GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה ראובני: אני יכולה להסביר אותן קודם?
חוה ראובני: תודה.
חוה ראובני: אני כבר אתייחס למה שעורך הדין גלעד אמר.
חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על מצבים שאחרי ההרשעה קורים דברים: נהג מגיש ערעור, נהג שנשפט בהיעדר מבקש ביטול, מבקשים הסבה וכיוצא בזה.
חוה ראובני: קודם כול, אנחנו רוצים לקבוע, מחשש זיופים, שמקור המידע של רשות הרישוי לגבי החלטות סופיות יהיה רק המידע שזורם מהמשטרה.
חוה ראובני: נבטל פסילה רק אם קיבלנו הודעה דרך המרשם הפלילי על זיכוי.
חוה ראובני: נעכב את הפסילה למקרה שיש תיק תלוי ועומד, גם כן על פי מידע מן המשטרה.
חוה ראובני: יחד עם זאת, מתוך מודעות לעובדה שיכול להיות שהמידע מהמשטרה מגיע באיחור - וזו פרוצדורה שקיימת גם היום - על סמך נייר ניתן פתרון ידני זמני.
חוה ראובני: דהיינו, משהוא מראה פסק דין שהוא זוכה, אנחנו לא קיבלנו את זה עדיין, לא נבטל את הפסילה אבל נאפשר לו לנהוג.
אתי בנדלר: איפה זה בא לידי ביטוי?
חוה ראובני: הוא מקבל רישיון ידני.
אתי בנדלר: ואם הוא נדרש לבצע בינתיים אמצעי תיקון?
חוה ראובני: יעוכב כל אמצעי תיקון.
אתי בנדלר: איפה כל זה בא לידי ביטוי?
אתי בנדלר: כי זה לא מה שכתוב כאן.
חוה ראובני: אלה הנחיות שלפיהן פועלת רשות הרישוי גם היום, הרבה מאוד נהגים גם נהנו מהפרוצדורה הזאת.
חוה ראובני: יחד עם זאת, התיקונים והשינויים ברישום עצמו, בהחלטות הסופיות ומה שיבוא לידי ביטוי במרשם הנהגים - ביטול פסילות, מחיקת נקודות וכיוצא בזה – זה יהיה רק כפועל יוצא של קבלת מידע מוסמך, סופי, שלא באמצעות תיווך הנהג בעל העניין.
חוה ראובני: מקרים של זיופים, לצערנו, קורים.
חוה ראובני: פעם היו מביאים קבלות על תשלום קנסות, כשיש עיכוב רישיון.
חוה ראובני: אדם היה מביא קבלה, היו מורידים את הפסילה, נותנים לו רישיון לחידוש ואז מתברר שהוא שילם עשרה שקלים והוסיף עוד אפס אחד וזה נראה שהוא שילם את כל החוב.
חוה ראובני: פעם היה סיפור שמישהו הביא מה שנראה כהחלטה של נשיא בית המשפט העליון דאז, בענייני מוניות, ורק כיוון שהעורך דין שקרא את זה אמר שהעברית עילגת, הוא בחן ובדק שההחלטה הייתה אחרת לגמרי.
חוה ראובני: אז אנחנו לא רוצים לעבוד על סמך ניירות.
חוה ראובני: אני לא רוצה להחשיד את הנהגים – רובם ישרים, מיעוטם לא.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לקבל את המידע במישרין מהרשויות המוסמכות ולא באמצעות התיווך של הנהג.
חוה ראובני: על סמך התיווך של הנהג רק ניתן פתרון זמני נקודתי, על מנת שהוא לא יהיה במצוקה.
אתי בנדלר: האם אפשר להוסיף: "הודיעה המשטרה לרשות הרישוי או הוכח לה להנחת דעתה"?
אתי בנדלר: זאת אומרת, מקום שיש לכם חשד שמדובר בזיוף, אז בסדר, אני מבינה את השיקולים שאת מצביעה עליהם.
אתי בנדלר: אנחנו מניחים שרוב המקרים הם לא מקרים של זיוף, ובסופו של דבר את מדברת כאן על אמצעי תיקון לכלל הציבור בישראל.
אתי בנדלר: השאלה היא אם ראוי להחמיר את ההוראות בצורה כזאת בגלל אותם מקרי זיוף, שכנראה קיימים, אבל לפחות לאפשר הוכחה אחרת, בצורה שמניחה את דעתכם.
לאה ורון: מה גם שהוועדה למדה שהעברת המידע בין משרדי הממשלה זה לא מהדברים שאפשר כל כך להתברך בהם.
חנן אהרון: בתקנה 551(ב) אנחנו נותנים לנהג את האפשרות להוכיח את טענותיו.
חנן אהרון: ברגע שהוא בא למשרד הרישוי, הוכיח את טענותיו והביא את האישור שהנושא נמצא בדחייה או בערעור, כתוב פה במפורש שיידחה ביצוע אמצעי התיקון עד אשר נהיה בטוחים במסמך האחרון והסופי שאכן הנקודות ירדו בעבור אותן פסילות.
חנן אהרון: בפועל, אנחנו עושים את זה במשרד הרישוי, כאשר נהג מגיש ערעור.
חנן אהרון: נהג מגיע אלינו או שהוא יכול לפנות בכתב, ועל סמך אותו נייר או טופס מהמשטרה או בית המשפט, אנחנו דוחים את האמצעי התיקון, וכך כתוב גם: יידחה ביצוע אמצעי התיקון.
