GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור ורונה: אדוני, אני מבין את הרצון לתמציתיות וכמובן אני מכבד את כבוד היושב ראש, רק דבר אחד, לפני שאני אציג ממש בתמציתיות כמה שקפים, כדי להבין מה קורה בשטח, אני רוצה שמר יעקב כהן, שהוא בין שאר האנשים שעובדים עם פורום החברות הסלולריות בנושא הקשור לזה, ייתן דברי פתיחה, ברשותך, ואחרי זה אני אמשיך.
יעקב כהן: אני מייצג את חברת פרטנר תקשורת.
יעקב כהן: אני מדבר בשם הפורום כרגע.
יעקב כהן: אנחנו נפתח בטענה שהעלתה היועצת המשפטית של הוועדה הנכבדה הזאת בדיון מה-26.5.
יעקב כהן: העלתה היועצת המשפטית טענה שיש כאן מצב דברים שבו המחוקק הראשי קבע פטור בחקיקה הראשית, בסעיף 266ג לחוק התכנון והבנייה, ובא מחוקק המשנה ומבקש להתקין תקנות שבעצם אחד התנאים שנקבעים בתוך התקנות האלה זה חובת קבלת היתר בנייה.
יעקב כהן: יש כאן סתירה בין חקיקת המשנה לחקיקה הראשית המסמיכה.
יעקב כהן: היועצת המשפטית העלתה את זה בדיון ב-26.5.2010, למרבה הצער אף לא אחד ממשרדי הממשלה התייחס לעניין הזה.
יעקב כהן: אנחנו סבורים ואנחנו חושבים שאין סמכות לשר הפנים, בכל הכבוד, להתקין תקנות שסותרות את החקיקה המסמיכה,ה ראשית.
יעקב כהן: יש כאן סיטואציה שהמחוקק החליט על פטור, הוא השאיר בידי שר התקשורת להגדיר את הטכנולוגיה שאותו פטור ישמש ולא ניתן באמצעות תקנות לאסור את השימוש בפטור שנקבע בחקיקה הראשית, עם כל הכבוד.
יעקב כהן: אנחנו גם חושבים שיותר מזה, התקנות האלה הן גם עומדות בסתירה לתקנות של התדרים שדיברו כאן קודם.
יעקב כהן: היועץ המשפטי לממשלה, אין מחלוקת שקבע שהתקנות הותקנו כדין ובסמכות, כמו שאמר משרד התקשורת, ובא כאן שר הפנים ובעצם מרוקן מתוכן גם את התקנות של התדרים.
יעקב כהן: אין להן שום משמעות.
יעקב כהן: אם התקנות עוברות כמו שהן, אין לתקנות התדרים כל רלוונטיות יותר, זה הופך להיות אות מתה.
כרמל שאמה-הכהן: יותר חשוב שתוכל להתייחס בתור הפורום לגבי אלמנט של שיתוף אתרים.
יעקב כהן: ברשות אדוני, אני אשלים עוד כמה נקודות ואחרי זה אני אשיב למה שאדוני יבקש.
יעקב כהן: אחד מתנאי הסף שנקבעו, לדוגמה, בתקנות, שאומרים לנו שזה מידתי ובסבירות, שהיועץ המשפטי לממשלה קבע ש-5% זה בסדר.
יעקב כהן: כדאי להבין מה זאת ההוראה הזאת.
יעקב כהן: בעצם אומרים לי, אני מייצג חברה סלולרית 11 שנים בתחומי רישוי, אני לא מכיר מצב דברים שבו חברה סלולרית הגישה 20 בקשות, או ביקשה 20 היתרים בתחום ועדה באותה שנה קלנדרית.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור לנו ותטען את זה בסעיף הספציפי כשנדון בו.
כרמל שאמה-הכהן: הערות כלליות.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי אותך לגבי שיתוף אתרים, מה עמדתכם?
יעקב כהן: אנחנו, כחברת פרטנר, בעד שיתוף אתרים.
יעקב כהן: יש שיתוף אתרים ואין לנו שום בעיה עם זה, עם שיתוף אתרים.
ליאור ורונה: בנושא של שיתוף אתרים, החברות הסלולריות בעד שיתוף אתרים וכבר היום זה חלק מהאתרים כבר מתבצעים בשיתוף, אין בכלל ספק בנושא הזה.
ליאור ורונה: יש פה היבטים שפה צריכים לפתור את זה.
ליאור ורונה: כאשר אתה רוצה להקים בתוך מרכז עירוני במקום מסוים, יש הבדל בין, כמו שכבוד היושב ראש אמר, לשים אנטנה קטנה לבין לשים בשיתוף אתרים מה שנקרא כמה אנטנות.
ליאור ורונה: גם מבחינת הציבור יש היבטים לכאן ולכאן.
ליאור ורונה: אבל מבחינת החברות הסלולריות, ואני אומר לך את זה מעבר לחברות הסלולריות, זה ברור שציבורית, עניינית, נכון יותר שבמקום שאפשר לשתף צריך לשתף.
ליאור ורונה: נקודה.
ליאור ורונה: כל מי שאומר אחרת---
כרמל שאמה-הכהן: איפה אי אפשר לשתף?
