GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: יש פה רצון אמיתי של כולם לתקן את זה.
ישראל כץ: טוב שהיושב ראש הסכים להזמין אותי לדיון, למדתי כאן הרבה דברים.
חוה ראובני: העירו לי הערה ואני מבקשת טיפה לשנות את הנוסח שמונח פה.
חוה ראובני: במצב של 72 נקודות יש פעמיים מבחן עיוני, כשזה יכול להיות בעצם על אותן נקודות.
חוה ראובני: היה מבחן עיוני על 36 הנקודות הראשונות, וכשמגיעים ל-72 אז אולי להגיד: למעט מבחן עיוני.
אתי בנדלר: איפה את רוצה לומר את זה?
חוה ראובני: בתקנת משנה (ו) החדשה: "נקודות שבשלן הוטל אמצעי תיקון מסוים, לא יוטל בשלן אמצעי תיקון פעם נוספת, למעט מבחן עיוני".
אתי בנדלר: אני רוצה לוודא אם זה כפוף לתוספת של תקנת משנה (ב1)?
אתי בנדלר: האם "למעט" הזה לא עלול לעמוד בסתירה לתקנת משנה (ב1) שהצעת להוסיף?
חוה ראובני: (ב1) מדבר רק על הדרכות.
אתי בנדלר: נכון, את צודקת.
שי ישעיהו גלעד: שמענו מהגברת ראובני שאדם שעבר בתוך שנה קורס הדרכה בסיסי בנהיגה נכונה לא יעבור שוב אותה הדרכה בפרק זמן של שנה, כי ההיגיון שעומד מאחורי זה הוא שהוא כבר למד את החומר, הוא לא יצטרך לעבור פעם שניה את כיתה א'.
שי ישעיהו גלעד: אבל לעומת זאת, ברוב רובם של המקרים – וזאת הפרקטיקה - אדם מקבל הודעה שהוא צבר לחובתו 36 נקודות והוטל עליו אמצעי תיקון של פסילה וחידוש רישיון לאחר מעבר מבחן עיוני.
שי ישעיהו גלעד: אבל הוא חייב גם שני אמצעי תיקון קודמים.
שי ישעיהו גלעד: דהיינו, הוא צריך לעבור קורס בסיסי, קורס מתקדם ופסילה של שלושה חודשים.
שי ישעיהו גלעד: לא הגיוני.
שי ישעיהו גלעד: לא הגיוני, מכיוון שלדעתי אתם צריכים לבחון את העניין.
שי ישעיהו גלעד: קודם כול: עברת קורס בסיסי, בוא נראה איך אתה מתנהג בעקבות הקורס הזה.
שי ישעיהו גלעד: לאחר מכן, אם זה לא עזר, תעבור את הקורס המתקדם.
שי ישעיהו גלעד: יכול להיות שאמצעי התיקון הבא יוכל לשפר את דרכיך.
שי ישעיהו גלעד: אם לא עברת גם את זה והמשכת לצבור נקודות, רק אז נטיל עליך אמצעי תיקון חמור יותר.
שי ישעיהו גלעד: מה קורה היום?
חוה ראובני: בדיוק מה שאתה אומר.
חוה ראובני: אולי הוא לא לקח את ההודעות מהדואר, אבל שלחו לו כשהוא קיבל 14 נקודות, שלחו לו הזמנה לקורס.
שי ישעיהו גלעד: הוא קיבל מצוין את ההודעות מהדואר.
שי ישעיהו גלעד: חוה, בואי לא נזרה חול בעיני האנשים כאן.
שי ישעיהו גלעד: אנשים מקבלים הודעות על צבירת שלושת אמצעי התיקון גם יחד.
שי ישעיהו גלעד: ברוב המקרים הם יודעים את זה כשהם באים למשרד הרישוי כדי לחדש את הרישיון.
שי ישעיהו גלעד: הם אפילו לא קיבלו הודעה על כך.
חוה ראובני: יש חזקת מסירה על ההודעות האלה.
חוה ראובני: הם לא לוקחים דואר רשום, אז שלא יבואו בטענות שהם לא יודעים.
שי ישעיהו גלעד: ואז האיש בעצם צריך לבצע שלושה אמצעי תיקון.
שי ישעיהו גלעד: שוב אנחנו מגיעים לנקודה הבסיסית: אין כאן אמצעי תיקון, יש כאן הטלת עונשים.
שי ישעיהו גלעד: צברת שלושה עונשים.
שי ישעיהו גלעד: זה מפספס את הבסיס בסעיף 69א לפקודה.
חוה ראובני: טענת הקוזק הנגזל: הוא לא לוקח הודעות, הוא לא עושה מה שמטילים עליו – גם אם הוא לקח את ההודעות – ואחר כך הוא בא בטענות שהכול בא אליו בבת אחת.
שי ישעיהו גלעד: אני מוכן להציב על שולחן הוועדה ערימה של הודעות שנשלחו בפעם הראשונה אחרי שלוש שנים מהיום שהאיש ביצע את העבירה.
חוה ראובני: התקבלו.
שי ישעיהו גלעד: שנשלחו.
שי ישעיהו גלעד: נראה את מועד המשלוח של ההודעה, לא מועד המסירה.
שי ישעיהו גלעד: שלוש שנים לאחר מכן הוא מקבל הודעה.