חנן אהרון: על סמך הזו אנחנו לא פוסלים את רישיונו עד לקבלת הדיווח הסופי והאחרון מהמשטרה שאכן ההרשעה בוטלה.
חנן אהרון: ככה זה נעשה בפועל, על זה אנחנו מסתמכים.
אתי בנדלר: זה יפה וזה טוב, זה באמת נותן שיקול דעת, וזה במקרה שהוא פונה בבקשה להשמיע את טענותיו.
אתי בנדלר: אבל בוא נגיד שהוא מביא לרשות הרישוי מסמך, שעל פניו אין שום סיבה לחשוד שהוא איננו אותנטי.
חנן אהרון: זה מה שנעשה.
אתי בנדלר: אבל למה כאן להגביל, בתקנה הזאת, ושם להשאיר איזה שיקול דעת אמורפי, שלא מדבר על דברים מסוימים?
עוזי יצחקי: אנחנו לא יכולים לקבל את העניין הזה.
עוזי יצחקי: לצערי הרב, יש זיופים רבים, גם בשבוע שעבר היה במשרד הרישוי בחיפה וזה התפרסם בתקשורת.
עוזי יצחקי: דברים שהם ידניים – זה נתון לזיוף, ורמת הזיוף והרמאות היום, מבחינה טכנית, היא גבוהה מאוד ואיכותית מאוד, לצערנו.
אתי בנדלר: הוא אומר שיש הנחיות, שאם זה לא הודעת המשטרה זה יהיה רק באישור מנהל האגף.
גבי בן-הרוש: אבל את רישיונות הרכב אי-אפשר לזייף היום.
יפעת רווה: אם בן-אדם טוען משהו, השאלה אם אתם לא יכולים לאמת את זה מול המשטרה.
אתי בנדלר: ודאי שאפשר לאמת.
יפעת רווה: האם אתם לא יכולים לבדוק את זה?
עוזי יצחקי: זה בעייתי מאוד.
עוזי יצחקי: פקידה פשוטה במשרדי רישוי, להתחיל לבדוק.
עוזי יצחקי: אזרח בא כלקוח זועם - - -
אתי בנדלר: מר יצחקי, הוכח לה להנחת דעתה - צריכים להוכיח לכם ואתם צריכים להשתכנע מההוכחה הזאת.
עוזי יצחקי: מאוד בעייתי הנחת הדעת הזו.
אתי בנדלר: אם כך, אנחנו יכולים להפסיק את הדיון בתקנות.
אתי בנדלר: אם הנחת הדעת של רשות הרישוי, אומר סמנכ"ל בכיר שזה בעייתי.
עוזי יצחקי: לא רוצה להטיל את זה על פקידות הרישוי, כמה שפחות.
חנן אהרון: ב-(ג1) מדובר על הודעת המשטרה לרשות הרישוי.
חנן אהרון: אם המשטרה מודיעה לנו בדרך המיחשובית, כפי שזה נעשה, אנחנו לא לוקחים בחשבון את הניקוד.
חנן אהרון: את זה אנחנו עושים, עזבי רגע ניירות.
חנן אהרון: אנחנו הולכים ל-551(ג), שם אנחנו אומרים: כאשר נהג בא.
חנן אהרון: אם המשטרה הודיעה לנו באופן מיחשובי פתרנו את כל הבעיה.
חנן אהרון: הבעיה כאשר אדם בא לטעון טענות, או שהוא בא אלינו, למשרד הרישוי, אחרי שהוא קיבל את הודעת הפסילה, ומוכיח.
חנן אהרון: כל נייר שהוא מביא – מעורך דין, מבית המשפט, מהמשטרה – אמרתי במפורש שכתוב: יידחה אמצעי התיקון.
חנן אהרון: על סמך התקנה הזו אנחנו מקבלים את המסמכים ולא מתחילים אמצעי התיקון עד לקבלת הדיווח הסופי ממשטרת ישראל.
חנן אהרון: זאת אומרת, אני רואה פה השלמה.
אתי בנדלר: האם השר והנציגים המוסמכים של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים יכולים להצהיר כאן בפני הוועדה שכל אימת שבן-אדם יבוא, על סמך תקנה 551, ויראה לכם שהוא אמור להתחיל בשבוע הבא, בעוד מספר ימים או מחר קורס לנהיגה מונעת, אבל ההרשעה שלו בוטלה – אתם תידחו לו מיידית את זה?
חנן אהרון: נכון, אין שום בעיה.
חנן אהרון: זה מה שנעשה בפועל.
אתי בנדלר: פרוטוקול של ועדת הכלכלה הוא דבר שניתן להסתמך עליו בבית משפט.
שי ישעיהו גלעד: קודם כול, למה רק הרשעה שבוטלה?
שי ישעיהו גלעד: גם כל הליך משפטי שעלול בסופו של דבר להביא לביטול ההרשעה, גם הוא, לפחות לכאורה, מצב שבו עלול האיש לבצע אמצעי תיקון על עבירה שהוא בסופו של דבר לא יורשע בה.
שי ישעיהו גלעד: גם את המסמכים האלה צריך להביא בחשבון.