איתמר ברטוב: הפרקטיקה בשטח היא כזו שכל אתר חדש, כל אנטנה גדולה חדשה שמוקמת, כמעט ללא יוצא מן הכלל, מוקמת תחת מאמץ לשיתוף אתרים.
כרמל שאמה-הכהן: למה מתקני גישה הם לא משותפים?
איתמר ברטוב: כי אין אופציה כזו.
איתמר ברטוב: זה לא רלוונטי.
איתמר ברטוב: אדוני, תרשה לי, אני אבהיר את הנקודה בשנייה.
איתמר ברטוב: השיתוף הוא בכמה רמות.
איתמר ברטוב: הבעיה בשיתוף אתרים, מעבר לבעיה לקבץ את כולם לאותה אנטנה, יש פה בעיה של עומק שיתוף הפעולה בין החברות, שנכון להיום הוא מוגבל, ולכן הקמת אנטנות משותפות, שהאנטנה עצמה תהיה משותפת, לא שבהקמת התורן יש שיתוף בהליכי תכנון ובנייה, זה הליך שכרגע אינו מורשה לנו.
איתמר ברטוב: אסור לנו לדבר על זה.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינת הגבלים עסקיים?
איתמר ברטוב: כן.
איתמר ברטוב: לכן זה גם לא יכול לחול, בוודאי לא על מתקני גישה ולכן זה גם מוגבל.
איתמר ברטוב: אגב, גם הרשויות המקומיות מקפידות על זה שבמקום שיש אישור כופים על כולם להתקבץ.
יעקב כהן: אגב, צריכים להבין ששיתוף אתרים בתוך העיר זה אומר תרנים גבוהים יותר.
יעקב כהן: אומרים לנו ושמענו פה כמה דוברים שאמרו 'אין בעיה, תגישו בקשה להיתר, תקבלו היתר', רק שוכחים לציין שכרגע מקודמת תכנית מתאר ארצית, מספר 36א1, שמגבילה את גובה התרנים לגובה כזה שלא יהיה שיתוף אתרים.
יעקב כהן: מספרים שרוצים שיתוף אתרים, אבל בעצם בשטח מציבים מגבלות כאלה שלא ניתנות ליישום השיתוף.
כרמל שאמה-הכהן: מר ורונה, מה אתה רוצה להציג, תגיד לי בנקודות.
כרמל שאמה-הכהן: שבאום אל פחם יש יותר קרינה?
ליאור ורונה: לא, זה אתה יודע.
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד?
ליאור ורונה: לגבי חיוניות מתקני הגישה, אני אוותר.
ליאור ורונה: אני אתן לך דוגמה, דיברו פה על הרשויות המקומיות שנותנות ומסייעות.
ליאור ורונה: קחו לדוגמה את מודיעין.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שיש בעיה עם רשויות מקומיות.
ליאור ורונה: אבל יש נקודה אחת שאולי פה לא יודעים.
ליאור ורונה: למשל תיקח היום, ופה אני רוצה לתת פתיחה.
ליאור ורונה: דיבר מנכ"ל מירס לגבי הצרכים שלו כמפעיל חדש ואני מכבד ומבין את הגישה ומבין את רוח הדברים, אבל יש דבר אחד שגם מירס וגם כל מפעיל חדש צריך להבין, שבסופו של דבר היום הוא מפעיל חדש ויהיה לו, במידה ויהיו לו את ההטבות שלו, מתי שהוא.
ליאור ורונה: ברגע שהוא ייצב את הרשת, הוא יהיה מפעיל לכל דבר, ולכן אני מרגיש, ואני באמת כך פועל, אני מייצג את כל הנושא של התשתית הסלולרית, לא משנה מפעיל חדש או מפעיל ישן, יש עובדה אחת שהיא מאוד ברורה וחשוב לשים על השולחן; חברה סלולרית לא מקימה אנטנה אלא אם יש בה צורך מיידי לאנטנה ויש בה באמת צורך לקליטה ולהורדת הקרינה.
ליאור ורונה: אנטנות עולות כסף.
ליאור ורונה: סמוך עליהן, על החברות, סמוך על המנהלים הכלליים של החברות, שאין הקמת אנטנות לחינם, אלא אם כן יש צורך ממשי שמצדיק את ההוצאה הכספית.
ליאור ורונה: אם נוריד את מתקני הגישה ונלך על תהליך שבו לא יהיו מתקני גישה, כמו שרוצים להיות, אז ניקח למשל את אשדוד.
ליאור ורונה: אם אתם יכולים לראות את הנקודות האדומות, אלה נקודות שהיום יש בהן קשיי קליטה באשדוד.
ליאור ורונה: 4% מתוך אשדוד יש בה קשיי קליטה חמורים.
ליאור ורונה: אם תוריד את מתקני הגישה, אתה תוכל לראות שבלי אפשרות של להקים מתקני גישה, 12.3% מאשדוד בעצם חשוכה.
ליאור ורונה: וזה לא שהרשות המקומית באשדוד ממהרת או רוצה או מוכנה להקים אתרים מקבילים או חלופיים.
ליאור ורונה: הנושא של מתקני הגישה, עניין קיומי לחברות הסלולריות במרכזי ערים וזה דבר שצריך להבין בשטח, מבחינת מה שקורה.
קריאה: גם לצרכנים.
ליאור ורונה: ודאי, גם לצרכנים.
