליאור ורונה: אדוני לא נתן לי להשלים את הטיעון בהתחלה---
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא תעלה סוגיה חדשה בעת הקראת הסעיפים, אחרי ארבעה דיונים שלא העליתם את זה.
ליאור ורונה: אדוני, הסוגיה הזאת היא מאוד רלוונטית לנו.
ליאור ורונה: אנחנו באים ואומרים, כל כמה שנים אנחנו מחליפים טכנולוגיה, ששר התקשורת יאשר מתי חברה קיבלה רישיון להחליף טכנולוגיה, ואז ישוו לנו את התנאים האלה ל---
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא ננסה עכשיו להגדיר מה זה החלפת טכנולוגיה ולא נפתח את זה לפרצה מאוד רחבה.
ליאור ורונה: אדוני, יש לנו הגדרה מאוד ברורה ומאוד פשוטה בעניין הזה.
ליאור ורונה: לא יכול להיות שייתנו תנאים מופלגים למפעילים חדשים ומי שרוצה להקים טכנולוגיה חדשה, לא יוכל לעשות את זה.
ליאור ורונה: זה מה שאתם רוצים ליצור.
ישראל חסון: איפה הוועדה לזכויות אדם פה?
סטיליאן גלברג: קודם כל כדי להחליף טכנולוגיה לא צריך אנטנות חדשות.
ליאור ורונה: זה לא תמיד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא על הפרק, החלפת טכנולוגיות.
סטיליאן גלברג: כשאנחנו דיברנו על התקנות של משרד הפנים, הכוונה היתה שיש חברות שיש להן פריסה מסוימת והן יוכלו להמשיך עם הפריסה הזאת, עם לתחזק את הפריסה הקיימת, ויש חברות שצריכות להתחיל פריסה מהתחלה, או כמעט מהתחלה.
סטיליאן גלברג: בין היתר, במכרז כתוב במפורש איזה חברות יכולות בכלל לגשת למכרז ואיזה חברות לא יכולות לגשת למכרז.
סטיליאן גלברג: לכן אני חושב שכל חברה שיכולה לגשת למכרז, זו בעלת רישיון חדש.
קריאה: אז זה בסדר, כי אז זה לא כולל את החברות הוותיקות, חוץ מ---
רוני קלר: אני רוצה להתייחס להגדרה 'מתקן' ואני מקריא את מה שהיועצים המשפטיים שלנו כתבו לנו; תקנה 1, הגדרות.
רוני קלר: לעניין הגדרת מתקן יובהר כי הכוונה למתקן על כלל ציוד העגינה והציוד הנלווה המוקם עמו והנדרש לשם הפעלתו.
רוני קלר: להגדרה זו נודעת חשיבות מרכזית---
כרמל שאמה-הכהן: מאיפה אתה מקריא?
רוני קלר: אני מקריא מהדף שלי, אני מקריא לפרוטוקול.
לאה ורון: בוועדה מדברים לוועדה, לא לפרוטוקול.
לאה ורון: הפרוטוקול הוא אגב הדיון, אבל תסביר מה הכוונה שלך קודם.
רוני קלר: הפורום לסלולריות שפויה רואה לנכון להציג חלופה להגדרה של מתקן.
רוני קלר: אנחנו באים ואומרים את הדבר הבא, לעניין הגדרת מתקן יובהר כי הכוונה למתקן---
לאה ורון: מה הבעיה שלכם עם ההגדרה הקיימת?
רוני קלר: ההגדרה הקיימת מצומצמת.
רוני קלר: כשאנחנו מדברים על מתקן קליטה אלחוטי, אנחנו לא מדברים על השפיץ של האנטנה, אלא מאחורי השפיץ הזה יש עוד ארונות תקשורת, יש נתבים, יש מצברים, יש מלא מלא ציוד שמתחבא בתוך החדרים הפנימיים של אותה מרפסת, אותו חדר שירות, ואנחנו רוצים שכל זה יוגדר כמתקן.
רוני קלר: אנחנו מדברים פה על ההגדרות, אז אנחנו רוצים שכל המתקן יוגדר, אז אני רוצה להקריא את מה שאומרים היועצים המשפטיים שלנו.
רוני קלר: להגדרה הזו נודעת חשיבות מרכזית, באשר רוב רובן של האנטנות המוקמות כיום תחת אצטלת מתקני הגישה, אינן עומדות בתנאי החוק ובהגדרה של מתקן גישה המגבילה את האנטנה לגודל של 30 על 50 על 80 סנטימטר, שכן הציוד הנלווה להקמתן חורג בהרבה מהממדים הפיזיים המחייבים הקבועים בחוק, כאמור בפסק דין 80217/06, אשר צוין קודם לכן, ההפרדה המלאכותית בין השפיץ של האנטנה המוכנס לתוך קופסה בגודל של 30 על 50 על 80 לבין הציוד הרב המסתתר מאחוריה, הנה בבחינת פיקציה שנועדה לאפשר לחברות הסלולר ליהנות מהדרך המהירה והקלה להקמת אנטנות ללא יידוע הציבור.