גנאם חמדה: זו פרצה שאסור לנצל אותה.
גנאם חמדה: לא ניתן יד, בגלל קומץ קטן של אנשים, להכליל על כלל הציבור.
גנאם חמדה: הכלל הוא שאתה צריך לקבל את ההודעות בזמן, לעשות את הקורסים בזמן ואז אין עם זה שום בעיה.
גנאם חמדה: אם לא הגעת בזמן – זו בעיה שלך.
רוברט טיבייב: אם לא יודע, מסיבות כאלה או אחרות?
שי ישעיהו גלעד: הוא לא קיבל את ההודעה בכלל.
חוה ראובני: אני לא יכולה לדאוג לזה שהוא יקבל, אני יכולה לדאוג רק לשלוח.
חוה ראובני: אני שולחת לכתובת הרשומה שלו במאגר נתוני הנהגים בדואר רשום.
רוברט טיבייב: אני לא נגדכם, אבל הכי קל להאשים את הנהג שהוא לא קיבל.
רוברט טיבייב: אתם שלחתם, אז מה?
חוה ראובני: אני שולחת.
חוה ראובני: אני לא יכולה להיות אחראית לזה שהוא ילך לדואר ויוציא את המכתב.
חוה ראובני: אנשים רואים דואר רשום - - -
ישראל כץ: לפי מיטב הבנתי, במס הכנסה זה אותו דבר - שולחים בדואר רשום ויש חזקת מסירה.
גבי בן-הרוש: היו כמה פסקי דין עכשיו, על הודעות שנשלחו כביכול בחיפה ובתל-אביב.
גבי בן-הרוש: זה נשלח, אבל לא התקבל.
גבי בן-הרוש: היה פסק דין על זה, שזה לא נשלח.
גבי בן-הרוש: רבותיי, תבדקו את עצמכם עוד פעם.
גבי בן-הרוש: לא כל דבר זה הנהג והנהג.
שי ישעיהו גלעד: אגב, הצגתי בפני רשות הרישוי – זה באמת קוריוז - מכתב רשום ששלחתי למשרד הרישוי ברחובות והמכתב וחזר כלא נדרש, בדיוק לכתובת של משרד הרישוי ברחובות.
שי ישעיהו גלעד: גם משרד הרישוי ברחובות מתחמק מלקבל מכתבים?
שי ישעיהו גלעד: בואו לא נהפוך את כל הנהגים במדינת ישראל לעבריינים או לכאלה שמתחמקים מלקבל הודעות.
רוברט טיבייב: זו באמת התפיסה – לא כל הנהגים עבריינים.
רוברט טיבייב: בואו נלך קצת לקראת הנהגים, לפחות.
חוה ראובני: אנחנו מקבלים אחוזים עצומים של דואר רשום חוזר: "לא נדרש".
חוה ראובני: מה אני יכולה לעשות?
חוה ראובני: הקורסים זו אחריות של הנהג.
חוה ראובני: אנשים רואים פתק עם דואר רשום – שום דבר טוב לא מגיע בדואר רשום, הם לא הולכים לקחת ואז הם אומרים: לא ידעתי.
יפעת רווה: עכשיו לפחות ברור למה לא רצינו להטיל מאסר בפועל על סמך חזקת מסירה.
עוזי יצחקי: לתת להם פרס גם?
רוברט טיבייב: זה לא עניין של פרס.
רוברט טיבייב: כל הזמן אנחנו מחפשים איך להעניש את הנהג.
עוזי יצחקי: להטיל, על מי שצריך ועל מי שעשה אותן עבירות, את האמצעים.
חנן אהרון: צריך להזכיר גם ששלחנו לכל עשרות אלפי הנהגים תזכורות נוספות.
חנן אהרון: אז אתה יוכל להגיד ש-20, 30 או 100 איש - - -
רוברט טיבייב: באיזו צורה?
חנן אהרון: בדואר רשום.
עוזי יצחקי: גם דואר רשום וגם דואר רגיל.
רוברט טיבייב: אני כבר הרבה זמן לא מקבל דואר רשום.
רוברט טיבייב: כי אני לא בבית.
יערה למברגר: אבל אתה מקבל את ההודעות.
יערה למברגר: אתה יודע שיש הודעה.
רוברט טיבייב: יכול להיות, מאוד יכול להיות.
ישראל כץ: מי שנסע בלי רישיון כי הוא חסום, כאן הדואר הרשום הוא לא חזקת מסירה.
ישראל כץ: זה רק בנושא של הנקודות.
חנן אהרון: רציתי לומר שבעניין התזכורות, שלא מדובר ב-100 מקרים של אנשים שהיו בחו"ל ועוד 300 מקרים שמישהו לא היה בבית וכן הלאה.
חנן אהרון: מדובר בעשרות אלפי נהגים שלא מתייצבים לקורסים.
חנן אהרון: עשרות אלפי נהגים זו כבר תופעה, זה לא עניין שלא הגיע אליו כי הוא היה בחו"ל או שהיה חולה או שהכתובת שונתה.
ישראל כץ: עובדה שכשהוא לא מקבל רישיון הוא מגיב.
חנן אהרון: את הרישיונות של הרכב הם מקבלים תמיד.
ישראל כץ: ואז אם הוא לא בא לקורס ולא מחדשים להם רישיון הם מגיעים.