ליאור ורונה: מבחינת אשדוד, שוב פעם, את הנתונים של הקרינה אמרנו.
ליאור ורונה: בפתח תקווה אני יכול להראות אותו דבר, 5% בעיות, אם לא יהיו מתקנים, 17% בפתח תקווה בלי תקשורת סלולרית, במקרה שתהיה בעיה עם מתקני הגישה.
ישראל חסון: בפועל אתה מציג פה שקפים מאוד מרשימים, שכל מה שאנחנו רואים זה כתמים.
ישראל חסון: מה זה הקטעים השחורים?
ליאור ורונה: מקומות שיש בהם קליטה.
ישראל חסון: והאדום זה אין.
ליאור ורונה: נכון.
ישראל חסון: כשאתה אומר שאין, באיזה רמה אין?
ליאור ורונה: אני לוקח פה את פתח תקווה.
ליאור ורונה: פתח תקווה, 5% מפתח תקווה יש בהם קשיי קליטה, שיכול להיות או ניתוק או קרינה יותר גדולה מהטלפון הסלולרי, וגם האנטנות מטבע הדברים משדרות יותר.
ליאור ורונה: כי אנטנה שצריכה---
ישראל חסון: בוא לא נערבב רגע נתונים.
ישראל חסון: אין קליטה, או יש קרינה גבוהה יותר?
ליאור ורונה: היינו הך.
ליאור ורונה: בחלק מהמקומות יש קשיי קליטה, של ניתוקים טלפוניים, וגם מטבע הדברים הקרינה יותר גבוהה.
ליאור ורונה: התשובה היא כן, יש בעיית קליטה קשה במקומות האלה.
ליאור ורונה: אתם יכולים לראות, אם תיסעו במקומות ובשכונות מסוימות בערים האלה, דרך אגב, גם בערים שהפריסה בהם היא יחסית טובה, תגלו קטעים רבים שהטלפונים מתנתקים.
ליאור ורונה: הם לא מתנתקים סתם, הם תמיד מתנתקים באותו מקום.
ליאור ורונה: קחו את מבשרת, אני תושב מבשרת לשעבר, יש מקומות במבשרת שאין קליטה בהם.
ליאור ורונה: למשל בגוש הגדול בתל אביב.
ליאור ורונה: למרות שתל אביב היא עיר שפרוסה היטב, יש בעיות קליטה.
ליאור ורונה: פרויקט שוהם, עיר מתקדמת ומתפתחת בישראל, אין אנטנות, יש בעיות קליטה---
כרמל שאמה-הכהן: פי כמה הקרינה בשוהם
ליאור ורונה: בשוהם, מהאנטנות הסלולריות בערך פי 350 יותר---
כרמל שאמה-הכהן: פי כמה בהרצליה?
ליאור ורונה: בהרצליה פי משהו כמו 7, 8.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכל?
כרמל שאמה-הכהן: יש יישובים שהם פי 600---
קריאה: בעיריית הרצליה נפרסו מתקני גישה אלחוטית, לא שאישרו לנו.
ליאור ורונה: אלה הדוגמאות, רק כדי שנבין ונשים את התמונה על השולחן.
ליאור ורונה: עכשיו דיברו פה קצת על חוץ לארץ.
ליאור ורונה: אני רוצה לשים על השולחן דברים, שיש אפליות ברורות.
ליאור ורונה: מבחינת בריטניה יש מסלולים שבהם יש פטור מהיתרי בנייה ויש מסלולים ירוקים שבעצם נותנים פטור גם מיידוע.
ליאור ורונה: גם בגרמניה.
ליאור ורונה: בגרמניה יש הליך מאוד מעניין, כבוד היושב ראש.
ליאור ורונה: את הנושא של גרמניה אני רוצה להדגיש, כי יש הליך מאוד הגון.
ליאור ורונה: יש הליך שבו החברה הסלולרית, בתהליך מסוים, באה לרשות המקומית, יש לרשות המקומית 30 יום כדי להסכים לאתר שהחברה הסלולרית ביקשה.
ליאור ורונה: אחרי 30 יום יש לה שתי אפשרויות, או לאשר או לתת אתר חלופי שעומד בצרכים ההנדסיים.
ליאור ורונה: שתי האפשרויות מקובלות, הלוואי שהיו גם בישראל.
ליאור ורונה: החברות הסלולריות רוצות ללכת לרשות המקומית, תנו להם רק 30 יום מוגדרים.
ליאור ורונה: אין להם משחקים; או לתת היתר, או לתת היתר חלופי.
ליאור ורונה: נתנו, כולנו מאושרים, הרשות מעורבת, החברות מעורבות, הציבור מרוויח.
ליאור ורונה: לא נתנו, החברה הסלולרית יכולה להקים אתר בלי היתר ובלי כלום בכל מקום.
ליאור ורונה: מה שטוב לגרמניה, לאו דווקא רע לישראל.
ליאור ורונה: זה הליך שבעצם הציבור מקבל את הכל, גם יש פנייה לרשות המקומית, מדברים איתה, נותנים לה 30 יום מוגדרים, ברורים, שיתפה פעולה, באה, נתנה, או נתנה משהו חלופי, כולנו זכינו.
ליאור ורונה: הרימה דגל אדום?
ליאור ורונה: מקימים אתר.