רוני קלר: תודה.
יהל בן נר: בלי הציוד התומך אין שום ערך לאנטנה או לתא, ויש היום ועדות מקומיות שמגישות תביעות על הנושא של הציוד התומך.
יהל בן נר: לכן ההרחבה הזאת של הוספת הציוד התומך והנלווה לאנטנה עצמה הוא מתבקש.
אתי בנדלר: זאת אומרת שאתם תומכים בבקשה שלו?
אבי רימון: ההגדרה של המתקן נקובה בחוק ויש הפניות לחוק התקשורת ואין עכשיו צורך בתוך התקנות לשנות הגדרות שקבועות בחוק, כי אחרת יכול שהתקנות לא מתייחסות אפילו ל---
אתי בנדלר: מר רימון, הבקשה היא מאוד פשוטה.
אתי בנדלר: מה שאומר הדובר זה שהמתקן עצמו, כפי שמוגדר בחוק ובתכנית תמ"א וכולי, אבל יש הרבה מאוד ציוד תומך שבעצם נעלם ואין אליו התייחסות בתקנות.
תמר מגדל: יש.
אתי בנדלר: זו הטענה.
תמר מגדל: יש הגדרה של ציוד נלווה, בתסריט צריך לסמן איפה ממוקם הציוד הנלווה, ולכן זה מוסדר בתקנות.
אתי בנדלר: התשובה מספקת אותך?
יהל בן נר: לא. לפי מה שיעצו לנו היועצים המשפטיים, יש היום, מה שהיה עד היום, יש לא מעט מקרים שהוועדות המקומיות מגישות תביעות למפעילים בנושא הזה שהציוד התומך אינו כלול בהיתר, ולכן אם מטפלים בזה, אז כדאי להגדיר את זה בצורה מדויקת.
יהל בן נר: אם אין ויכוח, אם זה קיים, אז לא קרה שום דבר, רק להגיד שגם המזגן וגם המצבר וגם כל מיני דברים קטנים שנלווים הם במסגרת ההיתר.
אתי בנדלר: אני חוששת שהעמדה שלך קצת שונה מהעמדה שהציגו כרגע הנציגים האחרים.
אבי רימון: אני חושב שאין טעם לקבוע הגדרות שונות בתקנות לדברים שהוגדרו בחוק.
אבי רימון: זה יוצר עיוות ואחר כך לא נצא מזה.
אתי בנדלר: בוא נגיד, מר רימון, על הטכניקה המשפטית אנחנו יכולים למצוא איך להתגבר, ולא מדובר כאן על אי התאמה, השאלה היא האם התקנות, והשאלה בעיקר לנציגות משרד הפנים והמשפטים בעניין הזה, האם התקנות שמתייחסות לפטור מקבלת היתר, או לתנאים לקבלת פטור מקבלת היתר, הייתי קוראת לזה בצורה יותר מדויקת, חלות גם על מתקני העזר, או שהתקנות האלה אינן חלות על מתקני העזר.
אתי בנדלר: כי בעצם הטענה אומרת שיש פטור למתקן עצמו, בתנאים הנקובים בתקנות, אבל אפשר לכאורה להשתולל עם ציוד העזר, אם הבנתי נכון את הטענה.
כרמל שאמה-הכהן: אז בעצם בהגדרה של בעל רישיון חדש, אנחנו מאמצים את מה שקבוע בחוק התקשורת?
כרמל שאמה-הכהן: מפנים לשם?
אתי בנדלר: אם אנחנו חוזרים להגדרה של בעל רישיון חדש, וייתכן שיהיה צורך לשנות גם את ההגדרה 'בעל רישיון' כתוצאה מכך.
כרמל שאמה-הכהן: אוקי, אז זה השינוי היחידי שאני רואה.
אתי בנדלר: לגבי ההגדרה 'מתקן', יש את ההערה הזאת שאינני יודעת מה התשובה לה.
אפרת דון יחיא: בתקנות אנחנו הגדרנו גם את מתקן העגינה וגם את הציוד הנלווה.
אתי בנדלר: ואת אומרת שיש לזה התייחסות בהמשך התקנות ואין חשש---
אפרת דון יחיא: בתסריט שצריך לצייר את כל הזה, זה כולל גם את הציוד הנלווה.
