GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: עכשיו לעשות הפסקה ולהגיד: אנא חברות סדירות, תתכבדו ותעבירו את הנהלים שלכן, ננסה לגבש מהם הצעת חוק?
אתי בנדלר: זה לא סביר.
תמר קלהורה: לא הייתי מנסה לגבש מן הנהלים הפנימיים הללו הצעת חוק.
אחמד טיבי: הרי יש כאן ניסיון ברור של חברות התעופה לרוקן את הצעת החוק הזאת מתוכן.
אחמד טיבי: זה מה שאתם מנסים לעשות.
אחמד טיבי: אני מקווה שאת לא תעזרי להם עם ההצעות הללו שלך.
תמר קלהורה: אין לי שום כוונה לעשות כן.
אחמד טיבי: החוק הזה מטרתו להגן על הצרכן.
אחמד טיבי: כבר 3 שנים אנחנו דנים בהצעה הזאת.
אחמד טיבי: כאילו הם הגיעו היום לדיון לראשונה.
אחמד טיבי: הם היו יכולים להתכונן מראש.
אחמד טיבי: אני מגלה גמישות מסוימת, אבל אני לא רוצה לבטל את הצעת החוק או לרוקן אותה מתוכן.
אחמד טיבי: לכן חייבת להיות מוטלת סנקציה על חברות תעופה שמעכבות את הטיסה מעבר לזמן סביר או מבטלות אותה.
תמר קלהורה: רציתי להציע את זה ממקום הפוך.
תמר קלהורה: אנחנו כל הזמן שומעים טענות, לכן יתכבדו חברות התעופה ויחשפו את המצב לאשורו.
תמר קלהורה: במקום לשמוע את זה כאן מחברות התעופה באופן ספורדי ומקוטע, שפתאום התברר שהן בעצם כן מחזירות כסף, שיתכבדו ויחשפו איך בדיוק הן עובדות.
תמר קלהורה: אפשר לעשות את זה בשלב ההכנה לקראת הקריאה השנייה והשלישית אם לא רוצים לעשות את זה עכשיו, אם חושבים שזה מעכב, אבל שהנתונים יהיו גלויים וברורים.
תמר קלהורה: שיטרחו חברות התעופה וישלחו נציג ואז אפשר יהיה לשקול לגופו של עניין את מה שהן אומרות.
תמר קלהורה: אנחנו שומעים שלכאורה כבר היום הן עושות את מה שאנחנו מדברים עליו, כלומר נותנות החזר הוצאות מלא.
תמר קלהורה: אם כך, אני שואלת, מה הבעיה לעגן את זה בחוק?
אתי בנדלר: זה מה שמוצע כאן.
תמר קלהורה: החזר ההוצאות שמוצע כאן הוא בסכום שמוצמד לכרטיס טיסה, אבל בפועל אנחנו שומעים שהם מחזירים הוצאות על-פי קבלות.
תמר קלהורה: זה לא מופיע בהצעת החוק.
תמר קלהורה: אנחנו גם שומעים שהם סופגים את העלות של הכרטיס החלופי במידה שהיא עולה על המחיר ששולם.
תמר קלהורה: למה לא נכתוב את זה כאן אם זה הנוהל?
תמר קלהורה: אנחנו לא משנים את המצב שלכם כהוא זה.
אתי בנדלר: מה את מציעה?
אהוד שבתאי: כל עוד ההוצאות הוצאו באופן סביר.
אהוד שבתאי: אם טיסה התעכבה ואדם התאכסן במלון מאוד-מאוד יוקרתי ומביא חשבונית על סך 3,000 אירו, כנראה לא נאשר את זה, אבל אם המלון סביר בנסיבות העניין, נאשר.
אהוד שבתאי: ל"ארקיע", כמו לחברות התעופה הסדירות האחרות, יש נהלים ברורים מאוד איך לטפל במקרים כאלה.
תמר קלהורה: עולות כאן בעצם שתי שאלות.
תמר קלהורה: קודם כול, מה הן ההוצאות שבגינן נותנים החזר.
תמר קלהורה: אחר כך עולה השאלה האם זה רק במצב של ביטול או גם במצב של עיכוב.
תמר קלהורה: כרגע כתוב כאן: "ההחזר יהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה".
תמר קלהורה: אומרות החברות: אנחנו מחזירים לו את ההוצאות שלו בעין.
אתי בנדלר: מה זה :"ההוצאות שלו בעין"?
אתי בנדלר: את מדברת על אירוח?
אתי בנדלר: זה מופיע בחלק הקודם, בפסקה (1).