ליאור ורונה: הציבור לא נפגע.
ליאור ורונה: הציבור פשוט לא נפגע.
קריאה: זה לכל אתר סלולרי, או רק ל---
ליאור ורונה: לא, אתרים שהם קטנים בגרמניה אלה אתרים שהגובה שלהם הוא עד עשרה מטרים.
ליאור ורונה: שנבין.
ליאור ורונה: פה מתקני הגישה, מדובר על 30-80-50 סנטימטרים, שם מדובר על עשרה מטרים.
ליאור ורונה: אתם יכולים לראות.
ליאור ורונה: זו גרמניה.באוסטריה יש גם פטורים.
ליאור ורונה: אני לא רוצה להרחיב, כבוד היושב ראש, אבל דבר לפני אחרון, אדוני, שחשוב לי להגיד; קחו את ארצות הברית.
ליאור ורונה: בארצות הברית מחייבים את הרשויות הפדרליות בחוק להקים מתקנים סלולריים על המתקנים הפדרליים.
ליאור ורונה: זו דוגמה אישית לציבור, זו דוגמה אישית לכולם.
ליאור ורונה: אין רשות פדרלית שלא מחויבת להקים עליה מתקן שידור במידה ויש צורך.
ליאור ורונה: זה דבר שיכול היה להיות מקודם בישראל, זה אמנם לא קשור כל כך לתקנות, אבל זה הליך שלפני שסוגרים את המסך על מתקני הגישה, שהם היום האופציה היחידה להקים מתקנים סלולריים, היו חייבים לתת פתרון ואין פתרון.
ליאור ורונה: לא חכמה לבן אדם מונשם להוציא את הצינור ולהגיד לו 'תסתדר', כי אי אפשר להסתדר פה.
ליאור ורונה: כמובן ההשוואה היא שונה, אבל יש פה משהו שהוא מאוד מאוד ברור, התשתית הסלולרית חייבת פריסה מלאה ואפשרות לפרוס.
ליאור ורונה: דיברו פה הרבה מספרים.
ליאור ורונה: ני יכול להביא לך, אדוני, את הנתונים.
ליאור ורונה: בחברות הסלולריות, אחרי שהוועדה הזאת וגם במהלך, ישבו המהנדסים, לא נהנו כל כך אבל ישבו וספרו היתר היתר כדי לראות כמה היתרי בנייה הגישו, כמה קיבלו.
ליאור ורונה: מדובר במצב שבו אין מצב שנותנים היתרי בנייה.
ליאור ורונה: אני חושב שגם הוועדה הבין משרדית מבינה את זה.
ליאור ורונה: החברות הסלולריות מקימים מתקני גישה, היה עדיף להם ללכת להקים מתקנים בהיתר, אבל עם חוסר שיתוף הפעולה של הרשויות, אין דרך.
ליאור ורונה: ההשלכות עקב הגבלת פיתוח ותשתית.
ליאור ורונה: רוב השיחות מתבצעות מתוך מבנים ורק מתקני גישה יכולים לתת, באזורים בין עירוניים.
ליאור ורונה: אתה לא יכול להקים תורן, אף אחד לא ייתן לך להקים תורן, לא של חמישה מטרים ולא עשרה מטרים, צריך מתקנים קטנים, כמו מתקני גישה.
ליאור ורונה: אוכלוסיית המדינה לשמחתנו צפויה לגדול ומדובר בקיבולת נוספת.
ליאור ורונה: אתה צריך עוד אתרים כדי לשרת אותם, ואתה לא יכול לפגוע, וכמובן יש התפתחות טבעית, יש מבנים שקמים, מבנים שיורדים, הפסקת שכירויות.
ליאור ורונה: אתה חייב שימור הרשת ולשמור אותה ולקבוע מצב שבו כמות מסוימת או חלק מהאתרים מוקמים במתקנים בפטור בהיתר, כי אם לא, יהיו פה חלקים רבים במדינת ישראל שייפגעו.
ליאור ורונה: אדוני, יש פה עוד, כמו שדיברו שם, אנשים, אני יודע שיש פה מהנדס מחברת פלאפון שרוצה להגיב ולהגיד כמה דברים.
ליאור ורונה: יש את מר איתמר ברטוב שמייצג חברה סלולרית שירצה להגיב, אני אשמח אם תיתן לו קצת.
ניצן הורוביץ: אני מהנדס אלקטרוניקה במקצועי, אני עוסק בתחום הסלולר מזה 15 שנים.
ניצן הורוביץ: אני מייצג את חברת פלאפון, והצד ההנדסי של כל החברות.
ניצן הורוביץ: אל"ף, כדאי לזכור, קצת מוזר שאנחנו יושבים פה ושומעים ונראה כאילו שאנחנו עוסקים באיך לא לדאוג לבריאות הציבור.
ניצן הורוביץ: יש היום במדינת ישראל להערכתי מאות אלפי תושבים שנהנים מרמת הקרינה כתוצאה מהקמת מתקני הגישה שהוקמו בארבע-חמש השנים האחרונות.
ניצן הורוביץ: לעומת זאת יש, לצערי, מאות שכונות, ניתחנו אותן, וזה קצת מתייחס לשאלתו של חבר הכנסת ישראל חסון, מה זה הנושא של קרינה וקליטה.