שי ישעיהו גלעד: אני חייב לומר לכם, מפרקטיקה של עשרות שנים, ואמר את זה גם עוזי יצחקי ברוב הגינותו כרגע: הוא לא רוצה לתת לפקידות משרד הרישוי ולו שיקול דעת מצומצם ביותר.
כרמל שאמה-הכהן: פקידות או פקידים.
שי ישעיהו גלעד: פקידות ופקידים.
שי ישעיהו גלעד: הוא אמר "פקידה במשרד הרישוי" והוא יודע בדיוק, כי רוב-רובן הן פקידות או מנהלות משרד רישוי, והוא לא רוצה להעניק להן שום שיקול דעת.
שי ישעיהו גלעד: היום ההליך של השימוע, של טיעון טענות, אנחנו קוראים לזה "הליך לחטיפת רישיון מידיו של האיש".
שי ישעיהו גלעד: האיש מגיע, מתבקש למסור את הרישיון.
שי ישעיהו גלעד: אותו מנהל אומר לו: אדוני, יש לך כך וכך נקודות, תמסור את הרישיון ותבצע את אמצעי התיקון.
שי ישעיהו גלעד: אין לו שום שיקול דעת, רשות הרישוי לא נותנת למשרדי הרישוי שום שיקול דעת בשום פנים ואופן.
שי ישעיהו גלעד: רק אתמול או שלשום שמענו על זיוף נוראי, כנראה של הקלדת מחשב ובאמצעותו ממשרדו של שר המשפטים הגיע כביכול מייל מסוים.
שי ישעיהו גלעד: כנראה שאין סוף למערכת הזיופים שאפשר לזייף היום.
שי ישעיהו גלעד: אבל אנחנו מדברים על רוב רובו של העם, ורוב רובו של העם זה אתם ואנחנו וכל אחד מאתנו שעלול ליפול לסל הנקודות הזה.
שי ישעיהו גלעד: אז לא בונים מדינה, כמו שאומרים, על חבורת זייפנים אלא על ההתנהלות היומיומית.
שי ישעיהו גלעד: בהתנהלות היומיומית הזו, אם אדם בא עם מסמך חתום בחותמת בית המשפט – והיום החותמות הן ברורות: הוגש, ניתן פסק וכל הלאה - זוהי ראיה לכאורה לכך שננקט הליך משפטי.
שי ישעיהו גלעד: זה לפחות צריך לעצור את התהליך.
שי ישעיהו גלעד: קחו אחר כך את החצי שנה, את השלושת רבעי שנה, את השנה וחצי או את השנה שנקבעה בסופו של דבר, לבדוק אם בוצע.
שי ישעיהו גלעד: אם קרה שהאיש זייף, יש היום מערכת ענישה שתעניש אותו במלוא חומרת הדין.
חנן אהרון: כשאנחנו מקבלים מסמך חתום על-ידי בית המשפט – זו ההנחיה שיש לכל הפקידים והפקידות וכך הם מבצעים - שהתקבלה בקשה לערער, אנחנו דוחים את אמצעי התיקון.
חנן אהרון: אני אומר את זה במפורש פה.
חנן אהרון: אין מצב כזה.
חנן אהרון: יש מצבים אחרים, כאשר בא אדם ומביא מכתב מעורך דין.
חנן אהרון: שים לב, תמיד זה קורה אחרי חצי שנה.
חנן אהרון: זאת אומרת, אם נתת לו דחייה לחצי שנה, הוא מגיע יום לפני שחצי השנה מסתיימת או באותו יום ומביא מכתב מעורך דין שזה נמצא באיזשהו הליך – על זה אני לא מסתמך.
חנן אהרון: הרי איפה מגישים ערר על הרשעות?
חנן אהרון: בבית המשפט.
חנן אהרון: אם יש לנו מכתב של בית המשפט, אנחנו מכבדים את המסמך הזה ודוחים לו את ביצוע אמצעי התיקון.
חנן אהרון: אני אומר את זה במפורש.
שי ישעיהו גלעד: ולכן הצעתה של היועצת המשפטית של הוועדה היא הטובה ביותר – להכניס את המילים "ראיות לכאורה".
ישראל כץ: היא כבר לא מציעה את זה.
ישראל כץ: היא קיבלה את ההבהרה מראשי אגף הרישוי על המדיניות בפועל וסעיף 551, והשילוב הזה הוא שילוב סביר.
גבי בן-הרוש: אדוני השר ואדוני היושב ראש, אני רוצה לנהל את ההזדמנות של הישיבה הזו, שמשרד המשפטים יושב פה.
גבי בן-הרוש: אנחנו כבולים היום בקבלת נהגים, אסור לי על-פי חוק לבקש את גיליון ההרשעות של הנהג הזה.
ישראל כץ: אני תומך בתיקון הזה.
גבי בן-הרוש: אני מבין שמשרד המשפטים התנגד.
יפעת רווה: יש חדשות בעניין הזה.
עוזי יצחקי: יש חדשות טובות.
גבי בן-הרוש: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיפים קטנים (3) ו-(4).
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיפים?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     סעיפים (3) ו-(4) אושרו פה אחד.