תמר קלהורה: אמרה חברתנו שאם כתוצאה מן העיכוב בטיסה הוא גם פספס אחר-כך לילה במלון - - -
אתי בנדלר: אבל זה לא קשור.
אתי בנדלר: כאן מדובר על כרטיסי טיסה.
אתי בנדלר: בפסקה (1) מדובר על שירותי סיוע.
אתי בנדלר: את רוצה לשנות שם?
תמר קלהורה: לא. כרטיס חלופי מוסדר בסעיף 3(3).
תמר קלהורה: עכשיו השאלה היא מה הן ההוצאות שאנחנו מדברים עליהן בפסקה 3(2).
וגיף אליאב: המושג מבלבל.
וגיף אליאב: המושג הנכון הוא "השבת תמורה".
וגיף אליאב: אם שילמת עבוא הכרטיס אתה מקבל את התמורה בחזרה.
וגיף אליאב: החזר הוצאות זה הוצאות למיניהן: הסעה , בית-מלון וכולי.
אתי בנדלר: זה בעצם: החזר הוצאות בשל טיסה.
וגיף אליאב: "השבת תמורה" היא המושג הנכון.
וגיף אליאב: לעניין הנהלים: אנחנו מבקשים להקל על הצרכנים, שלא יצטרכו לפנות בכל מקרה לבית-המשפט לתביעות קטנות כדי שבית-המשפט בכל מקרה ומקרה יקבע את הפיצוי ההולם.
וגיף אליאב: אנחנו מבקשים לקבוע כאן סטנדרט מסוים, מתי הלקוח יכול להשתחרר מן ההסכם ומתי הוא זכאי לקבל פיצוי מוסכם.
וגיף אליאב: אנחנו לא רוצים, כפי שמר פתאל אמר, שיגיעו כל הזמן לבתי-המשפט והשופט יכריע בכל מקרה ספציפי האם זה טיסה סדירה או טיסת שכר, האם זה ביטול כדין או לא כדין, האם הפיצוי הולם או לא הולם.
וגיף אליאב: זה המטרה, שהצרכנים לא יצטרכו כל פעם לפנות לבתי-המשפט.
יוסי פלד: לצטט אותי באופן לא מדויק, ועוד בפניי?
יוסי פלד: זה קצת  מוגזם.
יוסי פלד: חכה שאצא.
יוסי פלד: דיברתי רק על חבילות.
מנחם אליעזר מוזס: מה הנוהל היום למי שהזמין כרטיס לטיסה רגילה ובשל האיחור מצאו לו טיסה חלופית במחלקת עסקים?
מנחם אליעזר מוזס: מה קורה אז?
מנחם אליעזר מוזס: מה אתם מחזירים?
יוסי פלד: זה נוהל של חברות התעופה כבר היום.
יוסי פלד: אם הם צריכים להטיס אותו ואומרים לו: תטוס ב"ביזנס", אז הוא יטוס ב"ביזנס".
תמר קלהורה: על חשבונם.
תמר קלהורה: זה סעיף 3(3).
יוסי פלד: היום עשו את השדרוגים הללו כי צריכים את המקומות הללו.
גידי ארנון: אני נציג "ישראייר".
גידי ארנון: ההגדרה כאן קובעת: "ההחזר יהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיבה לטיסה שעוכבה או בוטלה".
גידי ארנון: זה ההחזר.
גידי ארנון: לשאלתך, תיאורטית או לא, לפי הצעת החוק הנוסע יכול לבחור לשדרג את עצמו למחלקה הראשונה.
גידי ארנון: אין כאן שום מגבלה, וזה מאוד לא הגיוני לדעתי.
גידי ארנון: אם הוא קנה כרטיס לניו-יורק במחלקת "אקונומי" ב-800 דולר, אם ישדרג את עצמו למחלקה הראשונה העלות תהיה 10,000 דולר.
אתי בנדלר: ואם לא היה מקום ב"אקונומי" אלא רק במחלקה הראשונה?
אתי בנדלר: אתה צודק בטענתך כשיש  ברירה, אבל לעתים אין ברירה.
גידי ארנון: אני מודה שזאת שאלה שצריך לבחון, מה כאשר לא היה מקום, ומי קובע שלא היה.
אתי בנדלר: הרב ...
גידי ארנון: בדרך כלל ההליך הרגיל הוא שאני בחברת התעופה מחפש מטעמים שלי אלטרנטיבות לנוסע כי אני רוצה שהנוסע יהיה מרוצה בסופו של דבר ולא מאוד זועם.