ניצן הורוביץ: הרי אנחנו לא מקימים אתרים בשביל שהמוטיבציה היא להקטין קרינה, בפירוש לא.
ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים בוודאות למדוד באמצעות המחשוב שלנו, באותם מקומות שעוצמות הקרינה, או עוצמות הקליטה הנמדדות הן כאלה שבסופו של דבר הן אל"ף לא יוצרות שיחות רציפות, בי"ת, הן מביאות את המכשירים הקטנים לשידורים בעוצמות גבוהות מאוד.
ניצן הורוביץ: אז כדאי מאוד לזכור שכיום, במדינת ישראל, יש מאות שכונות, שיש להן אולי איזה שהיא תקשורת, אבל התקשורת הזאת מתקבלת מאתרים מאוד רחוקים.
ניצן הורוביץ: כלומר אתה יכול למצוא את עצמך, אדוני היושב ראש, בבית, או יושב בבית קפה, ומדבר, כשהמכשיר שלך מוציא את מקסימום ההספק שלו ועדיין הוא לא מאפשר לך לנהל שיחה רציפה.
ניצן הורוביץ: כדאי מאוד, כשהוועדה הולכת לקבל איזה שהיא החלטה, מאוד להיות מושפעת גם מהנושא של מערכות שהן די דומות כפונקציה של קרינות, למשל מערכות התאורה.
ניצן הורוביץ: אנחנו די נעזרים בהסברים שמערכות התאורה, אנחנו לא רוצים לראות מה שנקרא ארבעה-חמישה פנסים מסביב לאיזה שהיא שכונה, שמאירים בעוצמות אדירות את התאורה העירונית, גם שזה לא יעיל, ובי"ת כמובן זה גם לא בריא.
ניצן הורוביץ: מאז ספטמבר, אני רוצה לעדכן את הפורום הנכבד, בפרסום מצב, בעצם לא מפותחות הרשתות, ואני אומר את זה בהתחייבות מלאה, לא מפותחות הרשתות באזורי המגורים במדינת ישראל.
ניצן הורוביץ: לא קמו אתרים, המצב נשאר בדיוק כפי שהוא, למרות שמגישים בקשות לרשויות ועל סגנון הרשויות כבר נאמר הרבה מאוד.
רוני קלר: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו פה.
רוני קלר: אני מהפורום לסלולריות שפויה.
רוני קלר: בקצרה ממש.
רוני קלר: דיברו פה על גרמניה ועל בריטניה ועל קנדה.
רוני קלר: אני רק רוצה להזכיר לוועדה, בזמנו יושב ראש ועדת פנים, חבר הכנסת אופיר פינס, בא ואמר את הדברים הבאים, הוא אמר שבמדינת ישראל משדרגים פי שלושה ו...
רוני קלר: כלומר ברמת הקרינה פר בן אדם, הסיכון פה הוא מאוד גבוה.
רוני קלר: דיברו פה על הספקים של תחנת שידור, ההספקים הם בכניסה, אותנו לא מעניין מה ההספקים, אם יהיו 20 או 30, או 15 ואט באותה כניסה של המכשיר.
רוני קלר: מעניין אותנו במוצא, במוצא מעניין אותנו 0.1, 1 מיקרו, מה שיקרין את אותו בן אדם שמדבר בטלפון.
רוני קלר: זו נקודה שנייה.
רוני קלר: נקודה שלישית שאני רוצה להתייחס לדברים שאמר חבר הכנסת שטרית.
רוני קלר: אנחנו, הפורום לסלולריות שפויה, מקדמים, מחפשים לקבל הרבה אנטנות בעוצמת הקרנה נמוכה של 1 מיקרו.
רוני קלר: הווה אומר לקחת אנטנה אחת.
רוני קלר: היום יש אנטנות של 100 מיקרו, לקחת אנטנה כזאת, לחלק כל אנטנה כזאת ל-100 אנטנות קטנות.
רוני קלר: לגבי הטענה, יותר אנטנות זה פחות קרינה.
רוני קלר: זה פיקציה.
רוני קלר: אני רוצה להסביר מה קורה עם מכשיר הסלולר.
רוני קלר: מכשיר הסלולר פולט שתי קרינות, הוא פולט קרינה מגנטית והוא פולט קרינה סלולרית.
רוני קלר: את הקרינה הסלולרית ניתן לאפס אם נשים לידו אנטנה.
רוני קלר: אז הקרינה הסלולרית תתאפס, אבל הקרינה האלקטרו מגנטית לא תתאפס.
רוני קלר: היא קיימת.
רוני קלר: זה דבר אחד.
רוני קלר: נקודה נוספת, לחברת הסלולר ישנה עדיין מחויבות לתת שירותים למכשירים מסוג דור 1, דור 2, דור 3 ודור 3.5.
רוני קלר: מה שמתקינים היום זה אנטנות דור 3.5 ודור 3. הם לא מתקינים אנטנות מדור 2, הווה אומר שמי שיש לו אנטנה דור 2 הוא מוקרן, אז שלא יבואו ויספרו סיפורים---
רוני קלר: אז שלא יבואו ויספרו סיפורים שאם יתקינו יותר אנטנות, אז הם יעשו טוב ל...