חוה ראובני: "תיקון תקנה 547 3. בתקנה 547 לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (א), במקום "שנרשמות לו נקודות חדשות" יבוא  "שחל שינוי במספר הנקודות הרשומות לחובתו; לענין זה, "נקודות תקפות" – נקודות שטרם חלפה מיום ביצוע העבירה שבשלה נרשמו, התקופה האמורה בתקנת משנה (ב) או (ג), לפי העניין, או שטרם בוצעו כל אמצעי התיקון שהטילה רשות הרישוי בשלן, אם הטילה (להלן בחלק זה – נקודות תקפות)";.
חוה ראובני: (2) במקום תקנות משנה (ב) ו-(ג) יבוא: "(ב) נקודות יהיו תקפות במשך שנתיים מיום ביצוע העבירה.
חוה ראובני: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), אם הצטברו לחובתו של נהג 22 נקודות או יותר בתוך פחות משנתיים, הנקודות יהיו תקפות למשך 4 שנים מיום ביצוע העבירה .
חוה ראובני: (ג1)   מועד רישום הנקודות במרשם העבירות אינו משפיע על מניין התקופות כאמור בתקנות משנה (ב) ו-(ג)"; 	(3) תקנת משנה (ד) – בטלה; 	(4) בסופה יבוא: "(ה) חדלו נקודות מלהיות נקודות תקפות, ולאחר מכן נרשמו לחובתו של נהג נקודות בשל עבירה שבוצעה בתוך התקופה האמורה בתקנת משנה (ב) או (ג), לפי העניין, יראו את כל הנקודות האמורות  כנקודות תקפות ויחולו עליהן הוראות תקנות משנה (ב) ו-(ג), לפי הענין".
חוה ראובני: אני רוצה בהסבר את (ה) מכל היתר.
חוה ראובני: פסקאות (1), (2) ו-(3) הן ניסוח מחודש של המצב הקיים, רק שהניסוח עורר קושי בבתי משפט על מה זה בדיוק תקופת צבירה ואיך מחשבים אותה.
חוה ראובני: היו פסקי דין סותרים בבתי משפט מחוזיים בשלב שבו הגשנו את התקנות.
חוה ראובני: בינתיים פסק הדין בעניין אלי זוהר, שגם את זה הוא יישר, אבל אנחנו רוצים להגדיר כאן את המושג של "נקודות תקפות" ולבטל את המונח "תקופת צבירה".
חוה ראובני: כלומר, עד 20 נקודות ועד בכלל, נקודות תקפות למשך שנתיים.
חוה ראובני: וככל שהוטלו אמצעי תיקון – גם שנתיים וגם אמצעי תיקון צריכים להתבצע כתנאי לביטול הנקודות.
חוה ראובני: כאמור, זו הייתה העמדה שלנו מאז ומתמיד, עכשיו בית המשפט אישר.
חוה ראובני: אפילו התקנות הנוכחיות אומרות את זה, אם כי בצורה לא מספיק ברורה.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לחדד את זה.
חוה ראובני: בנוסף, אנחנו אומרים שמ-22 נקודות ומעלה תוקף הנקודות יהיה ארבע שנים ולא שנתיים.
חוה ראובני: נהג שצובר ארבע עבירות, אנחנו רוצים לעקוב אחריו למשך תקופה ארוכה יותר.
חוה ראובני: גם כאן מחיקת נקודות בכפוף להתקיימות שני תנאים מצטברים: אחד, התקופה של ארבע שנים; שניים, ביצוע כל אמצעי התיקון שהוטלו.
חוה ראובני: בנוסף אנחנו אומרים שמועד רישום הנקודות איננו רלוונטי.
חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על הבעיה שנובעת מזה שהנקודות, התוקף שלהם נספר ממועד ביצוע העבירה אבל הן נרשמות בפועל רק אחרי ההרשעה, ובהגדרה יש איזשהו פער זמנים.
חוה ראובני: אם זו עבירת קנס זה פער זמנים של עד שלושה חודשים, אבל לפעמים זו עבירה שמתנהל משפט בבית משפט לתעבורה אפילו שנה, שנתיים ושלוש, שאחרי זה יש עשר נקודות.
חוה ראובני: יכול אדם לומר: ההרשעה אירעה שלוש שנים אחרי מועד ביצוע העבירה, לכן רק שלוש שנים וקצת אחרי ביצוע העבירה הנקודות נרשמות.
חוה ראובני: לעניין זה לא רלוונטי בכלל מועד הרישום של הנקודות.
חוה ראובני: מה שרלוונטי הוא מועד ההרשעה, בכפוף למה שדיברנו קודם, שלא יהיה פער גדול מדי בין מועד ההרשעה לבין מועד רישום הנקודות בפועל.
חוה ראובני: את הפינה הזאת סגרנו.
חוה ראובני: תקנת משנה (ה) היא חידוש ברמת הרישום, למרות שזו הפרקטיקה והפרשנות שנתנו בעבר, וזה מעולם לא היה כתוב.
חוה ראובני: יש מצב שנקודות נמחקות בחלוף תקופת התוקף שלהם – מה שקראנו בעבר תקופת הצבירה.
חוה ראובני: בינתיים יש תיק תלוי ועומד שמתנהל לגביו משפט, שמועד ביצוע העבירה נמצא בתוך אותה תקופת תוקף, ויש הרשעה.
חוה ראובני: אם הן נמחקו כי היו עשר נקודות ולא חייב אמצעי תיקון, חלפו שנתיים והן נמחקו.