מנחם אליעזר מוזס: ואם לא מצאת שום פתרון אחר פרט לנסיעה במחלקת עסקים או במחלקה הראשונה?
אתי בנדלר: לא יתנו לו.
אתי בנדלר: יגידו לו לחזור הביתה כי הפיצוי שישולם לנוסע במקרה כזה נמוך מן השדרוג בכרטיס הטיסה החלופי.
גידי ארנון: אמצא לו טיסה חלופית, אבל אולי לא בטיסה שיוצאת תוך שעתיים.
גידי ארנון: אמצא בסוף טיסה שאליה אוכל להעלות אותו.
גידי ארנון: כבר נקבע בחוק שאם עיכבתי אותו יותר מ-8 שעות מגיע לו כבר פיצוי כספי מוסכם, כפי שייקבע.
גידי ארנון: במהלך 8 השעות אני יכול לייצר לו פתרונות ראויים.
גידי ארנון: הצעת החוק כן מתייחסת, אם הטסתי אותו דרך יעד ביניים אני צריך לשלם לו גם את ההוצאות ביעד הביניים.
אתי בנדלר: אנחנו מתפרשים על פני נושאים רבים.
אתי בנדלר: בעצם אנחנו דנים בפסקה אחת שמנסה למצוא פתרון לשאלה: בעיכוב טיסה בין 5-8 שעות, לְמה יהיה זכאי הנוסע?
אחמד טיבי: בואו נכריע, ואם יהיו הערות הן יתבררו בהכנה לקריאה השנייה והשלישית.
אחמד טיבי: צריך לבוא לקראת הצרכן, שתהיה סנקציה, אבל לא את זה הם מציעים.
אחמד טיבי: הם מציעים את מה שקיים כבר.
אהוד שבתאי: השאלה שלי היא האם יש סופיות דיון.
אהוד שבתאי: כלומר, מרגע שנתתי לנוסע פיצוי על-פי החוק, האם הוא עדיין יכול לפנות לבית-המשפט?
אהוד שבתאי: על-פי הנוסח כרגע – כן.
אהוד שבתאי: החוק לא אמור לתפוס את כל נקודות הקצה שאתם מתארים.
אהוד שבתאי: יהיו נקודות שבהן כן נצטרך להגיע לבית-המשפט, אין מה לעשות.
אהוד שבתאי: צריך למצוא עכשיו דבר שמאזן בין האינטרסים של כל המשתתפים בדיון הזה.
מנחם אליעזר מוזס: אשר על כן אתה מייתר את כל הצעת החוק אם הכול מגיע לבית-המשפט.
אהוד שבתאי: אני לא רוצה שהכול יגיע לבית-המשפט, וגם היום, דרך אגב, אני לא מנהל דברים בבית-המשפט.
אהוד שבתאי: אני מנסה שרק מעט מאוד תיקים יתנהלו בבתי-המשפט.
אתי בנדלר: בעיכוב בין 5-8 שעות לְמה יהיה זכאי הנוסע?
אהוד שבתאי: לדעתי במקרה כזה הוא יהיה זכאי לשיחת טלפון, לסנדוויץ' ולשתיה.
אהוד שבתאי: הוא לא יהיה זכאי להחזר של מחיר כרטיס הטיסה.
אתי בנדלר: תשים טונה בתוך הסנדוויץ' ...
אתי בנדלר: נו, באמת, זה מה שאתה מציע?
אחמד טיבי: בשביל זה חוקקנו חוק?
רון חלפון: במקרה של טיסה שבוטלה לחלוטין, גם שם מגיע רק החזר הוצאות או טיסה חלופית.
רון חלפון: לא תקבלי גם וגם במקרה של טיסה שבוטלה לחלוטין.
רון חלפון: קל וחומר שלא ייתנו את זה בטיסה שעוכבה במשך 5 שעות.
רון חלפון: אין בזה שום היגיון.
אחמד טיבי: מה קורה כאשר יש ביטול טיסה?
רון חלפון: בביטול טיסה מקבלים פיצוי: החזר הוצאות או טיסה חלופית + פיצוי כספי.
סלעית קולר: החזר הוצאות שנגרמו כתוצאה מהעיכוב.
וגיף אליאב: לא "החזר" אלא "השבת התמורה".
רון חלפון: השבת התמורה + פיצוי כספי.
תמר קלהורה: אם הסעיף הזה מדבר על השבת התמורה, כלומר להחזיר לך את הכסף ששילמת כבר, אז בוודאי זה לא יכול לבוא ביחד עם טיסה חלופית.