עוזי יצחקי: בדיוק, רצים.
שי ישעיהו גלעד: אבל מה לגבי אותם אנשים שהם לא מתחמקים.
שי ישעיהו גלעד: הם פשוט קיבלו הודעה מאוחרת ובהודעה המאוחרת הזו הם קיבלו את שלושת אמצעי התיקון בבת אחת.
שי ישעיהו גלעד: כיצד אנחנו משרתים את מטרתו של המחוקק בעניין הזה?
שי ישעיהו גלעד: למה שיבצע את שלושת אמצעי התיקון?
שי ישעיהו גלעד: תתחילו מהראשון, תתחילו מהשני, תמשיכו לשלישי.
שי ישעיהו גלעד: אם הוא לא יתקן את דרכיו אחריו הראשון או השני תמשיכו לשלישי, אבל למה להטיל עליו את כל השלושה יחד?
יערה למברגר: אני חושבת שזה עדיין משרת את תכלית החקיקה, כי רואים שאדם הגיע למספר נקודות רב ולכן מה שמתאים למספר הזה זה שהוא צריך לעבור גם את הקורס הבסיסי, גם את המתקדם וגם את הפסילה.
יערה למברגר: מספר הנקודות מראה גם על חומרת העבירות.
שי ישעיהו גלעד: עברנו לשלב הענישה, את אומרת לנו.
שי ישעיהו גלעד: זה כבר  לא אמצעי תיקון.
גבי בן-הרוש: אולי תעשו כמו בנמל אשדוד, יש שיטה יפה בנמל אשדוד – שולחים לכל הנהגים SMS.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 5 כולו, לרבות השינוי בפסקה (6).
ישראל כץ: אין שום בעיה בסעיף כי חזקת המסירה היא על הניקוד, היא לא על פסילת רישיון.
ישראל כץ: 90% הרי יודעים וכן מקבלים, אותם אחוזים - ברגע שהוא לא מקבל את הרישיון הוא בא ועושה את הדברים.
ישראל כץ: אבל גם במס הכנסה זה עובד עם חזקת מסירה – קיבלת הודעה בדואר רשום, אתה מחויב.
ישראל כץ: המדינה כולה עובדת בחזקת מסירה.
רוברט טיבייב: במס הכנסה אתה לפחות יודע שיש לך עסק אתם.
רוברט טיבייב: פה אתה לא יודע.
חוה ראובני: בוודאי שכן, כי קיבלת דוח שעליו היה כתוב שיש נקודות.
רוברט טיבייב: יכול להיות שעברתי באדום ואני לא יודע.
חוה ראובני: קיבלת את הדוח.
חוה ראובני: אגב, גם לגבי הדוח יש חזקת מסירה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 5. מי בעד התקנה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     תקנה 5 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, התקנה אושרה פה אחד.
חוה ראובני: "תיקון תקנה 550.
חוה ראובני: 6. בתקנה 550 לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (א) - (א) במקום "ותפנה אותם לביצועם" יבוא "וההודעה תכלול פרטים בדבר אופן ביצועו; היה אמצעי התיקון פסילת רישיון, תפרט בהודעה את מועד תחילת פסילת הרישיון ואת החובה להפקידו"; (ב)	המילים "זמן סביר מראש"- יימחקו; (ג) בסופה יבוא "או תימסר אישית לידיו.
חוה ראובני: " (2) אחרי תקנת משנה (ב) יבוא: "(ג) נמסרה אישית לידיו של הנהג הודעה על פסילת רישיונו לפי תקנה 549, שלא באמצעות דואר רשום, יראו אותו כמי שיודע על הפסילה ומועד תחילתה יהיה 30 ימים  מיום מסירת ההודעה.
לאה ורון: עורכת הדין ראובני, חבר הכנסת עמאר מבקש שתסבירי את תקנה 6 פסקה (א).
חוה ראובני: אנחנו מטילים חובה על רשות הרישוי לפרט בהודעה על אמצעי תיקון את הפרטים לגבי הביצוע.
חוה ראובני: אם זה קורס, אז לפרט איפה עושים, איך אפשר ולאן לפנות כדי לבצע אותו.
חוה ראובני: זו הטלת חובה על רשות הרישוי ולא על הנהג.
חוה ראובני: אם זו פסילת רישיון – אנחנו מחייבים את רשות הרישוי לכתוב את מועד התחילה ולכתוב במפורש את חובת ההפקדה של הרישיון.
אתי בנדלר: מחקתם את המילים שההודעה תישלח לנהג בדואר רשום "זמן סביר מראש".
אתי בנדלר: מדוע המילים האלה נמחקו?
חוה ראובני: חובת הסבירות ומועדים ממילא קיימת.
יערה למברגר: הסיבה שמחקנו את זה היא שזה נהיה לא הגיוני.
יערה למברגר: לפעמים שולחים מכתב איפה הוא יכול לבצע את הקורסים, באיזו מועדים.
יערה למברגר: יש לו אפשרות לגמישות, הבנתי שהנהג יכול ליצור קשר ולקבוע.
יערה למברגר: זאת אומרת, לא נוקבים בזמן ספציפי אלא נותנים מספר אופציות לנהג ולכן זה לא הסתדר עם האפקט המעשי שמפורט בהודעות.