יעקב כהן: לנו יש עוד הערה לגבי מתקן העגינה, בסעיף ההגדרות.
יעקב כהן: יש לשנות את הנוסח.
יעקב כהן: מה שכתוב פה זה כך; 'התקן המשמש לחיבור מתקן גישה אלחוטית על גג בניין או על מעקה על גג הבניין שאורכו לא יעלה על 0.5 מטר'.
יעקב כהן: מה שקורה בפועל זה שמעקות הגגות הם בערך בגובה של מטר, מטר ו-15.
יעקב כהן: להקביל את מתקן העגינה לגובה של חצי מטר, זה אומר שהמתקן ישדר לתוך המעקה בעצם והוא לא יהיה אפקטיבי.
יעקב כהן: צריכים להגדיל את מתקן העגינה.
יעקב כהן: אנחנו מציעים את ההגדרה הבאה: 'מתקן עגינה – התקן שאורכו לא יעלה על 1 מטר ממעקה גג הבניין או גג הבניין, לפי העניין'.
יעקב כהן: זאת אומרת שהבליטה תהיה של מטר, אם זה מהמעקה, או מגג הבניין, לפי העניין.
כרמל שאמה-הכהן: במקום חצי מטר.
יעקב כהן: כרגע זה חצי מטר מוחלט, אבסולוטית.
יעקב כהן: במרפסת גג שיש מעקה בגובה של מטר, מטר ו-10, שזה מעקה תקני, למעשה אתה לא יכול להתקין מתקן גישה, כי כדי לעבור את המעקה, כדי לשדר מעל המעקה אתה צריך בעצם מינימום מטר מתקן הגינה.
אתי בנדלר: השאלה לאן מעגנים את מתקן העגינה, אל הדופן של המרפסת או אל רצפת המרפסת?
יעקב כהן: בדרך כלל מעגנים את זה אל רצפת המרפסת, ומה שקורה, שאם מתקן העגינה מוגבל לגובה של חצי מטר, אז בהרבה מקרים אתה לא יכול בעצם להקים מתקן גישה בגלל שמעקות סטנדרטיים תקניים הם בגובה מטר, מטר ו-15 סנטימטר.
כרמל שאמה-הכהן: יש התנגדות להגדיל את זה למטר?
אפרת דון יחיא: יש התנגדות.
רועי רוזנברג: הבקשה להגדיל את הגובה של מתקן העגינה וכפועל יוצא מכך להגדיל את הממדים של המתקן כולו, היא בקשה שנוגדת את עצם המהות של ההגדרה של המתקן הזה בחוק הראשי.
רועי רוזנברג: הרי מה קורה?
רועי רוזנברג: בחוק הראשי המחוקק בא ואמר, 'אני פוטר מהיתר בנייה דבר שנקרא מתקן גישה אלחוטית'.
רועי רוזנברג: למה?
רועי רוזנברג: כי אם קופסה בממדים מוגבלים, 80 על 50 על 30 סנטימטר---
כרמל שאמה-הכהן: לא שינינו פה את הגודל של הקופסה.
רועי רוזנברג: נכון, אבל אני מציין את הממדים של הקופסה משום שאחת מהתכליות המרכזיות של המחוקק, כאשר הוא בא וקבע את הדבר הזה כפטור מהיתר בנייה, היא תכלית שנועדה לצמצם את ההשלכות הוויזואליות.
כרמל שאמה-הכהן: משרד הפנים?
אפרת דון יחיא: אנחנו מתנגדים להגבהה, הגובה הזה נקבע גם מסיבות של אסתטיקה---
יעקב כהן: זה אומר שלא יוכלו להקים מתקני גישה, אז תגידו את זה בצורה ברורה.
קריאה: תקימו בהיתרים.
יעקב כהן: תקימו בהיתרים בלוחות הזמנים שהם נותנים, זה בסדר.
יעקב כהן: כל חמש שנים.
אתי בנדלר: מיתרים גם אסור להם, מיתר זה חלק ממתקן העגינה.
כרמל שאמה-הכהן: בגג שיש באמת גדר---
יעקב כהן: שיבלוט מהגדר חצי מטר.
כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר להתקין את זה באמת על הרצפה ושהגדר תחסום את ה---
קריאה: אבל אפשר להתקין על המעקה עצמו.
יעקב כהן: אי אפשר.
יעקב כהן: אי אפשר לעגן על מעקה.
קריאה: אבל יש כאלה.
יעקב כהן: לא, אין דבר כזה, צריכים לעגן את זה על הרצפה, ככה מעגנים את מתקני הגישה.