אתי בנדלר: או עם טיסה באיחור.
תמר קלהורה: או זה, או זה.
תמר קלהורה: או שאתה לוקח את הכסף שלך בחזרה ומסתדר לבד, או שאתה מקבל את הטיסה החלופית שמציעים לך.
תמר קלהורה: אתה כן יכול לקבל גם פיצוי במקרה של ביטול.
אתי בנדלר: אני שואלת מה ניתן לנוסע בעיכוב של 5-8 שעות.
תמר קלהורה: בעיכוב של 5-8 שעות הנוסע זכאי או לטיסה חלופית או להחזר כספי.
אתי בנדלר: כלומר, כלום.
אתי בנדלר: את אומרת שאם הוא עולה לטיסה באיחור של 7 שעות וחצי הוא לא יהיה זכאי אלא לסנדוויץ' ולשיחת טלפון כדי להודיע שהוא מאחר.
תמר קלהורה: הוא זכאי לכל שירותי הסיוע, וכן או להחזר כספי או לטיסה החלופית.
אחמד טיבי: בשביל זה הצעתי הצעת חוק?
וגיף אליאב: צריך לקבוע שאחרי 5 שעות תהיה לו זכות לבחור האם להמשיך בטיסה או לוותר עליה.
וגיף אליאב: צריך להוסיף כאן עוד מנגנון.
וגיף אליאב: אנחנו לא יכולים למשוך אדם במשך 8 שעות ורק אחרי 8 שעות תהיה לו זכות להחליט.
וגיף אליאב: אחרי 5 שעות הוא יוכל לבחור אם להמשיך או לא להמשיך, ואחרי 8 שעות יש גם פיצוי נוסף.
תמר קלהורה: כך כתוב כרגע.
אחמד טיבי: אני אוהב את ההצעה שלך, עו"ד אליאב.
אחמד טיבי: איפה רשומה ההצעה של האדון?
וגיף אליאב: היא לא כתובה.
תמר קלהורה: מדובר על החזר הוצאות או על טיסה חלופית.
תמר קלהורה: אם אתה בוחר להמשיך אז ברור שאתה לא מקבל את החזר ההוצאות.
תמר קלהורה: צריך לנסח את זה בצורה הזאת.
תמר קלהורה: עד 5 שעות אתה לכאורה בכלל לא זכאי לקבל את הברירה הזאת על-פי הצעת החוק, אם העיכוב קצר יותר מזה.
אחמד טיבי: לכן צריך לנסח את מה שאומר עו"ד אליאב, שיהיה ברור שיש לנוסע שתי אופציות.
וגיף אליאב: בין 5-8 שעות עיכוב צריך לאפשר לנוסע לבטל את הטיסה.
וגיף אליאב: מ-8 שעות והלאה צריך לאפשר לו לבטל את הטיסה וגם לקבל פיצוי מוסכם.
וגיף אליאב: צריך להוסיף תחנת ביניים שמאפשרת בין 5-8 שעות רק לקבל את התמורה בחזרה.
וגיף אליאב: אחרי 8 שעות בנוסף לתמורה הנוסע יהיה זכאי לפיצוי מוסכם.
תמר קלהורה: אם בסופו של דבר הוא עלה על הטיסה המאוחרת הוא לא מקבל בחזרה את הכסף שהוא שילם עבורה, כי החוזה כן בוצע, אם כי בוצע באיחור.
תמר קלהורה: אבל אם הוא לא עלה עליה אלא מעדיף לקבל את הכסף בחזרה, אז הוא כן צריך לקבל את הכסף בחזרה.
אתי בנדלר: אם כך, זה נכון גם לגבי טיסה שבוטלה.
אתי בנדלר: אם נותנים לו טיסה חלופית, גם כאן הוא בוחר.
תמר קלהורה: זה סיפור אחר.
אתי בנדלר: אני מדברת על החזר התמורה.
אתי בנדלר: מוצע כאן שבעיכוב של 5 שעות הנוסע יהיה רשאי להחליט האם הוא עולה על הטיסה שתצא באיחור, או טיסה חלופית שתצא באיחור שמצא המפעיל או המארגן, או שהוא מבקש בחזרה את הכסף שהוא שילם עבור הכרטיס.
אתי בנדלר: אותו דבר גם בטיסה שבוטלה, אלא שאז בנוסף לכך הוא יהיה זכאי גם לפיצוי.
אתי בנדלר: כלומר, אותם עקרונות בדיוק יחולו.