כרמל שאמה-הכהן: יש מצב ששולחים לו את זה בזמן לא סביר מראש?
יערה למברגר: זה לא שזה זמן לא סביר.
יערה למברגר: זה פשוט לא נוקב בזמן מסוים.
יערה למברגר: בהודעה לנהג יש גמישות בין תאריכים מסוימים, הוא יכול לקבוע באיזה תאריך הוא רוצה לעשות את הקורס.
יערה למברגר: אנחנו לא נוקבים בתארך מסוים ולכן זה הסתדר מבחינת הנוסח.
יערה למברגר: זה לא שאנחנו לא חושבים שצריך להיות זמן סביר, זה פשוט לא מתאים מבחינת מה שמפורט בהודעה.
חוה ראובני: כדי שההודעה תישלח זמן סביר מראש צריך להיות מועד פיקס לביצוע הפעולה.
חוה ראובני: אם אין מועד מסוים שבו צריך לעשות את הקורס אלא נותנים לנהג בזמנו החופשי בטווח זמן, אז אין לי זמן סביר מראש.
חוה ראובני: מראש לפני מה?
חוה ראובני: אם יש לי מועד פיקס אני יודעת לספור אחורה.
אתי בנדלר: ומה לגבי פסילה?
חוה ראובני: אני מפרטת בהודעה את מועד תחילת הפסילה.
אתי בנדלר: כאן את לא צריכה - - - ?
אתי בנדלר: מכוח המשפט המנהלי אתם מתכוונים בלאו הכי - - -
חוה ראובני: החובה לתת לאדם הודעה בזמן סביר - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התקנה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה תקנה 6 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, תקנה 6 אושרה פה אחד.
חוה ראובני: "תיקון תקנה 551 7. בתקנה 551 לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (א), במקום "במקום ובמועד שקבעה" יבוא "על פי הפרטים שמסרה בהודעה לפי תקנה 550(א)"; 	(2) בתקנת משנה (ב) - (א) במקום "מיום המצאת ההודעה" יבוא "מיום שהודע לו"; (ב) הקטע החל במילים "ב-45 ימים" עד סופה - יימחק; 	(3) בתקנת משנה (ג), במקום הקטע שמתחילתה  עד "לפי המוקדם" יבוא "לאחר שנתנה לנהג הזדמנות להשמיע טענותיו" ובסופה יבוא "החליטה הרשות כי אמצעי התיקון יהיה פסילה, תודיע לו את המועד בו תחל"; 	(4) אחרי תקנת משנה (ג) יבוא: "(ג1) הטילה רשות הרישוי על  נהג אמצעי תיקון שהוא פסילה, היא  תתחיל מיום שקבעה רשות הרישוי בהודעה לנהג לפי תקנה 550(א) או 551(ג), לפי הענין, ובחישוב תקופתה לא תובא במנין התקופה שחלפה עד שהפקיד את רישיונו"; 	(5) בתקנת משנה (ה) - (א) במקום "חלפה שנה" יבוא "חלפו שישה חודשים" ובמקום "10 ימים" יבוא "7 ימים";	(ב) בסופה יבוא "והוא יחודש לאחר שיבוצעו אמצעי התיקון שהוטלו עליו, בכפוף להוראות תקנות אלה.
שי ישעיהו גלעד: תקנה 551 שוב מדברת על טיעון טענות בפני רשות הרישוי.
שי ישעיהו גלעד: אני מזכיר את דבריו של הסמנכ"ל יצחקי לכך שהוא לא רוצה לפקידות ולפקידים של משרד הרישוי שיקול דעת.
שי ישעיהו גלעד: בסופו של דבר, בפרקטיקה, האמצעי הוא רק לחטיפת הרישיון.
שי ישעיהו גלעד: אני חושב שצריך להגדיר את גדר שיקול הדעת, את מסגרת הטענות שניתן לטעון שם כי ללא זה, טיעון הטענות הוא מן הפה לחוץ.
אתי בנדלר: להיפך, ככל שזה פתוח יכול לטעון טענות במגוון רחב יותר של נושאים.
שי ישעיהו גלעד: הפרקטיקה היום היא שאי-אפשר לטעון שום דבר ולא מקבלים שום דבר.
שי ישעיהו גלעד: פקידי משרד הרישוי אומרים: אין לנו סמכות, אנחנו לא יכולים להחליט שום דבר.
עוזי יצחקי: יש להם סמכות במסגרת הגבולות.
שי ישעיהו גלעד: תגדיר את הגבולות.
עוזי יצחקי: ראינו את זה, אם יש בעיות הם נותנים ארכה.
עוזי יצחקי: טיעון הטענות הוא אמיתי, טהור לגמרי.
עוזי יצחקי: אני חושב שחנן, שעשה את זה בעצמו כמה פעמים, יכול להעיד על זה.
חנן אהרון: בפועל אנחנו מתייחסים, ויש אמות מידה שקבענו.
שי ישעיהו גלעד: מי זה אתם?
שי ישעיהו גלעד: אגף הרישוי או פקידי הרישוי במשרדים השונים?
חנן אהרון: אגף הרישוי, והם פועלים בדיוק לאמות המידה האלה.