חוה ראובני: ואז באה הרשעה שהייתה בתוך תקופת השנתיים של עשר הנקודות הקודמות, ועכשיו יש לנו כבר 16 נקודות, לדוגמה.
חוה ראובני: אנחנו רוצים להגיד שעשר הנקודות שכביכול נמחקו בעצם חוזרות להיות נקודות תקפות כי אנחנו עכשיו מדברים על 16 נקודות שבוצעו בתוך תקופת שנתיים ולא על 6 נקודות.
חוה ראובני: אי-אפשר לראות אותן ולבודד אותן מעבירות נוספות שבוצעו בתוך אותה תקופה.
חוה ראובני: זה הרעיון מאחורי תקנת משנה (ה) החדשה המוצעת.
כרמל שאמה-הכהן: אני עובר להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 3?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     תקנה 3 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 3 אושרה פה אחד.
חוה ראובני: "תיקון תקנה 548 4. בתקנה 548 לתקנות העיקריות, במקום "תקנה 547(ד)" יבוא "תקנה 547(א)".
חוה ראובני: זה עניין טכני לחלוטין, של איפה מזכירים פעם ראשונה את המונח "אמצעי תיקון".
שי ישעיהו גלעד: אני קורא שוב לכבוד השר להוסיף לאמצעי התיקון אמצעים נוספים, אפילו לפי שיקול דעת, מדי פעם בפעם, כדי שאם יימצא שיש פרקטיקה מסוימת שיכולה לשמש כאמצעי תיקון יעיל יותר, אפשר יהיה לעשות בה שימוש.
שי ישעיהו גלעד: אנחנו נמצאים עכשיו ברשימה סגורה, הרשימה הזו – כמו שאמרתי בהתחלה, ולא ארחיב - לא הוכיחה את עצמה.
חנן אהרון: אם תשים לב, ב-551(ד) כתוב: על אף האמור בתקנה 549, רשאית רשות הרישוי במקרה מסוים, מטעמים מיוחדים, להטיל על נהג אמצעי תיקון אחר במקום אמצעי התיקון שנקבע בתקנה זו או להוסיף עליהם.
שי ישעיהו גלעד: אנחנו מדברים על 548.
חוה ראובני: אבל זה לא היה כפוף לרשימה הקיימת כבר.
יפעת רווה: אולי פספסתי משהו, אבל לא הבנתי מה האמצעים החדשים שהוצעו.
שי ישעיהו גלעד: דיברתי על אמצעים פרקטיים, מעבר לרשימה המצומצמת המצויה כאן.
יפעת רווה: אבל אמרת טסט ומבחן - זה דברים שקיימים.
שי ישעיהו גלעד: זה דברים שלא קיימים, מכונים מסוימים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     תקנה 4 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, הסעיף אושר פה אחד.
חוה ראובני: "תיקון תקנה 549 5. בתקנה 549 לתקנות העיקריות –  (1) בתקנת משנה (א) – (א) במקום "נרשמו בתקופת הצבירה 12 נקודות ועד 22 נקודות" יבוא "רשומות 12 עד 22 נקודות תקפות"; (ב) במקום "יוזמן לקבלת הדרכה" יבוא "יחוייב לקבל הדרכה" ובמקום "ויעמוד בהצלחה" יבוא "ולעמוד בהצלחה"; 	(2) בתקנת משנה (ב) –  (א) במקום "נרשמו בתקופת הצבירה 24 נקודות ועד 34 נקודות" יבוא "רשומות 24 עד 34 נקודות תקפות"; (ב)	במקום "יוזמן לקבלת הדרכה" יבוא "יחוייב לקבל הדרכה " ובמקום "בקורס נוסף" יבוא "בקורס מתקדם"; (ג) במקום "ויעמוד בהצלחה" יבוא "ולעמוד בהצלחה"; (ד) בסופה יבוא "ואולם לא יעבור נהג הדרכה כאמור בתקנת משנה זו, בטרם עבר את ההדרכה שבה חוייב לפי תקנת משנה (א) ועמד בהצלחה במבחן";"
אתי בנדלר: יש לי רק הערה אחת: לא היה יותר פשוט יותר לנסח מחדש את כל תקנת המשנה הזו?
אתי בנדלר: תקנת משנה שיש בה שלוש שורות שיש בה ארבעה תיקונים.
חוה ראובני: אנחנו זהירים עם ניסוח מחדש כי אז את המהות צריך לאשר מחדש.
חוה ראובני: כשמחליפים מילה צריך לאשר רק את החלפת המילה.
אתי בנדלר: את יודעת שזה לא כך.
חוה ראובני: "(3) אחרי תקנת משנה (ב) יבוא:	"(ב1) על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), לא יחויב נהג בהדרכה כאמור בהן בטרם חלפה שנה לפחות מיום שחויב באותה הדרכה, לפי העניין, בשל נקודות שנרשמו לחובתו קודם לכן.
חוה ראובני: "   (4) בתקנת משנה (ג) -  (א) במקום "נרשמו בתקופת הצבירה 36 נקודות" יבוא "רשומות 36 נקודות תקפות"; (ב) בסופה יבוא "המתאימה לדרגת רישיונו ורשאי הוא להיבחן גם בתקופה שבה פסול רישיונו לפי תקנת משנה זו.