אתי בנדלר: אם כך, בשינויי נוסח, בסעיף 3(2)(א) הנוסח יהיה כדלקמן: "החזר ההוצאות בהתאם להוראות אלה: (א) ההחזר יהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, וזאת אם בחר שלא לטוס באמצעות אותו מפעיל או מארגן".
רון חלפון: "או בטיסה חלופית שהוצעה לו".
תמר קלהורה: על-פי פסקה (3) מציעים לו כרטיס חלופי.
תמר קלהורה: על זה צריך להוסיף את העובדה שייתכן שיש לו הוצאות אחרות, שאותן שמענו כאן שהוא מקבל בחזרה.
תמר קלהורה: לכן, כפי שאמר עו"ד אליאב, צריך לקרוא לזה לא "החזר הוצאות" אלא "השבת התמורה".
תמר קלהורה: בנוסף, צריך שיהיה כאן גם החזר הוצאות.
וגיף אליאב: לצרכן תמיד שמורה הזכות לפנות בעניין ההוצאות, ובצדק, כי אתה לא יכול למדוד מה ההוצאות שנגרמו לך.
תמר קלהורה: סעיף 3 מפרט רק את רשימת ההטבות.
תמר קלהורה: הוא עדיין לא קובע לגמרי מה מקבלים בכל שלב.
תמר קלהורה: סעיף 3 הוא בסך הכול רשימה והוא עדיין לא מדבר על תנאי הזכאות.
תמר קלהורה: בתוך הרשימה הזאת כלולים שני דברים למעשה: השבת התמורה והוצאות נוספות שיכול שיהיו.
תמר קלהורה: בסעיפים הבאים 5, 6, 7 יהיה כתוב מתי הוא זכאי לכל אחד מסוגי ההטבות.
אתי בנדלר: על איזה החזר הוצאות דיברתם?
תמר קלהורה: למשל אם הפסיד לילה במלון.
רוני סטבקובסקי: זה קצת רחב מדי.
רוני סטבקובסקי: זה גם לא בא לידי ביטוי בדירקטיבה האירופית.
רוני סטבקובסקי: הדברים הללו מוסדרים בחוזה התובלה בין הנוסע לחברה, בכרטיס הטיסה.
רוני סטבקובסקי: יש כאן שאלה של הצגת קבלות, אם כן הציג קבלות, או קבלות חלקיות, אילו קבלות ובאילו סכומים.
וגיף אליאב: אפשר להשתמש במושג "הוצאות סבירות".
אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים כרגע על הוצאות נוספות.
רוני סטבקובסקי: אם הוא ישן במלון של 5 כוכבים או 4 כוכבים.
אתי בנדלר: זה במקרה שהוא החליט לא לטוס.
אחמד טיבי: צריך להבהיר בנוסח שהנוסע בוחר, לאחר 5 שעות, באיזה מסלול ללכת.
אתי בנדלר: אם בחר שלא לטוס.
לאה ורון: בביטול טיסה מצטרף גם פיצוי.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים כרגע על החזר ההוצאות.
אתי בנדלר: לא היו הערות לפסקת משנה 3(2)(ב).
אתי בנדלר: אפשר להצביע על סעיף 3(2).
אתי בנדלר: בסך הכול הוספתי הרגע, וכנראה עוד נשנה את הנוסח, אני חוזרת שוב: "(2) השבת תמורה בהתאם להוראות אלה: (א) השבת התמורה תהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או שבוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, והכול אם בחר הנוסע שלא לטוס באמצעות אותו מפעיל או מארגן במועד אחר".
רון חלפון: וצריכה להיות התייחסות לכרטיס טיסה חלופי.
אתי בנדלר: זה בפסקה (3).
אתי בנדלר: אני מדברת כרגע על פסקה (2)(א).
אתי בנדלר: "(ב) הציע מפעיל טיסה או מארגן כרטיס טיסה ליעד שאינו היעד הסופי – תכלול/יכלול השבת התמורה/החזר ההוצאות גם הוצאות בשל העברת הנוסע לשדה התעופה ביעד הסופי".
מנחם אליעזר מוזס: אני מצביע על סעיף 3(2)(א).
מנחם אליעזר מוזס: הצבעה     בעד סעיף 3(2)(א) – 1 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
מנחם אליעזר מוזס: סעיף 3(2)(א) התקבל.