רוני קלר: צריך להסתכל על הדברים האלה בהסתכלות---
אופיר אקוניס: אדוני היושב ראש, האם יש גורם אובייקטיבי בחדר הזה שיכול להגיד לנו פעם אחת ולתמיד, מה קורה, כי כל אחד פה אומר---
כרמל שאמה-הכהן: אמר את זה נציג המשרד להגנת הסביבה, בחלק הראשון של הדיון.
אופיר אקוניס: ומה?
אופיר אקוניס: זה משפיע או לא?
אתי בנדלר: אבל לא היתה הבחנה בדבריו של דר' גלברט בין הקרינה הסלולרית לבין הקרינה האלקטרו מגנטית.
אתי בנדלר: זו טענה חדשה שלא עלתה אז.
קריאה: זו המצאה---
אתי בנדלר: זו המצאה?
אתי בנדלר: אוקי.
כרמל שאמה-הכהן: מי מקריא את התקנות?
איתמר ברטוב: אמיר כללית ברשותך, 60 שניות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים מה אתה רוצה להגיד.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך משהו שאתה חושב שאנחנו לא יודעים שאתה רוצה להגיד?
איתמר ברטוב: אני לא אתיימר לחדש לאדוני, אבל בסופו של יום אנחנו מדברים פה על תשתית כמו כל תשתית, ואני חושב שחובתה של הממשלה גם להגיד מה כן ולא רק מה לא, וכל תחנת אוטובוס וכל כביש וכל תחנת ממסר של חשמל וכל ביוב, בסופו של יום מייצר גם תשתית מלאה לעם ישראל וגם יש את הפרט האחד, שהתחנה קרובה אליו, מסוג זה או אחר.
איתמר ברטוב: בסוף צריך להגיד מה כן.
איתמר ברטוב: מה כן, לא נאמר כאן.
איתמר ברטוב: גם השחקנים החדשים בעשר השנים הקרובות ינדדו על רשתות שלנו.
איתמר ברטוב: ההבחנה בין חדשים לישנים קצת מבלבלת את המציאות שהולכת להיות כאן, כולם יהיו על הרשתות שלנו, הן צריכות להמשיך להתקיים---
כרמל שאמה-הכהן: לתקופה---
איתמר ברטוב: מה כן, שום דבר לא נאמר.
איתמר ברטוב: כל היום רק מה לא.
ישראל חסון: מר ברטוב, הרגיזו אותך, הא?
אפרת דון יחיא: (מקריאה): "התקנת מתקן גישה אלחוטית לתקשורת בשיטה התאית.
אפרת דון יחיא: בתוקף סמכותי לפי סעיף 265 ו266ג לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן- החוק), בהתייעצות עם שר התקשורת ועם המועצה הארצית ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     "הגדרות.
אפרת דון יחיא: 1. בתקנות אלה: "אזור בנייה" – שטח שניתן להקים בו מבנים, לפי תכנית מתאר מקומית או תכנית מפורטת, וכן שטח המיועד לפי תכנית כאמור לשטח ציבורי פתוח, שטח פרטי פתוח, שטחי נופש ופנאי, המהווים חלק מיישוב, וכן שטחים שאינם מיועדים לבנייה בתכניות כאמור, הנמצאים במרחק של עד מאה מטרים מגבול השטחים המיועדים לבנייה;     "גג בניין "– כהגדרתו בסעיף 27א(א) לחוק התקשורת;     "בעל רישיון" – מי שקיבל רישיון כללי לפי חוק התקשורת למתן שידורי רדיו טלפון נייד.
אפרת דון יחיא: "בעל רישיון חדש" – בעל רישיון שקיבל רישיון לאחר תחילתם של תקנות אלה.
אפרת דון יחיא: "היתר" – היתר לפי פרק ה' לחוק.
אפרת דון יחיא: "ועדה מקומית" – לרבות רשות רישוי.
אפרת דון יחיא: "חוק התקשורת" – חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982.
אפרת דון יחיא: "מתקן" – מתקן גישה אלחוטית, לפי סעיף 266ג לחוק, המשמש לתקשורת בשיטה התאית, הפועל בתדרים שקבע שר התקשורת לפי חוק התקשורת ולרבות מתקן עגינה.
אפרת דון יחיא: "מתקן עגינה" – התקן המשמש לחיבור מתקן גישה אלחוטית לעמדת בניין, או אל מעקה גג הבניין, שאורכו לא יעלה על 0.5 מטר.
אפרת דון יחיא: "מתקן שידור קטן" – כהגדרתו בתמ"א 36/א.
אפרת דון יחיא: "ממונה" – הממונה כהגדרתו בחוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו-2006, (להלן- חוק הקרינה).
אפרת דון יחיא: "ציוד נלווה" – כל ציוד עזר הנועד לתמוך בהפעלתו של המתקן.
אפרת דון יחיא: "תמ"א 36/א" – תכנית מתאר ארצית לתקשורת, מתקני שידור קטנים וזעירים, על שינוייה".
כרמל שאמה-הכהן: הערות להגדרות?
רועי רוזנברג: להגדרה של בעל רישיון חדש, ההגדרה אמורה להתקבל למפעילים הסלולריים החדשים, לכשייכנסו, ולתת להם ליהנות מההטבות.