אבי רימון: מבחינה קונסטרוקטיבית אין מנוס מלחבר את זה לרצפה, ויש את הגובה של המעקה, הרי אי אפשר לשים את המתקן שהוא יהיה מתחת למעקה, כי אז הוא משדר לקיר וזה אומר שהוא לא משדר.
אבי רימון: מה שנאמר פה, שההיבט הסביבתי יהיה חצי מטר---
כרמל שאמה-הכהן: כלומר נעשה את זה שהוא לא יבלוט חצי מטר---
יעקב כהן: הוא יבלוט חצי מטר מעל המעקה או מעל הגג לפי העניין---
קריאה: קו המעקה הוא קו הגג.
כרמל שאמה-הכהן: משרד הפנים, יש עם זה בעיה?
כרמל שאמה-הכהן: לגבי שהבליטה  תוגבל לחצי מטר?
כרמל שאמה-הכהן: כי מה שמוסתר ממילא זה אסתטי, כלומר אין בעיה של אסתטיקה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר גם אם יש גדר---
קריאה: אם אתה הולך על הגגות בלילה, זה יכול---
כרמל שאמה-הכהן: מי שהולך על הגגות, יש לו בעיות אחרות.
אפרת דון יחיא: כל ההגדרה כבר היא בעייתית.
אפרת דון יחיא: יכול להיות שאנחנו בדיוק באותו חלק, כי יש מעקה גבוה.
אפרת דון יחיא: כלומר זה ייצור דברים מוזרים.
אפרת דון יחיא: אנחנו סברנו שחצי המטר הזה נותן מענה, ברוב המקרים המעקה לא מעל חצי מטר, מדובר על גגות.
כרמל שאמה-הכהן: מקודם הסבירו לנו שזה נבנה בעיקר בדירות גג, בקומת הגג, ששם בדרך כלל אוי ואבוי אם אין מעקות, כי אז...
אתי בנדלר: ייתכן גם שיש תקן לגובה מינימלי למעקה?
אתי בנדלר: מה הוא?
יעקב כהן: מטר עשרים.
אפרת דון יחיא: אדוני, ההגדרה של מתקן עגינה זה שהוא מחובר אל מעקה גג הבניין, 'התקן המשמש לחיבור מתקן גישה אלחוטית אל גג בניין או אל מעקה גג הבניין'.
כרמל שאמה-הכהן: אז אם כך...
אתי בנדלר: אז מה התשובה?
אפרת דון יחיא: במקור באמת ההגדרה שלנו, אנחנו ביקשנו ש...
אפרת דון יחיא: באחת הטיוטות הראשוניות באמת היה מדובר על גובה אבסולוטי ואנחנו תיקנו את זה בהתאם להערות.
רועי רוזנברג: לגבי הגדרות.
רועי רוזנברג: שתי ההגדרות של גג בניין והגדרה של מתקן אינן כוללות איסור מפורש להקים את המתקנים הללו בתוך דירות מגורים ובמרפסות גג שמשויכות לדירות מגורים.
רועי רוזנברג: היתה כאן, בחלק הכללי הראשון של הדיון, הסכמה על פני רוב השולחן הזה, כולל דר' סטיליאן גלברג, שזה לא יעיל להקים את המתקנים הללו בתוך דירות מגורים.
רועי רוזנברג: לכן אני מבקש לכלול בתוך ההגדרות, באחד משני הסעיפים הללו, הרלוונטיים, איסור מפורש להקים בדירות מגורים ובמרפסות של דירות מגורים.
קריאה: תבטלו את החוק ודי.
קריאה: הכי פשוט.
אפרת דון יחיא: אנחנו לא מקבלים את ההערה הזאת.
אפרת דון יחיא: אנחנו מפנים להגדרה שקיימת כיום בחוק התקשורת.
אפרת דון יחיא: יש פסיקה שמפרשת לכאן ולכאן.
אפרת דון יחיא: המצב כפי שהוא היום, אנחנו לא התערבנו בהגדרות פה ולא שינינו.
ניצן הורוביץ: מקצועית, יש מקרים, רוב המקרים, שאי אפשר להתקין על מעקים מבחינת קונסטרוקציות הבניין.
ניצן הורוביץ: הקונסטרוקטור של הבניין לא מאשר את זה, ולכן רוב ההתקנות נעשות על הגג עצמו, כאשר באמת לפני האנטנה, לפני הקופסה, יש את אותו מעקה, כשגובה הבטיחות המוגדר הוא 1.20 מטר.
ניצן הורוביץ: לכן ההערה פה היתה באמת נכונה, גם ויזואלית זה יפה---
כרמל שאמה-הכהן: זאת אומרת שהם תיקנו והתייחסו לזה.
יעקב כהן: זה לא מותקן על המעקה.