אתי בנדלר: סעיף 4 – אחריות מפעיל טיסה ומארגן     "מפעיל טיסה או מארגן שאין בינו ובין הנוסע התחייבות חוזית והנוסע מקבל ממנו שירות – יראו אותו, לעניין חוק זה, כמי שמקיים את ההתחייבויות החוזיות מטעם האדם או הגוף שהנוסע התקשר עמו בחוזה.
יוסי פלד: צריך להיות ברור שב"מפעיל טיסה" מדובר באותן הגדרות כמו ברישיון הפעלת כלי טיס לפי סעיף 2(א), וב"מארגן" הכוונה על-פי תקנות רישוי שירותי תעופה, כי ההגדרות כאן לא מספיק ברורות.
יוסי פלד: זה צריך להיות עקבי עם תקנות רישוי שירותי תעופה.
תמר קלהורה: אבל יש הגדרה ל"מארגן".
לאה ורון: תסתכל בעמוד הראשון והשני בהגדרות, יש הגדרה ל"מארגן" ול"מפעיל טיסה".
לאה ורון: תראה אם הן בסדר או לא.
יוסי פלד: על-פי ההגדרה "מארגן" שמופיעה כאן פשוט מפילים את זה שוב על מארגנים בארץ ולא על חברות התעופה.
לאה ורון: אז צריך לתקן את זה.
יוסי פלד: "מארגן" מוגדר היטב בהגדרה הכלולה בתקנות רישוי שירותי תעופה (טיסות שכר), 1982.
יוסי פלד: סליחה, אני חוזר בי.
יוסי פלד: זה אותו דבר.
רון חלפון: אנחנו מבקשים בסעיף 4 להוסיף "מפעיל טיסה או מי מטעמו" בגלל טיסות של שיתוף קודים.
רון חלפון: ייתכן שחברת "אל-על", לדוגמה, תמכור טיסה של חברה אחרת.
רון חלפון: לכן יש מקום לכתוב "מפעיל טיסה או מי מטעמו", כדי ש"אל-על" לא תשלח ל"סוויס" ו"סוויס" ל"אל-על".
אתי בנדלר: נניח שיש הסכם שיתוף קודים.
אתי בנדלר: רכשתי כרטיס טיסה ב"אל-על" ו"אל-על" שלחה אותי לטוס בחברה אחרת.
יוסי פלד: לא משנה.
יוסי פלד: הכרטיס הוא של "אל-על".
אתי בנדלר: הכרטיס הוא של "אל-על" אבל בפועל אני טסה ב"אמריקן איירליינז".
יוסי פלד: הכרטיס הוא החוזה.
רון חלפון: אנחנו רוצים למנוע אפשרות שיבוא נוסע אל "אל-על" עם כרטיס של "אל-על" ויגיד שהוא רוצה פיצוי, ויגידו לו: מה אתה רוצה?
רון חלפון: לא אני איחרתי.
רון חלפון: תלך ל"סוויס", "סוויס" איחרה.
רון חלפון: זה לא היה בשליטתי.
יוסי פלד: זה לא יכול להיות אם זה כרטיס של "אל-על".
יוסי פלד: הרי הכרטיס הוא החוזה.
יוסי פלד: החוזה הוא של "אל-על".
יוסי פלד: כתוב שם "סוויס", זה נכון.
יוסי פלד: אגב, בעידן הבריתות זה קיים המון.
יוסי פלד: החוזה הוא של חברת "אל-על" להטיס אותך לפי הפרטים, היא שחייבת.
יוסי פלד: זה יכול להיות עם "סוויס", זה יכול להיות בעצמה, זה יכול להיות עם חברה אחרת.
אחמד טיבי: כרטיס הטיסה הוא החוזה.
רון חלפון: אנחנו רוצים למנוע אפשרות שהחברה איתה יש לי חוזה תטען: לא אני התרשלתי אלא חברה אחרת, החברה שהפעילה את הטיסה, ואילו החברה שהפעילה את הטיסה תגיד: אין לי חוזה אתך ולכן תלך למי שקנית ממנו את הכרטיס.
אתי בנדלר: בדיוק את זה בא הסעיף למנוע.
יוסי פלד: אני לא מתווכח עם דבריך, זה בסדר ונכון.
יוסי פלד: הוויכוח כאן לא מהותי.
יוסי פלד: הבעיה היא ש"מי מטעמו" יכול לפתוח את זה למשל ל- - -
סלעית קולר: כי את הסנדוויץ' הוא כנראה מסרב להעלות לטיסה.
יוסי פלד: אני מקבל את דבריך, רק שלא יקרה שיבואו לבתי-המשפט ויגידו: כתוב "מטעמם" ולכן זה לא אנחנו.