רועי רוזנברג: אבל ההגדרה, לפי לשונה, תופסת ויכולה לתפוס גם את המפעילים הסלולריים הקיימים, כל אימת שהם יבקשו ויקבלו תדרים חדשים מול משרד התקשורת.
רועי רוזנברג: תדרים חדשים שמקבלים מעת לעת לפי הצרכים של החברות הסלולריות, מקבלים רישיון, זה רישיון חדש, ולכן התוצאה שעלולה לקרות שהתקנות האלה, עם המסלול שאמור להיטיב רק עם המפעילים החדשים, בפועל יטיבו עם כל המפעילים.
רועי רוזנברג: לכן צריך לתקן בהתאמה את ההגדרה של בעל רישיון חדש.
אתי בנדלר: ברשותך, אני מבקשת לאותו נושא להוסיף ולהעיר.
אתי בנדלר: טיוטת התקנות האלה גובשה זה מכבר ותחילתן אמורה להיות מיום פרסומן, כשאני מניחה שכשהן הובאו לאישור הוועדה, הכוונה היתה שבמועד שהוועדה דנה כרגע בתקנות הן כבר יהיו מזמן בתוקף.
אתי בנדלר: גם עכשיו אנחנו לא יודעים מתי התקנות האלה תפורסמנה והאם יינתן רישיון חדש למפעילים חדשים, שאליהם מתכוונים באמת, רק אחרי תחילת התקנות האלה ולכן זה עלול לסכן את הכוונה המקורית.
אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר שבחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 הוסף סעיף 5(ב) לחוק התקשורת, ושם הוגדר בעל רישיון חדש.
אתי בנדלר: אני מיד אקרא אותו ואני מציעה לבחון אם לאלה הכוונה, ואז פשוט להפנות לבעל רישיון חדש, כהגדרתו בחוק.
אתי בנדלר: בעל רישיון חדש הוגדר שם כדלקמן; '1.
אתי בנדלר: מי שקיבל לראשונה רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד ביום, התאריך העברי, ו-1 בספטמבר 2010, או לאחריו.
אתי בנדלר: (2) מי שרישיונו הקיים הורחב בשל בחירתו במכרז בידי ועדת מכרזים שמינה השר לעניין הזה ביום, התאריך העברי, 11 במאי 2009, או בידי ועדת מכרזים אחרת שבאה במקומה'.
אתי בנדלר: כך מוגדר בעל רישיון חדש בחוק התקשורת היום ואם הכוונה היא לאותם  בעלי רישיונות חדשים, אז אני מציעה לשנות את ההגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: יש התנגדות להעתיק את ההגדרה הזו?
רועי רוזנברג: לא, ההגדרה הזאת היא ההגדרה הרחבה שכוללת גם את המפעילים שהתקנות במסלול---
אתי בנדלר: אני לא יודעת אם אין הכוונה אליהם.
אתי בנדלר: צריכים לשמוע.
אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, הכוונה היתה למי שמתמודד במכרז למפעיל חמישי ושצריך להקים רשת חדשה.
רועי רוזנברג: אבל לא מפעיל קיים שמעת לעת מבקש הקצאת תדרים חדשים במכרז, ועקב זכייתו מקבל רישיון חדש ואז התקנות, עם המסלול המקל, מוחלות לגביו.
נתי שוברט: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים להגיד.
נתי שוברט: זו גם הערה שלנו.
רועי רוזנברג: ואז לא תהיה כל משמעות, למעשה, לכל הפרק הפחות מקל של ה---
אתי בנדלר: אני לא משוכנעת שירדתי לסוף דעתך.
אתי בנדלר: הפסקה אומרת, מי שרישיונו הקיים הורחב בשל בחירתו במכרז בידי ועדת מכרזים שמינה השר, ביום 11 במאי 2009, או בידי ועדת מכרזים אחרת שבאה במקומה, במקום אותה ועדה.
אתי בנדלר: מדובר כאן על ועדת מכרזים ספציפית, שהוקמה למטרה ספציפית.
אתי בנדלר: לא מדובר על סתם הרחבת תדרים.
אתי בנדלר: גם לפעמים יש הקצאת תדרים במכרז.
אתי בנדלר: מדובר כאן על מכרז ספציפי.
נתי שוברט: במכרז הזה החברות הקיימות מנועות מלגשת אליו, אז זה לא יחול עליהן בכלל.
רועי רוזנברג: אם אנחנו מתכוונים לאותו הדבר, אז---
אתי בנדלר: אני חושבת שאנחנו צריכים לשמוע את עמדת משרד התקשורת והאוצר בעניין הזה.
רועי רוזנברג: שלא תהיה אי הבנה ושלא תיווצר תקלה.
אתי בנדלר: התקשורת והאוצר, שהם יגידו למי הכוונה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מנוע מלדבר, הוא מושתק.
אתי בנדלר: לא, לא, אפילו המחמירים ביותר מבית מדרשו של היועץ המשפטי לממשלה לא יאמר למאן דהו שאתם מנועים מלדבר.
אתי בנדלר: השאלה היא מאוד פשוטה, כשמדובר כאן על בעל רישיון חדש, למה הכוונה, למי הכוונה.
אפרת דון יחיא: מה שחודד פה זה שאנחנו הגדרנו מי שיקבל רישיון מתאריך מסוים.