יעקב כהן: זה פרט שולי, אי אפשר להתקין על המעקה.
ניצן הורוביץ: אבל זה בדיוק מה שאני מסביר.
ניצן הורוביץ: המלה 'אל המעקה'---
יעקב כהן: ---שיחברו את זה למעקה.
לאה ורון: 'התקן המשמש לחיבור...
לאה ורון: אל גג הבניין או אל מעקה גג הבניין'.
אתי בנדלר: אבל מדובר על כך שההתקן, אורכו לא יעלה על חצי מטר.
אתי בנדלר: אני נורא מצטערת.
אפרת דון יחיא: על המעקה זה חצי מטר.
אפרת דון יחיא: מעל מעקה.
קריאה: הוא לא מותקן על המעקה, הוא צריך לבלוט מעל המעקה.
אפרת דון יחיא: ההגדרה של מרפסת גג, זה מה שהעלו פה, אם מרפסת גג היא נחשבת גג.
אפרת דון יחיא: אנחנו החלטנו להשאיר את זה כמו שזה כיום, ולא לקבל את ההערה שאומרת שיוגדר שגג, למעט מרפסת גג.
אפרת דון יחיא: לכן כרגע מתקינים את המתקנים האלה גם על גגות ומרפסות גג, כי אנחנו מדברים לכן על המעקות האלה.
אפרת דון יחיא: במקור באמת חשבנו לקבוע גובה אבסולוטי, בעקבות ההערות ה אלה אמרנו שאפשר לספור את זה מהגובה של ה---
קריאה: של אותו מעקה, בין אם המעקה הוא של הגג או של מרפסת הגג.
קריאה: זה אותו דבר.
אפרת דון יחיא: אנחנו לא רוצים לייצר תרנים, צריכים להבין על איזה מתקן מדובר.
אתי בנדלר: עורכת דין יחיא, אני באמת לא מנסה להתנגח, אני באמת מנסה להבין, הנוסח, כפי שהוא כתוב עכשיו, כפשוטו, אם הכוונה שלך היא שההתקן, הגובה שלו, לא יעלה על חצי מטר מהגובה העליון של המעקה, זה לא כתוב.
אפרת דון יחיא: ההגדרה אומרת ככה; הגובה של המתקן הוא עד חצי מטר, אבל אפשר להציב אותו גם על המעקה.
יעקב כהן: אבל אי אפשר.
יעקב כהן: טכנית אי אפשר.
יעקב כהן: אתם יכולים להציב אתם, כמו שאתם---
קריאה: צריך להוסיף את המלים 'מעל המעקה' בסוף ההגדרה.
אתי בנדלר: עורכת דין דון יחיא, הם רוצים להציב אותו על המעקה, אבל לעגן אותו אל הרצפה.
אתי בנדלר: כך אני מבינה מהדברים.
אתי בנדלר: במקרה כזה העיגון הזה, הכבל המעגן, או הקונסטרוקציה, אינני יודעת איך עושים את זה בפועל, האורך שלו יעלה על חצי מטר וזה לא יתאפשר.
אתי בנדלר: אם אתם רוצים לאפשר את זה, צריך לנסח את זה בהתאם.
אפרת דון יחיא: מה שצריך להקפיד בניסוח כזה, שלא ייווצרו תרנים גבוהים על מרפסות גג.
אפרת דון יחיא: אנחנו צריכים לזכור, זו לא המרפסת הגבוהה ביותר---
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על גובה מקסימלי ש---
כרמל שאמה-הכהן: שלא יבלוט חצי מטר מקו המעקה.
אתי בנדלר: אם זו הכוונה, אז צריכים להביא את זה לידי ביטוי.
אפרת דון יחיא: כלומר חצי מטר, ואם יש מעקה, לא יבלוט מעל---
כרמל שאמה-הכהן: חצי מטר מעל המעקה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אפשר להתקין את זה על המעקה, אז בהגדרה במעקה חזק הם יכולים להתקין את זה מעל.
אתי בנדלר: אם זו הכוונה, אז צריכים להביא את זה לידי ביטוי ב---
כרמל שאמה-הכהן: אבל איפה שהם צריכים לרצפה, לא להחשיב להם את הגובה מהרצפה אל סף המעקה.
כרמל שאמה-הכהן: תקני את הניסוח בהוראה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1, סעיף ההגדרות, לרבות השינויים בעניין בעל רישיון חדש ובעניין מתקן.
אתי בנדלר: וייתכן שגם ב'בעל רישיון' יהיה צורך לשנות.
כרמל שאמה-הכהן: אוקי, אנחנו מסמיכים את היועצת המשפטית לעשות את ההתאמה הנדרשת.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב?