חנן אהרון: מדובר נגיד על נהגים נכים או מסיעים חולים או מקרים אחרים שמצריכים מטעמים מיוחדים, אכן אנחנו מורידים להם את תקופות הפסילה ומתייחסים לטיעון הטענות באופן רציני בכל משרדי הרישוי.
שי ישעיהו גלעד: יש לפחות איזשהו דף הנחיות שכל הציבור יידע על כך?
שי ישעיהו גלעד: הציבור זכאי לדעת מה מסגרת ההנחיות שאתם מנחים את פקידי הרישוי.
חוה ראובני: יש הנחיות, ולא רק זאת - יש ועדת חריגים.
חוה ראובני: מי שעדיין מרגיש לא מסופק, יש לו אפשרות לפנות לדרג בכיר יותר, למנהל המשרד או מנהל המחוז, על מנת שישקול באופן חריג, כבר לא כפוף אפילו להנחיות.
חוה ראובני: שיקול הדעת שלו הוא עוד יותר פתוח.
כרמל שאמה-הכהן: אין תיקונים בסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 7?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     תקנה 7 אושרה פה אחד.
חוה ראובני: לפני שאני עוברת לסעיף התחילה, הבחנתי שיש לנו טעות סופר.
חוה ראובני: אני מבקשת להשלים משהו שלא נמצא כאן בכלל.
חוה ראובני: אחד התיקונים שדיברנו עליו, הנושא של הערעורים, היה צריך למחוק את תקנה 546(ב) הקיימת.
חוה ראובני: אנחנו מחליפים את ההסדר הזה בהסדר חדש.
חוה ראובני: מה שהכנסנו לתקנה 545 על ערער, זוכה והודיע – זה נמצא כיום ב-546(ב), ופשוט 546(ב) נעשית מיותרת כעת.
כרמל שאמה-הכהן: בסוף נמחק את הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: תמשיכי עם תקנה 8.
חוה ראובני: "תחילה 8. תחילתן של תקנות אלה ב- 1 בחודש שלאחר תום שישה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
כרמל שאמה-הכהן: סעיף ברור.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד תקנה 8 – פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, אושר.
גבי בן-הרוש: אני חושב שצריכה להיות התייחסות של השר ושל היושב ראש למה שהעלינו פה.
עוזי יצחקי: מגיעים לזה עכשיו.
חוה ראובני: "תחולה 9. (א) תקנות אלה יחולו על נקודות שעומדות בתוקפן לפי תקנה 547 לתקנות העיקריות, כנוסחה ערב יום התחילה, ויראו אותן כנקודות תקפות כהגדרתן בתקנות אלה.
חוה ראובני: " אנחנו רוצים ליצור פה רציפות.
חוה ראובני: זו לא שיטת ניקוד חדשה, זה תיקונים ביישומים ספציפיים.
חוה ראובני: רוצים רציפות.
חוה ראובני: "(ב) תקנה 547(ה) לתקנות העיקריות, כנוסחה בתקנות אלה, תחול גם על נקודות שחדלו מלעמוד בתוקפן לפי תקנה 547 לתקנות העיקריות, כנוסחה ערב יום התחילה.
חוה ראובני: " זה מה שדובר קודם על נקודות שנמחקו והתיק תלוי ועומד.
חוה ראובני: אמרנו שאנחנו ככה מחשבים ממילא ואנחנו מעגנים, שכשנקודות הפסיקו לעמוד בתוקף היה משפט תלוי ועומד על נקודות שהיו בתוך אותה תקופה, של השנתיים או ארבע שנים.
חוה ראובני: אנחנו אומרים שאנחנו מחילים את ההסדר הזה גם על הנקודות הקיימות.
חוה ראובני: "(ג) על אף האמור בתקנת משנה (א), תקנה 549(ד) לתקנות העיקריות, כתיקונה בתקנות אלה, תחול על נהג שלחובתו רשומות נקודות כנקוב בתקנה 549(ד) האמורה, ובלבד ששתים עשרה נקודות לפחות מתוך הנקודות האמורות נרשמו לחובתו בשל עבירות שבוצעו לאחר יום התחילה.
חוה ראובני: " כאן אנחנו מדברים על אותו ציבור נהגים קיים, שיש לו היום 72 נקודות ויותר.
חוה ראובני: אנחנו אומרים שהתיקון והיכולת לפסול לתשעה חודשים תחול על הנקודות האלה גם על הנהגים האלה, אבל לא מיידית, רק אם הם יעשו לפחות עוד 12 נקודות.
חוה ראובני: אנחנו לא מחילים את זה רטרואקטיבית באופן כזה שכל אותו פול של כמה מאות, או אולי אפילו אלפים, של נהגים שכיום יש להם 72 נקודות, ביום שזה נכנס לתוקף מקבלים פסילה של תשעה חודשים.
חוה ראובני: זה יחול רק אם הם יעשו עוד משהו, ועוד משהו לא כל כך קטן – 12 נקודות.
חוה ראובני: רק אז ניתן להם עוד - - -
גבי בן-הרוש: תהיה התייחסות לסוג העבירות?
גבי בן-הרוש: היום כל נהג שבא לבית המשפט, התובע המשטרתי מוציא לו גיליון - - -
חוה ראובני: אנחנו לא מדברים על גיליון ההרשעות.
חוה ראובני: המשקל שבית המשפט מייחס זה שיקול דעתו של בית המשפט.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על מה רשות הרישוי עושה עם נקודות.