חוה ראובני: " (5) בתקנת משנה (ד), במקום הקטע שמתחילתה עד "36 נקודות או יותר"  יבוא: "נהג שלחובתו רשומות 72 נקודות תקפות או יותר, או נהג שהוטלה עליו פסילה לפי תקנת משנה (ג), ורשומות לחובתו 36 נקודות תקפות או יותר בטרם חלפו שש שנים ממועד ביצוע העבירה האחרונה מבין העבירות שבשלן הוטלה הפסילה האמורה"; (6) בסופה יבוא:	"(ה) אמצעי תיקון שהוטלו על נהג לפי תקנה זו, יהיו מצטברים, ואין בהטלתם כדי לגרוע מכל סמכות אחרת הנתונה לרשות הרישוי.
חוה ראובני: (ו) נקודות שבשלן הוטל אמצעי תיקון מסוים, לא יוטל בשלן אותו אמצעי תיקון פעם נוספת.
חוה ראובני: " (1) ו-(2), התיקונים בתקנות משנה (א) ו-(ב) הם בעיקר ניסוחיים.
חוה ראובני: פשוט המעבר משימוש במונח "תקופות צבירה" ל"נקודות תקפות" - אלה הניסוחים המתחייבים.
חוה ראובני: במעבר מ"יוזמן לקבלת הדרכה" ל"יחויב לקבל הדרכה" זה משהו קצת סמנטי, אבל הייתה הרגשה שיוזמן זו איזושהי הצעה ואנחנו רוצים להעביר מסר שאנחנו לא מציעים רעיון, אנחנו מחייבים.
חוה ראובני: תודה ליערה, שיזמה את זה.
חוה ראובני: אנחנו רוצים להדגיש שהקורס הנוסף, למי שיש 24 נקודות ומעלה, הוא קורס מתקדם יותר, קורס ממוקד יותר ומביא בחשבון שכבר בוצע הקורס הבסיסי ומכאן גם התוספת ב-(ד) שהקורס הנוסף, המתקדם, מבוצע רק אחרי שבוצע כבר הקורס הבסיסי.
חוה ראובני: ההנחה היא שמי שעשה את הקורס המתקדם – כך הקורס בנוי – עשה כבר את הקורס הבסיסי וחזקה עליו גם שהוא יודע מה שנלמד שם.
חוה ראובני: אמצעי התיקון צריכים להיות מבוצעים לפי הסדר ולא בדילוגים, שלא יתחיל מהקורס הנוסף ויעבור אחר כך לקורס בסיסי או שיגיד: אני לא עושה קורס בסיסי כי עשיתי קורס מתקדם.
חוה ראובני: אלה תקנות משנה (1) ו-(2).
חוה ראובני: פסקה (3) באה לומר שיש מצב שנהגים צוברים נקודות בצורה שמחייבת בקורסים בתדירות מאוד גבוהה, לצערנו.
חוה ראובני: אנחנו לא רואים שום טעם לחזור על אותו קורס אם לא חלפה לפחות שנה מהפעם האחרונה שהוא עשה אותו.
אתי בנדלר: מה יקרה במקרה כזה?
אתי בנדלר: נניח שהוא חייב באמצעי תיקון - פעמיים קורס בסיסי – ולא חלפה שנה.
אתי בנדלר: מה המשמעות של זה?
חוה ראובני: לא יוטל עליו חיוב.
חוה ראובני: אין אמצעי תיקון בשלב הזה.
חוה ראובני: אם הוא עשה קורס בסיסי ב-16 נקודות, ירדו חלק מהנקודות או ירדו כולן ותוך פחות משנה הוא הגיע עוד פעם ל-12 נקודות – הוא לא יקבל שום אמצעי תיקון בתחנה של 12 נקודות.
חוה ראובני: אין שום טעם לשלוח אותו שישה חודשים אחרי שהוא עשה קורס בסיסי לעשות קורס בסיסי נוסף, למרות שטכנית – לפי צבירת הנקודות והמתמטיקה של הנקודות והתאריכים - יוצא שהוא חייב.
יפעת רווה: כי זה לא עונש.
יערה למברגר: כי זה לא בא לטרטר אותו שוב: הנה נענשת, לך שוב תעשה קורס.
רוברט טיבייב: למה אנחנו כל הזמן מחפשים עונש?
יערה למברגר: לא מחפשים עונש, זה בדיוק מה שאמרתי.
שי ישעיהו גלעד: מדברים בשני קולות: עונש, אבל אמצעי תיקון.
חוה ראובני: אנחנו מדברים בקול אחד.
רוברט טיבייב: המטרה שלנו למנוע תאונות דרכים.
רוברט טיבייב: זה לא על-ידי עונש, בטוח שלא.
שי ישעיהו גלעד: כי זו הפררוגטיבה של בית המשפט - להעניש.
יפעת רווה: נכון, אנחנו מסכימים אתך לגמרי.
שי ישעיהו גלעד: מסכימים, אבל מדברים בקול אחר.
חוה ראובני: בכלל לא.
חוה ראובני: התקנה הזו בדיוק משקפת את האמירה הזאת.
חוה ראובני: זה לא עונש על זה שצברת נקודות הקורס, אנחנו רוצים להקנות לך ידע.
חוה ראובני: אם עשית את הקורס לפני חודשים ספורים, אין שום צורך שתעשה את הקורס פעם נוספת.
חוה ראובני: אנחנו מניחים שלא שכחת.