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1, הגדרות – אושר פה אחד   סעיף 2.
אפרת דון יחיא: (מקריאה): "תנאים נדרשים להקמת מתקן.
אפרת דון יחיא: 2. התקנת מתקן על גג בניין פטורה מהיתר ובלבד שיתקיימו, בנוסף על התנאים בסעיף 266ג לחוק, כל אלה:      "(1) בעל הרישיון הגיש בקשה להיתר להקמת מתקן שידור קטן לוועדה המקומית לפי תמ"א 36/א או תכנית אחרת, ולבקשה להיתר צורפו מסמכים כאמור בפסקה (6)(ב) המפרטים עד שלושה מקומות חלופיים להקמת המתקן, שבכוונתו להקים, אם לא התקבלה החלטת מוסד התכנון במועדים המפורטים בפסקה (3); מקום חלופי יהיה במרחק שלא יעלה על מאה מטרים ממתקן השידור הקטן, נושא הבקשה להיתר;     "(2) פורסמו מודעות או נשלחו הודעות לזכאים לפי החוק כתנאי לאישור הבקשה להיתר, אם קיימת חובה כזאת לפי החוק, ובמודעות, או בהודעות לפי העניין, צוין כי המועד להגשת התנגדות לוועדה המקומית הוא 21 ימים".
כרמל שאמה-הכהן: ועכשיו תסבירי בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: תתחילי מ-(1) כי אלה דברים מורכבים.
אפרת דון יחיא: הכוונה היא שדבר ראשון יגישו בקשה שתואמת את חוק התכנון והבנייה, בקשה להיתר, רגילה, מה שאנחנו קוראים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה, יש אפשרות להחליף את הוועדה המקומית בהיררכיה יותר גבוהה, שלא שוקל שיקולים פוליטיים מקומיים, אלא רק שוקל באמת שיקולי איכות סביבה ו...?
כרמל שאמה-הכהן: מה עם ועדה מחוזית?
אפרת דון יחיא: היתרי בנייה זה רק ועדה---
כרמל שאמה-הכהן: למה לא תוכלי להתמודד עם זה?
קריאה: זה מתקנים קטנים, פרושים, רבים.
קריאה: היא תוכל לעמוד בזה?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כל הזמן מנסים להתגבר על הבעיה שראשי ערים לכודים בין הצורך לתת מענה לחברות הסלולר לבין מועד הבחירות הבאות שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: מי שמתעלם מזה הוא קצת בבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: ראש עיר אומר, מה אני צריך את כאב הראש הזה, אנשים שיתחילו לשרוף לי אנטנות בעיר, אנשים שיתחילו להפגין לי מול ישיבת מועצת העיר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מכירים את השיקולים.
כרמל שאמה-הכהן: וזה לרבות ראשי ערים שאני מכיר אותם שלא עושים חשבון בכלל לתושבים בדברים אחרים, בנושאים האלה אין להם אינטרס להגן על חברות הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר, בוא נפנה את זה לגוף פרטי ואני לא אומר שחברות הסלולר הן אלה שיחליטו ולא פטור.
כרמל שאמה-הכהן: גוף, מינהל התכנון, ועדה ארצית, ועדה מחוזית, מי שאתם רוצים, ובלבד שאותו גוף לא שוקל שיקולי הבחירות הקרובות.
אפרת דון יחיא: יש לי תשובה בכמה היבטים.
אפרת דון יחיא: ראשית אנחנו בתקנות, אנחנו לא בחוק, אנחנו לא משנים דברים שאנחנו לא יכולים לשנות אותם בתקנות, והיום הגוף שמוציא היתרי בנייה זה ועדה מקומית, לפי חוק התכנון והבנייה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אנחנו יצאנו כבר מפטור, כלומר את יצאת מגדר הוועדה המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: מטרתן של התקנות האלה היא לא בהכרח להחזיר את זה לוועדה המקומית, העיקר שיהיה צמצום ופיקוח והסדרה.
אפרת דון יחיא: היועץ המשפטי לממשלה כן כיוון אותנו לפנות לוועדות המקומיות.
אפרת דון יחיא: גם בדוח שלנו, של הצוות, דיברנו על החשיבות שדווקא הוועדה המקומית מעורבת בנושא.
אפרת דון יחיא: אנחנו לא מקבלים את זה שלוועדות מקומיות לא נח להתעסק בזה, אנחנו חושבים שהן אלה שאמורות לקבל את ההחלטות ויש עוד הרבה דברים שלא נח להן, אנחנו לא בגלל זה לוקחים מהן את הסמכות.
אפרת דון יחיא: אבל בהיבט הנוסף שכרמית התחילה לדבר עליו, זה ההיבט של אפשרויות.