גבי בן-הרוש: אבל מה קורה עם הצבירה, אם זה טכני או עבירה חמורה?
גבי בן-הרוש: לכל הנהגים הללו יש צבירת נקודות מפה ועד הודעה חדשה.
גבי בן-הרוש: נתת לו עוד 12 נקודות, אז עוד עבירה אחת הוא בפסילה.
חוה ראובני: 12 נקודות זה לפחות שתי עבירות.
ישראל כץ: הוא היה צריך להיות בפסילה כבר קודם.
גבי בן-הרוש: השאלה, אדוני השר, ממה הוא צבר את הנקודות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל השר אמר שתהיה התייחסות לגבי אבחנה בין עבירות.
גבי בן-הרוש: אם זה הולך תוך חצי לרשומות אין פה ערעור.
גבי בן-הרוש: אותם הנהגים יעמדו בתור לפסילות בחצי השנה הזו.
גבי בן-הרוש: איפה ההתחשבות פה?
חוה ראובני: בדיוק בשביל זה אנחנו אומרים שזה שיש לו 72 נקודות היום זה לא מספיק.
חוה ראובני: עוד 12 אחרי התחילה.
גבי בן-הרוש: כל הנהגים בארץ, הנהגים המקצועיים, הם כבר עם תיבת שרצים של נקודות.
גבי בן-הרוש: לא בעבירות חמורות, אני מדגיש.
חוה ראובני: זה הוויכוח שיש לך על טבלת הנקודות.
חוה ראובני: טבלת הנקודות לא עומדת פה לדיון כרגע.
חוה ראובני: השר הנחה אותנו, ואנחנו נעשה את זה, לבחון את הטבלה.
גבי בן-הרוש: אז בואו נבדוק את עצמנו.
גבי בן-הרוש: אני לא מדבר על עבירות חמורות.
עוזי יצחקי: אם יש לו 72 הוא עשה עבירות חמורות.
עוזי יצחקי: אני לא מבין.
כרמל שאמה-הכהן: גם השר אמר וגם הוועדה ביקשה ממשרד התחבורה להביא בפנינו הצעה לגבי האבחנות שדיברו עליהן פה.
ישראל כץ: נבחן את הנושא, ואם יימצא צידוק - - -
כרמל שאמה-הכהן: הרוח ברורה.
גבי בן-הרוש: בתוך החצי שנה הזו, אדוני?
גבי בן-הרוש: אבל אם זה נכנס לרשומות אנחנו בבעיה, זה בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: עוזי, תוך כמה זמן אתם יכולים לחזור אלינו?
עוזי יצחקי: סיכמתי עם אגף התנועה במשטרה שבמהלך - - -
ישראל כץ: יבואו אליי עם הצעות.
ישראל כץ: זה לא אוטומטי, אם נחליט בדיון לאחר מכן שיש דברים, מסוג הדברים שנשמעו כאן, שניתן לשקול הורדת נקודות, נעשה.
ישראל כץ: זה לא קשור לתיקון הזה.
עוזי יצחקי: סיכמנו שבמהלך 2011 תבוצע עבודת מטה בעניין הזה עם אגף התנועה של המשטרה ועם גורמים נוספים.
עוזי יצחקי: כמובן, נשתף גם את עמיתינו מהארגונים השונים, ונביא לכבוד השר הצעה.
רוברט טיבייב: תזמינו גם חברי כנסת.
אתי בנדלר: חברי הכנסת יאמרו את דברם בוועדה.
שי ישעיהו גלעד: אדוני היושב ראש, אם לגברת ראובני ניתנה הזכות לחזור לרגע רוורס - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא במעמד של הגברת ראובני.
שי ישעיהו גלעד: אז אני מבקש זכות קטנה לדבר אחד, שלדעתי הוא מאוד עקרוני ופספסנו אותו.
שי ישעיהו גלעד: אני מבקש את תשומת הלב לשלוש שניות.
כרמל שאמה-הכהן: שלוש שניות – בבקשה.
שי ישעיהו גלעד: בתקנה 545 דובר על "ערער הנהג".
שי ישעיהו גלעד: אני מדבר שוב מהפרקטיקה: רשות הרישוי הייתה מוכנה לשמוע רק אם הוגש ערעור, אבל יש הליכים משפטיים אחרים שיכולים להביא בסופו של דבר לתוצאה של בטלות הנקודות.
שי ישעיהו גלעד: הדוגמה הקריטית ביותר הייתה דווקא של ד"ר שלמה שגב, שהלך עם עורך דין נבות תל צור לבית המשפט העליון במשפט חוזר, ובמשפט חוזר ביטלו את ההרשעות שהיו לו והנקודות בוטלו.
שי ישעיהו גלעד: דהיינו, יש מספר הליכים שבגינם יכול אדם למצוא את עצמו מבצע אמצעי תיקון, אבל לאחר מכן הרשעותיו בוטלו.
שי ישעיהו גלעד: אני מבקש שבמסגרת הניסוח של "ערער" יהיה כתוב ש: כל הליך משפטי שעשוי או עלול להביא לבטלות ההרשעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 9. מי בעד?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     תקנה 9 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, אושרה פה אחד.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לבטל את תקנה 546(ב).