יפעת רווה: דווקא הפעם היינו עקביים.
ישראל כץ: במילים אחרות, זה לא לטובתו של הנהג שלא נותנים לו קורס, כי הוא לא יכול למחוק נקודות.
ישראל כץ: הקורס, ברמה מסוימת של נקודות, מלווה במבחן עיוני או מעשי, מאפשר למחוק נקודות.
ישראל כץ: הנקודות שלו ימשיכו להצטבר כי הוא לא קיבל קורס.
חוה ראובני: קורס לא מוחק נקודות.
ישראל כץ: זו פריבילגיה הקורס הזה.
ישראל כץ: ברגע שאתה עובר את הקורס יורדות לך נקודות.
חוה ראובני: קורס הוא חובה, אבל נקודות יימחקו רק אחרי חלוף מינימום תקופת זמן.
חוה ראובני: לכן, אם אין חובה הקורסים יימחקו כעבור שנתיים בכל מקרה.
ישראל כץ: הוא לא עושה קורס, הוא ממשיך כרגיל, וכעבור הזמן נמחקות לו הנקודות?
חוה ראובני: זו הקלה, הוא פטור מאמצעי תיקון.
יערה למברגר: יש שני תנאים מצטברים, ופה אחד התנאים לא יוטל עליו.
חוה ראובני: בתקנת משנה (4) – א. 36 נקודות זה מעבר ממינוח של תקופות צבירה למינוח של נקודות תקפות.
חוה ראובני: ב. אנחנו רוצים להדגיש שכאשר נהג שיש לו מספר דרגות רישיון, הוא צריך לעשות מבחן עיוני מהדרגה הגבוהה ביותר של הרישיון שיש לו.
חוה ראובני: זה לא שאם יש לו רישיון נהיגה למשאית הוא יעשה מבחן עיוני של רכב פרטי; אם יש לו רישיון דרגה C הוא יעשה מבחן עיוני של משאית.
חוה ראובני: בנוסף, אנחנו נותנים כאן עוד הקלה, ומאפשרים לעשות את המבחן העיוני בזמן הפסילה.
לאה ורון: זו לא הקלה.
לאה ורון: את מחייבת אותו לעשות את אותו מבחן עיוני על אותו כלי רכב, במקרה של הדוגמה עם המשאית, זו לא הקלה.
חוה ראובני: עברתי לשורה הבאה.
חוה ראובני: בשורה הבאה אנחנו מקלים בזה שאנחנו מאפשרים לו לעשות את הבחינה בזמן הפסילה.
חוה ראובני: המצב היום הוא שהוא צריך להשלים את השלושה חודשי פסילה ורק אז לגשת לבחינה.
חוה ראובני: אם לא עובר את הבחינה, אולי ייקח לו עוד שבוע-שבועיים או חודש עד שיעבור את הבחינה.
חוה ראובני: כאן, ביום שמטילים עליו את הפסילה הוא יכול לגשת למבחן עיוני ולהיות רשום שעבר בהצלחה מבחן עיוני, כך שביום שנגמרת תקופת הפסילה הוא יכול לקבל את הרישיון חזרה.
חוה ראובני: פסקה (5) נועדה לפתור בעיה ולהחזיר לקדמותו את המצב המשפטי שהוועדה אישרה לפני שמונה שנים.
חוה ראובני: בעיה ניסוחית מנעה מאתנו בפועל להציג פסילה של תשעה חודשים.
חוה ראובני: התקנות, כמו שכוונו בשנת 2002, בעת שהן אושרו, בנו מצב לפיו מי שמגיע ל-36 נקודות פעם שניה חייב פסילה של תשעה חודשים, בדיקות רפואיות ומבחן עיוני ומעשי.
חוה ראובני: הפרשנות המחייבת, שאילצה אותנו להפסיק את השימוש בכלי הזה, אמרה שאפשר להטיל פסילה של תשעה חודשים על 36 נקודות פעם שניה רק על מי שלא רק קיבל 36 נקודות כבר פעם אחת, אלא גם ריצה בפועל את הפסילה.
חוה ראובני: כלומר: קיבל הודעה על פסילה, הפקיד את הרישיון, עשה את הפסילה, עשה עיוני, קיבל חזרה - רק לגביו אפשר להתחיל לספור 36 נקודות פעם שניה.
חוה ראובני: לא לזה התכוונו אז ואנחנו חושבים שזה לא נכון.
חוה ראובני: אנחנו לא חושבים שהיכולת להטיל פסילה על 36 נקודות פעם שניה צריכה להיות מותנית בשיתוף הפעולה של הנהג וברצונו הטוב, שהוא מקבל בפועל את ההודעה על הפסילה ואכן בפועל בא ומפקיד את הרישיון – דיברנו קודם על הבעיות של המסירות וכו'.
חוה ראובני: למעשה, על ידי זה שהוא השתמט מריצוי הפסילה של 36 הנקודות הראשונות הוא מחסן את עצמו מאמצעי התיקון של 36 נקודות פעם שניה.
חוה ראובני: אנחנו חושבים שזה לא ראוי ולכן אנחנו רוצים לנסח מחדש את תקנת משנה (ד) ולומר ש-72 נקודות תקפות או 36 נקודות פעם שניה זה היינו הך והוא יכול לקבל פסילה של תשעה חודשים, בדיקות רפואיות, עיוני ומעשי.