אפרת דון יחיא: ועדה מחוזית בקושי מתמודדת עם התכניות שהיא אמורה לאשר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, ועדת משנה בוועדה המחוזית.
כרמית יוליס: היא לרוב לא עוסקת בכלל ברישוי, בטח לא ברישוי של מתקנים כל כך קטנים בשוק.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר, תקימו ועדת רישוי סלולרית, שהמדינה תקים.
אפרת דון יחיא: לא, אז אנחנו מעבירים את זה לוועדות הערר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם רוצים לשמור את כל הפרמטרים של ההסדרה, של הזמנים, של המועדים, של חובות ההגשה, זה לא יילך ביחד עם הוועדות המקומיות.
כרמל שאמה-הכהן: איפה שהוא צריכה להיות פה פשרה, או במובן של לחזק את המגישים מול ועדה מקומית ולתת דברים יותר קשיחים בהתקדמות, וזה תמורת ויתור, נטילת סיכון שיהיו לנו אנטנות אולי קצת פרועות, אולי, או להחליף את הגוף שלא ישקול שיקולים פוליטיים בהסדרה של---
אפרת דון יחיא: אני לא מקבלת את זה, הפתרון הזה---
כרמית יוליס: אבל הפצתרון הזה נמצא בידי ראש ועדת הערר.
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד לך.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך ועדה מקומית, אני הייתי בדיונים כאלה, כשבא אדם ורוצה לבנות בית, נניח יש לו בקשה חריגה, אז הוא תושב העיר, יש לו אינטרס, שוקלים את האינטרס שלו.
כרמל שאמה-הכהן: לחברת סלולר אין זכות הצבעה בעיר, אין לה שום דבר, אין לה שום מגע עם אף אחד בעיר, הם אלה שיודעים לקדם את הדברים בתוך אגף ההנדסה, הם פשוט הולכים לאיבוד שם.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך, יצא לי בהיסטוריה שלי להוריד אנטנות במאבקים ציבוריים, לשבת בישיבות ולשמוע איך נבחרי הציבור מדברים על הבקשות של חברות הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: תאמיני לי, אני רואה את זה מכל הזוויות ועכשיו מהזווית הזו.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם תתעקשו שזה יהיה בוועדות התכנון ו בנייה, ועם הקשיחות שאתם רוצים כלפי חברות הסלולר, אנחנו נהיה במשהו שהוא לא מאוזן.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר לכם בואו נוציא את זה מידי המדינה, אני אומר לכם, נלך ברוח שאתם אומרים, ובלבד שהגוף שישקול את הזה ישקול באמת שיקולים תכנוניים, בריאותיים, סביבתיים וכיוצא בזה בשיא הקשיחות.
אפרת דון יחיא: אבל הגוף הזה צריך להיות הוועדה המחוזית.
כרמל שאמה-הכהן: תנמקי?
אפרת דון יחיא: אנחנו לגמרי מודעים למה שאתה אומר, אנחנו קשובים לזה, אנחנו יצרנו מנגנון שאומר שאם הם לא נתנו מענה תוך זמן, יש פה פטור, וכבר בהיתר מגישים---
כרמל שאמה-הכהן: אבל האמירה הזאת ריקה מתוכן, כי אנחנו לא יודעים להגדיר מה זה אי מתן מענה.
כרמית יוליס: אז עם זה אפשר להתמודד, נוכל לחשוב על מה המשמעות של אי מתן מענה.
יעקב כהן: גם היום לאתרים רגילים יש לוחות זמנים.
כרמית יוליס: זה כבר סירוב בשלב מסוים ואז ניגשים אל ועדת הערר.
כרמית יוליס: בוועדות הערר---
כרמל שאמה-הכהן: מה זה בשלב מסוים?
כרמית יוליס: כשמבינים שהסירוב הוא לא אמיתי ולא בגלל שלא צירפו את המסמכים, אפשר לראות בזה כסירוב, וזה רק היה כיסוי שלא הוגשו מסמכים ובעצם המשמעות היא שאומרים לבקש 'לא', לא ניתן להקים, אז יש לו אפשרות לגשת לוועדת ערר, שגם היא קצובה במועדים.
כרמל שאמה-הכהן: עם ועדת ערר אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: בואי נלך ישר לוועדת ערר.
אפרת דון יחיא: ללכת ישר לוועדת ערר זה מהלך שבעיניי הוא קשה, כיוון שיש איזה שהיא היררכיה שאומרת מי הגוף שמעניק רישיונות בכל סוג של מתקנים וכל חוק התכנון והבנייה מתנהל באיזה שהוא אופן באיזה שהם הליכים.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה הקדושה של ועדת תכנון ובנייה.