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ביטול תקנה 546(ב), כבקשת המשרד?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     ביטול התקנה אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: כל התקנות אושרו.
יפעת רווה: ההערה של עורך דין גלעד התקבלה?
כרמל שאמה-הכהן: לא, אלא אם כן תהיה הסכמה של המשרד.
חוה ראובני: כשיש משפט חוזר זה מצב של ביטול הרשעה ויימחקו הנקודות ממילא.
שי ישעיהו גלעד: ואם הוא כבר ביצע את אמצעי התיקון?
חוה ראובני: אני לא יכולה להחזיר לו את הקורס שהוא עשה.
שי ישעיהו גלעד: אבל אם הוא הגיש בקשה למשפט חוזר, תעכבו את ההליך.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין הסכמה בין המשרדים - - -
שי ישעיהו גלעד: אז אנחנו עושים עוול לציבור גדול של אנשים.
שי ישעיהו גלעד: אני לא יודע למה, אדוני השר, תמיד מגיעים לנקודה הזו.
שי ישעיהו גלעד: אחרי שמונה שנים בוועדה הזו, אני יכול לומר לך שכל החמרה כביכול צריכה להעשיר את כיסם של עורכי הדין ובכל זאת אנחנו באים להעמיד דברים על דיוקם.
ישראל כץ: יש - - - אוטומטיים שלא תלויים בהליך שאתה יכול לעכב ולסעיפים האלה אתה מתנגד.
ישראל כץ: אבל בסדר, אתה מייצג את הציבור שלך כהלכה.
חוה ראובני: המונח "ערעור" אצלנו מקבל פרשנות מרחיבה.
חוה ראובני: גם בקשות להישפט אנחנו מעכבים בשבילם את הטיפול.
שי ישעיהו גלעד: זה לא היה כך עד היום, אבל אני שמח לדברים האלה .
עוזי יצחקי: זה מה שחנן הסביר.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, התקנות אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009, של חברי הכנסת אחמד טיבי, אברהים צרצור, טלב אלסאנע ומסעוד גנאים.
כרמל שאמה-הכהן: לפני כשבועיים קיימנו דיון בהכנה לקריאה ראשונה של הצעת החוק והצבענו כבר על חלק מן הסעיפים, אם אינני טועה.
כרמל שאמה-הכהן: נמשיך מהיכן שהפסקנו.
לאה ורון: הוועדה דנה על סעיף 3 והצביעה עליו, למעט פסקה (2).
אתי בנדלר: סעיף 3 מונה את סוגי ההטבות שהחוק הזה מעניק במקרה של עיכוב או ביטול.
אתי בנדלר: להזכירכם, עיכוב עד שעתיים לא מזכה בהטבה כלשהי.
אתי בנדלר: "עיכוב" הוא עיכוב הטיסה עד 8 שעות.
אתי בנדלר: מעבר ל-8 שעות זה נחשב כבר לביטול.
אחמד טיבי: היות ולא הייתי בישיבה הקודמת, במה מזכה עיכוב עד 8 שעות?
אתי בנדלר: יש כמה סוגי הטבות שהצעת החוק מעניקה: 1) סיוע ללא תשלום שכולל ארוחות, מלון, הסעה וטלפון; 2) החזר הוצאות הכולל את מחיר כרטיס הטיסה + העברה ליעד הסופי; 3) כרטיס טיסה חלופי; 4) פיצוי כספי.
אתי בנדלר: במקרה של ביטול, דהיינו עיכוב של למעלה מ-8 שעות, זכאי הנוסע לסיוע ללא תשלום, כפי שהזכרתי קודם, או להחזר הוצאות או לכרטיס טיסה חלופי, אחד משניהם – החזר הוצאות כולל את מחיר כרטיס הטיסה + העברה ליעד חלופי – וכן לפיצוי כספי.
אתי בנדלר: במקרה של עיכוב, כאמור בין 2-8 שעות, זכאי הנוסע שעוכב לסיוע ללא תשלום ולהחזר הוצאות.
אתי בנדלר: במקרה של סירוב לעלות בכלל לטיסה הוא זכאי לאותן הטבות כמו במקרה של ביטול.
אתי בנדלר: זה כאילו ביטול.
אתי בנדלר: סעיף 3 מונה את סוגי ההטבות כפי שמניתי עכשיו.
אתי בנדלר: עדיין לא הגענו לסעיף שקובע לאיזה סוג של הטבה יהיה זכאי נוסע.
אתי בנדלר: זה מופיע בסעיפים הבאים.
אתי בנדלר: אני פשוט הקדמתי את המאוחר כדי לפרוש את התמונה בפני הוועדה.
אתי בנדלר: פסקה 3(2) מתייחסת לשאלה לאיזה החזר הוצאות יהיה זכאי נוסע.
אתי בנדלר: בהתאם לפסקת משנה (א) שבפסקה (2) "ההחזר יהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל; מפעיל טיסה או מארגן ישלם החזר כאמור בתוך 21 ימים מיום פניית הנוסע בכתב".
אתי בנדלר: התעוררה כאן שאלה, מה קורה כאשר מדובר בכרטיס משולב, המשלב טיסה ושירותים שונים: שירותי נופש, מלון, השכרת רכב וכדומה.
אתי בנדלר: אנחנו מצפים לתשובה.