קובי זוסמן: התפקיד של הסוכן להגיד לנוסע עם איזו חברה הוא טס, בין אם זה חברת "אל-על" ובין אם זה חברה אחרת.
יוסי פלד: נפלאות דרכיהם של בתי-המשפט, כידוע לכם.
תמר קלהורה: בטיסה של שיתוף קודים, מי נחשב מפעיל?
קובי זוסמן: יש operating carrier, שהוא מי שמפעיל את הברזל, ויש marketing carrier, שהוא מי שמכר את הכרטיס.
יוסי פלד: אל תשכח שהכסף משולם לנו ולכאורה יכולים לבוא אלינו בתלונות.
אחמד טיבי: הכרטיס הוא החוזה.
מירי אילדיס: מי שאחראי על השירות זה ה-operating carrier.
אחמד טיבי: שזה יהיה בהסכם בין "אל-על" ובין "סוויסאייר".
אתי בנדלר: אני רכשתי כרטיס טיסה ב"אל-על".
אתי בנדלר: אני רוצה לקבל את הפיצוי מ"אל-על".
דפנה עין דור: אבל את הסנדוויץ' לא תוכלי לקבל עכשיו מ"אל-על" כי הטיסה היא של "סוויס".
אתי בנדלר: אז שהם ידאגו לזה בחוזה ביניהם, אבל אם לא אקבל אז אתבע את "אל-על" ולא את "סוויס".
אחמד טיבי: במקרה זה תהיה תביעה.
אתי בנדלר: ברור שאם המפעיל בפועל יקיים את ההתחייבויות אז הכול בסדר גמור.
אתי בנדלר: הבעיה היא כאשר הוא לא מקיים את ההתחייבויות.
אתי בנדלר: מי יהיה בן-שיחי?
דפנה עין דור: צריך לוודא שהוא שמחויב בגין ההתחייבויות.
אתי בנדלר: מי שרכשתי ממנו את הכרטיס הוא שאחראי כלפיי.
אתי בנדלר: לכן אני לא רוצה לכתוב "או מי מטעמו".
רון חלפון: אולי אפשר לשקול שינוי בהגדרה, או פתרון אחר, כי כרגע "אל-על" יכולה להפנות נוסע ל"סוויס" ו"סוויס" יכולה להפעיל אותו ל"אל-על".
אתי בנדלר: לא. זה "מפעיל הטיסה".
רון חלפון: אבל מפעיל הטיסה הוא לא מי שקנית ממנו כרטיס.
אתי בנדלר: זה "מפעיל טיסה או מארגן שאין בינו ובין הנוסע התחייבות חוזית והנוסע מקבל ממנו שירות – יראו אותו ...
אתי בנדלר: כמי שמקיים את ההתחייבויות החוזיות" שלי עם "אל-על", אבל בן-השיח שלי הוא "אל-על" לצורך העניין הזה.
אתי בנדלר: אם הנוסח לא מספיק ברור, הוא יובהר.
תמר קלהורה: מהזווית של דיני נזיקין, כאשר חובה סטטוטורית מוטלת על אדם הוא לא יכול להתנער ממנה ולהגיד: הקבלן שלי עשה את העבודה.
תמר קלהורה: לצורך העניין, מן הבחינה המשפטית המהותית, כאשר שיתוף קודים הוא בעצם קבלנות, לפחות בדיני נזיקין, כאשר החובה מוטלת על מפעיל הטיסה, זה שהוא מבצע את הטיסה באמצעות חברת תעופה אחרת לא משחרר אותו מחובתו החוקית והם לא יוכלו להתנער.
יוסי פלד: זה לא מדויק, מכיוון שהיום יש כבר מטוסים שיש עליהם סמל של בריתות תעופה, אין שֵם של חברת תעופה.
יוסי פלד: במקרה הזה, לשיטתך, לא יהיה שֵם קונקרטי שאפשר יהיה לתבוע אותו.
אתי בנדלר: אבל עדיין יש לי כתובת, היכן שרכשתי את הכרטיס.
יוסי פלד: מחוקקים את הצעת החוק לפי מה שהיה עד היום אבל לא לפי מה שיהיה.
יוסי פלד: במציאות של מה שהולך לקרות, כבר היום יש חברות תעופה וירטואליות שבהן את לא רואה בכלל על איזה מטוס את עולה עד שאת מגיעה לשדה התעופה.
יוסי פלד: הנאמנות של הלקוחות הפכה לבריתות, שהן תאגיד של חברות תעופה.
יוסי פלד: את מגיעה למטוס שאין עליו סמל.