אפרת דון יחיא: להפקיע מהוועדה המקומית את הסמכות, דווקא ביחס למתקנים מהסוג הזה, זה קשה להצדיק אותו.
אפרת דון יחיא: אדוני טוען שישנם שיקולים כאלה ואחרים לאותן ועדות, התקנות בהחלט מתמודדות עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: אין מקום יותר חולה במדינת ישראל מוועדות תכנון ובנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אין מקום יותר חולה מזה---
אפרת דון יחיא: אנחנו מתמודדים עם זה בוועדה---
כרמל שאמה-הכהן: לא, אין דברים כאלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים עוד לא מבינים מה קורה בוועדת תכנון ובנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם היו יודעים מה היה קורה בוועדת תכנון ובנייה, האירנים לא היו מפתחים פצצה, הם היו פשוט מחכים.
כרמל שאמה-הכהן: זה פשוט מקום רקוב, שמרקיב את המדינה, משחית אותה בצורה הכי גרועה.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל זה אני אומר לך, נלך למקומות יותר מקצועיים.
אפרת דון יחיא: הפתרון של ועדה שלא רוצה---
קריאה: כאחד שהוא יושב ראש ועדת בניין ערים, בקטע הזה אני אומר לך שאתה צודק במאה אחוז, ואני יודע על מה אתה מדבר.
כרמל שאמה-הכהן: אותי קשה לשכנע אחרת, תאמין לי.
יעקב כהן: אדוני, גם היום יש מגבלת זמן, רק שתדעו, בחוק, כולל לוועדות ערר, ובפועל כשזה הולך לוועדות ערר---
אפרת דון יחיא: אבל בררת המחדל היא הפוכה.
יעקב כהן: לא משנה, בפועל, כשוועדה מקומית רוצה לסרב ולעשות הכל כדי לא להוציא את ההיתר, זה לוקח ארבע, חמש, שש שנים, ויושבת פה ועדה שניהלנו הליכים משפטיים כדי לקבל היתרי בנייה ואנחנו יודעים כמה שנים זה לוקח.
יעקב כהן: הם יכולים לספר שהכל 14 יום, 30 יום, והכל יפה על הנייר.
לאה ורון: איפה יש הגדרה של ועדת ערר?
כרמל שאמה-הכהן: האוצר והתקשורת, אתם הייתם מוכנים שגוף ארצי ידון בזה?
עדן בר טל: לשאלה הכללית של היושב ראש, שאיננה קשורה לתקנות, אני יכול להגיד, ואני מ אמין שזה גם על דעת האוצר, שנראה שהמוצא היחידי בנושא תשתיות סלולר במדינת ישראל זה להעביר את זה לגוף תכנון ארצי, מכמה סיבות.
עדן בר טל: אחת, מהסיבה שאדוני אמר, שהיא הסיבה העיקרית.
עדן בר טל: סיבה שנייה, זו הסיבה של אופטימיזציה של רשת סלולרית.
עדן בר טל: התדרים לא יודעים להבדיל בין גבעתיים לרמת גן, כל שאר האנשים שיושבים פה עוסקים בתיחום הזה ויודעים לפעול לפיו, רק בעיה אחת, התדר לא יושב כאן והוא לא מכיר את הגבולות המוניציפליים, וכשעיריית הרצליה לא מתקינה אנטנה, אז האנטנה אצלי, מרמת השרון, עובדת פי כמה יותר חזק בגלל שבהרצליה לא מתקינים, והילדים שלי חוטפים יותר ברמת השרון.
עדן בר טל: הדרך היחידה גם לגרום לחברות הסלולר לנהוג בצורה שהיא גם כלכלית וגם אחראית, זה לתת להם את האפשרות לפעול בצורה כזאת.
עדן בר טל: אי אפשר לבוא ולהגיד להם 'תהיו בני אדם, תהיו בסדר', ביד אחת לדרוש מהם תקשורת סלולרית, למערכת הביטחון יש גם דרישות מהם, וביד השנייה רק תעשו את זה בלי אתרים, או not in my back yard.
עדן בר טל: זה לא יכול לעבוד, ולכן רק מה שאדוני אמר, גישה כלל ארצית, אופטימיזציה של רשת, אגב, היא תפחית את מספר האתרים, תוך שילוב בנושא של שיתוף אתרים, יהיה בדיוק כל השכבות שצריך; כתובת כלל ארצית, תכנון כלל ארצי, שכל הגורמים הרלוונטיים יישבו שם---
כרמל שאמה-הכהן: ברור, כל הרכב שתביאו יהיה מקובל עליי.