כרמל שאמה-הכהן: מי אמור להשיב על השאלה?
אתי בנדלר: אני מניחה שנציגי הממשלה.
רון חלפון: יש שתי סוגיות שנתבקשנו להתייחס אליהן.
רון חלפון: האחת היא בנוגע להחזר הוצאות כאשר הטיסה נרכשה במסגרת חבילת תיור – אליה נתייחס מייד.
רון חלפון: השנייה היא האם מגיע החזר הוצאות בגין טיסה שעוכבה.
רון חלפון: גישת הממשלה היא שאין מקום להחזר הוצאות כל עוד הטיסה עוכבה, בוודאי לא כאשר הצעת החוק קובעת שבמקרה של ביטול יהיה או מתן טיסה חלופית או החזר הוצאות ולא גם וגם.
רון חלפון: אחרת נוצא איזה יציר-כלאיים בהצעת החוק, לפיו בעיכוב בין 5-8 שעות יהיה זכאי אדם גם לטוס וגם לקבל החזר הוצאות.
רון חלפון: אנו סבורים שיש כאן כשל שנותר מן העבר ולכן מבקשים למחוק בסעיף 3(2)(א) את המילים "לטיסה שעוכבה" ולהשאיר רק "טיסה שבוטלה".
אחמד טיבי: כלומר, בעיכוב בין 5-8 שעות אתם מתנגדים לפיצוי כספי?
רון חלפון: במילא הצעת החוק לא קובעת פיצוי כספי במועדים האלה.
רון חלפון: הצעת החוק קובעת פיצוי כספי רק בטיסה שבוטלה.
אחמד טיבי: לא כך כתוב בהצעת החוק המקורית.
יערה למברגר: גם בהצעה המקורית הפיצוי הכספי הוא רק על טיסה שבוטלה, וכך גם בדירקטיבה האירופית.
יערה למברגר: בעיכוב בין 5-8 שעות – אז זה היה בין 5-6 שעות – דובר על החזר הוצאות, שגם הוא סוג של פיצוי כספי אבל לא "פיצוי" כהגדרתו בהצעת החוק.
יערה למברגר: זה היה גם בהצעת החוק המקורית.
אחמד טיבי: נדמה לי שבהצעה המקורית – ותתקן אותי היועצת המשפטית אם אני טועה – יש גם פיצוי כספי בגין העיכוב.
אתי בנדלר: אני חוששת שלא.
אתי בנדלר: כדי להקל על עצמי בניתי טבלה.
אחמד טיבי: הטבלה המפורסמת שלך מהשנה שעברה עדיין כאן?
אתי בנדלר: לדעתי היא מלפני 3 שנים.
אתי בנדלר: על עיכוב לא מופיע פיצוי כספי.
אחמד טיבי: מה מופיע בדירקטיבה האירופית?
רון חלפון: גם שם לא מופיע פיצוי.
אחמד טיבי: העתקתי את הדירקטיבה האירופית.
רון חלפון: אני רוצה לנסות להסביר מדוע הדירקטיבה האירופית נוקטת באותה גישה כמו הצעת החוק.
רון חלפון: אמנת ורשה ואמנת מונטריאול – ישראל שותפה לאמנת ורשה ובקרוב תהיה שותפה גם לאמנת מונטריאול – מדברות על עיכוב בטיסה וקובעות שלא יהיה פיצוי בגין עיכוב בטיסה אלא לפי האמנה.
רון חלפון: ישראל מחויבת לאמנה, כמובן, וכך גם האירופאים.
רון חלפון: לכן נקבע שבנוגע לעיכוב לא יהיה פיצוי נוסף, כי זה סותר את הוראות האמנה.
רון חלפון: רק כאשר יש ביטול – האמנות לא עוסקות בביטול ולכן אפשר לתת בגין זה פיצוי.
רון חלפון: אחרת תהיה בהוראה כזאת כדי לסתור את הוראות האמנות שמדינת ישראל חברה בהן.
אתי בנדלר: אתה אומר שפיצוי במקרה של עיכוב סותר את האמנה?
אתי בנדלר: ומה עם פיצוי במקרה של ביטול?
אתי בנדלר: זה לא סותר את האמנה?
רון חלפון: זה לא סותר, מכיוון שאמנת ורשה ואמנת מונטריאול לא עוסקות בביטול טיסה, הן עוסקות רק בעיכוב.
אחמד טיבי: האם אי-שם בעולם באמנה כלשהי יש פיצוי כספי בגין עיכוב טיסה?
רון חלפון: אינני יודע.
אחמד טיבי: מישהו מן הנוכחים יודע?
סלעית קולר: באמנת ורשה לא כתוב שאין פיצוי בעת עיכוב טיסה.
סלעית קולר: פשוט יש נסיבות שבהן ניתן לקבל פיצוי ויש נסיבות שבהן אי אפשר לקבל פיצוי, מכיוון שזה חוזה שצריך לקיים אותו בכל מקרה, וגם לפי האמנה צריך לקיים אותו.
סלעית קולר: בנסיבות מסוימות אדם יכול לקבל פיצוי ואז יש הגדרה של פיצוי מקסימלי באותן נסיבות.
אחמד טיבי: מה הן הנסיבות, למשל?
סלעית קולר: מצוינות הנסיבות שלא נכללות.