אפרת דון יחיא: אני מבינה את ההערה שלך, אפשר גם לקבוע מועד.
אתי בנדלר: רישיון למה?
אפרת דון יחיא: הכוונה היתה להפעיל רשת סלולרית ולא רישיון של תדר חדש.
אפרת דון יחיא: מה שהעלו פה---
אפרת דון יחיא: כשמקבלים רישיון לתדר חדש זה נחשב רישיון חדש?
דב חנין: בטח שלא, לא זו היתה הכוונה המקורית.
דב חנין: לפחות הסבירו לנו שהמטרה היא להכניס מפעיל חדש.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא להעתיק את ההגדרה כמו שהיא?
אתי בנדלר: אני לא צריכה להעתיק, אני פשוט מפנה, כהגדרתו בסעיף 5ב לחוק התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: להפנות לחוק התקשורת.
אפרת דון יחיא: אנחנו נבדוק, ההגדרה היתה לאותו מפעיל חדש, או---
אתי בנדלר: גב' דון יחיא, מה תבדקו?
אתי בנדלר: מה אתם מציעים כרגע, נניח שהוועדה מסיימת היום את הדיון בתקנות, מה תהיה ההגדרה של בעל רישיון חדש?
אפרת דון יחיא: אני שמעתי לראשונה את ההערה שיכול להיות שההגדרה היא רחבה כמו שהיא.
אפרת דון יחיא: זאת לא היתה הכוונה שלנו.
אפרת דון יחיא: אני אבחן את ההגדרה שאת הקראת עכשיו---
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: היא תרצה, היא תבהיר הבהרות.
כרמל שאמה-הכהן: את מעדיפה את ההגדרה שבחוק התקשורת?
אתי בנדלר: ככל שההגדרה שבחוק התקשורת מכוונת למפעילים חדשים, וכך אני קוראת אותה, אני מוכנה לקרוא אותה שוב ובאיטיות, לשמוע תגובה, וזאת היתה הכוונה, אז אני חושבת שהיא קולעת למטרה.
אתי בנדלר: אם לא, אז תצביעו על הפער.
קריאה: אני מסכימה איתך לגמרי, למעט העניין של התדרים.
קריאה: אם כדי שמפעיל מסוים יקבל איזה שהוא רישיון לתדר נוסף ולפי ההגדרה שאת הקראת גם הוא ייקרא בעל רישיון חדש, אז לא לכך התכוונו.
אתי בנדלר: מכח מה הוא ייקרא בעל רישיון חדש?
קריאה: מכח הרישיון החדש שלו לתדר, זה החשש ש---
אתי בנדלר: מי שקיבל לראשונה רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון חדש ביום 1 בספטמבר 2010 או לאחריו, זה לא.
אתי בנדלר: 2. מי שרישיונו---
דב חנין: השאלה היא שאלה משפטית, אם לראשונה הוא קיבל רישיון לתדר המסוים הזה?
אתי בנדלר: לא, זה לא נקרא לראשונה.
אתי בנדלר: לראשונה הוא קיבל רישיון להיות מפעיל סלולרי, למתן שירותי רדיו טלפון נייד.
כרמית יוליס: אז צריך לקחת את החלק הזה של ההגדרה ולכתוב את התאריך לאחר התקנות.
כרמית יוליס: בדיוק את ארבע המלים האלה---
רועי רוזנברג: ממש ממש לא.
קריאה: אולי הייעוץ המשפטי של לשכת התקשורת יאמר לנו מה---
כרמית יוליס: זה בדיוק מה שצריך, לקחת את החלק שהיא הקריאה ולשנות את התאריך.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה כל כך מסובך פה.
אפרת דון יחיא: הכוונה היא בדיוק מה שאת תיארת, אבל אני לא בטוחה שמה שאת הקראת הוא מה שעושה את החידוד.
אתי בנדלר: מה שאת אומרת, בעצם, זה שהוועדה מנועה מלקבל היום החלטות?
אפרת דון יחיא: אתם יכולים לקבל ואנחנו יכולים אולי להציע לכם בהמשך.
אפרת דון יחיא: אם למשל---
כרמל שאמה-הכהן: אין לה עמדה בעניין, אז למה אנחנו לא יכולים לגבש עמדה?
אפרת דון יחיא: למהות כולנו מסכימים, לניסוח הספציפי הזה, צריך לבדוק שהוא באמת...
אתי בנדלר: אתם רוצים להישאר עם ההגדרה שאתם הצעתם?
רועי רוזנברג: לא, לא יעלה על הדעת הדבר הזה, יש כאן מכרז.
קריאה: לא יעלה על הדעת---
כרמל שאמה-הכהן: לא יעלה על הדעת שאתה מתפרץ.
קריאה: יש מכרז---
כרמל שאמה-הכהן: שוב אתה מתפרץ.
אפרת דון יחיא: הכוונה שלנו היתה שהחברות שניגשות עכשיו למכרז הן מבחינתנו המפעיל החדש, לא מעבר לכך.
אפרת דון יחיא: בהגדרה שאת הקראת---
לאה ורון: זאת אומרת למפעיל חדש ולא למי שמקבל תדר חדש.
אפרת דון יחיא: נכון, בדיוק.
קריאה: אז אולי אפשר 'למעט מי שמגיש בקשה לתדר חדשה'.