ישראל כץ: מתי יימחקו 36 הנקודות הראשונות?
חוה ראובני: הן יימחקו בתום פסילה, עיוני וארבע שנים.
גבי בן-הרוש: לאיזו תקופה 36?
חוה ראובני: ארבע שנים.
גבי בן-הרוש: אתם יודעים מה המשמעות לנהגים מקצועיים - נהגי אוטובוסים, נהגי משאיות ונהגי מוניות?
גבי בן-הרוש: הלוא כל עבירה היא בין 8 ל-10 נקודות.
גבי בן-הרוש: שלוש עבירות הוא כבר בפסילה, לפי מה שאתם אומרים.
חוה ראובני: כדי להגיע ל-36 נקודות הוא צריך לעשות לפחות ארבע עבירות חמורות מאוד.
גבי בן-הרוש: אם זה עבירות חמורות – מצדי באותו יום.
גבי בן-הרוש: אבל השר שואל - - -
ישראל כץ: שאלתי אם הוא צריך לעשות בתוך ארבע שנים פעמיים קורס.
חוה ראובני: לא. הסיבוב השני של 36 נקודות הוא בתוך שש שנים מהעבירה האחרונה של ה-36 הראשונות.
כרמל שאמה-הכהן: בתוך שש שנים העבירה האחרונה.
חוה ראובני: האחרונה של השש הראשונות.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה יכול להיות בטווח של עשר שנים.
חוה ראובני: מהראשונה זה יכול להגיע עד עשר שנים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בעשר שנים 72 נקודות.
חוה ראובני: לא. 72 זה תוך ארבע שנים.
חוה ראובני: 36 פעם שניה זה עד עשר שנים מהעבירה הראשונה, שש שנים מהעבירה האחרונה.
גבי בן-הרוש: איך אני יכול להבדיל בין עבירה חמורה לעבירה טכנית?
גבי בן-הרוש: הלוא הניקוד הוא נצבר.
ישראל כץ: לגבי ההערה שאתה אומר עכשיו, אבקש בסוף הדיון לבדוק שני דברים: את הערת נהגי המוניות על החגורה בעיר לאחר שיורד הנוסע, ומה שהערתם באופן כללי, על עבירות טכניות.
ישראל כץ: הבנתי מהיועצת המשפטית שהאסכולה הזאת הייתה שנויה במחלוקת.
ישראל כץ: האם ניתן להוריד ניקוד מחלק מהעבירות הטכניות – זה מה שאתה אומר.
גבי בן-הרוש: לזו הכוונה, כן.
ישראל כץ: אני לא יודע אם רק לנהגים מקצועיים, אני לא חושב שיכולה להיות אבחנה.
רוברט טיבייב: לכולם.
יפעת רווה: לא, לא, לכולם.
גבי בן-הרוש: לכולם.
גבי בן-הרוש: אנחנו פשוט כל היום על הכביש.
גבי בן-הרוש: אתם יושבים פה כל היום, אתם לא מקבלים דוחות.
רוברט טיבייב: תבדוק אותי.
רוברט טיבייב: גם אני מקבל דוחות, אני נהג כמו כל אחד ואחד.
חוה ראובני: בפסקה (6) אנחנו מוסיפים שני דברים.
חוה ראובני: אחד, אמצעי התיקון של שיטת הניקוד מצטברים לסמכויות אחרות של רשות הרישוי.
חוה ראובני: לפעמים יכול להיות מצב שהבדיקות הרפואיות שיעשו בעקבות 9 נקודות יראו שהנהג לא כשיר רפואית לנהיגה, ואז יש לרשות הרישוי סמכות, לפי סעיף 51 לפקודה, לפסול את הנהג.
חוה ראובני: יכולות להיות סמכויות אחרות, לחייב אותו במבחנים מטעמים נוספים.
חוה ראובני: דבר נוסף, לפעמים המשחק של רישום נקודות וביטולן בחלוף הזמן יכול להביא מצב שבו אותן נקודות נמצאות בסט שמחייב אמצעי תיקון יותר מפעם אחת: ירדו ארבע נקודות, נשארו שמונה; הגיעו ארבע חדשות, חזרנו ל-12 נקודות, ועוד פעם קורס.
חוה ראובני: אותן נקודות לא יגררו אותו אמצעי תיקון פעמיים.
חוה ראובני: המערכת הממוחשבת זו פרשנות שנתנו גם לתקנות הקיימות.
חוה ראובני: היא בנויה כך גם היום לחישוב הנקודות.
חוה ראובני: הנקודות קשורות לפעולה אצל אנשי המחשב שלנו, אבל אנחנו רוצים לעגן בצורה מסודרת.
חוה ראובני: עד כאן 549.
גבי בן-הרוש: אדוני השר, אני חושב ששווה אפילו להחמיר את הענישה בעבירות החמורות, לא לרחם, באמת להוריד את הנהגים האלה מסביבתנו.
גבי בן-הרוש: לגבי העבירות הטכניות - שזה לא יהיה בספר הניקוד, כמו שאמר חבר הכנסת וקנין.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לפני דקה עסקנו בזה.
גבי בן-הרוש: חשוב מאוד, שזה לא ירוץ בתקנות וכולנו נשכח בעוד חצי שנה מה קרה פה.
כרמל שאמה-הכהן: כולנו נעקוב.