יוסי פלד: זה יילך ויתגבר.
קובי זוסמן: זה ממש לא נכון.
קובי זוסמן: יש operating carrier ויש marketing carrier ויש קוד לטיסה.
קובי זוסמן: הקוד הוא האינדיקציה מי מפעיל את הטיסה.
יוסי פלד: הדבר הזה הולך ומתגבר.
יוסי פלד: הלקוח יכול למצוא את עצמו בלי כתובת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מעמידים את סעיף 4 להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: נצביע על הסעיף כפי שהוא, ללא התוספת "או מי מטעמו".
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 4 – 1 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4 נתקבל.
אתי בנדלר: סעיף 5 – סירוב להעלות נוסע לטיסה     "(א)	מפעיל טיסה או מארגן המסרב להעלות לטיסה נוסע, לרבות בשל רישום יתר, יפנה תחילה אל הנוסעים הרשומים בטיסה ויבדוק אם יש ביניהם נוסע המוכן לוותר על מקומו בטיסה בתמורה להטבות כפי שיוסכם בין אותו נוסע למפעיל הטיסה או למארגן.
אתי בנדלר: (ב)	נוסע שמפעיל טיסה או מארגן סירב להעלותו לטיסה ולא הסכים עם מפעיל הטיסה על ויתור על מקומו בטיסה בתמורה להטבות כאמור בסעיף קטן (א) – זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן, באופן מיידי, שירותי סיוע ופיצוי כספי, וכן החזר הוצאות או כרטיס טיסה חלופי לפי בחירת הנוסע.
אתי בנדלר: (ג)	הוראות סעיף זה לא יחולו אם לא ניתן להעלות נוסע לטיסה בשל מצב בריאותו של הנוסע, בשל טעמי ביטחון או בטיחות, בשל כך שאין בידי הנוסע מסמכי נסיעה נאותים, או בשל כך שהנוסע לא התייצב בדלפק הבידוק(CHECK IN COUNTER) של מפעיל הטיסה בשדה התעופה במועד שנקבע לשם כך ושהובא לידיעתו על ידי מפעיל הטיסה, המארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות, בעת הזמנת כרטיס הטיסה, ואם לא נקבע מועד כאמור – 90 דקות לפחות לפני מועד ההמראה הנקוב בכרטיס הטיסה שבידיו.
אתי בנדלר: "     	הסעיף העיקרי כאן הוא סעיף קטן (ב), שקובע כי אם נוסע הגיע לטיסה במועד כפי שצריך היה לבוא בהתאם למסמכי הנסיעה שיש בידיו ולא עלה על הטיסה בשל סירוב מפעיל הטיסה או המארגן להעלותו לטיסה, הוא יהיה זכאי במקרה כזה לקבל גם שירותי סיוע, גם פיצוי כספי וכן החזר הוצאות.
אתי בנדלר: כלומר, הוא יקבל כאן את כל חבילת ההטבות.
וגיף אליאב: שירותי סיוע הוא יוכל לקבל רק אם יבחר בכרטיס טיסה חלופי.
וגיף אליאב: אם הוא חוזר הביתה אז לכאורה שירותי הסיוע לא רלוונטיים.
אתי בנדלר: אם הוא לא ירצה לטלפן לא יכריחו אותו, וגם אם הוא לא ירצה סנדוויץ' לא יכריחו אותו לאכול סנדוויץ'.
וגיף אליאב: זה רק במידה והוא נשאר להמתין.
אתי בנדלר: אנחנו לא יודעים, משום שייתכן שהוא תקוע בחוץ-לארץ.
אתי בנדלר: אתה יוצא מתוך הנחה שהוא חוזר הביתה אבל אולי הוא צריך לחזור לבית-מלון.
וגיף אליאב: ומסמכי נסיעה נאותים.
רוני סטבקובסקי: יש היום את תקנות רישום-יתר לפי תקנות חוק רישוי שירותי תעופה - - -
אחמד טיבי: סליחה, אדוני, ברשותך, באשר לסעיף שעוסק בעיכוב בשל ענייני בטיחות או ביטחון, היות ואני צריך לעזוב עכשיו אני מבקש לדלג עליו והוא יידון בישיבה הבאה כאשר אהיה נוכח.
אחמד טיבי: אני מבקש, אדוני.
אחמד טיבי: אני רוצה שהצעת החוק תעבור, אבל לא בצורה שרירותית.
כרמל שאמה-הכהן: זאת בקשה צנועה של יוזם הצעת החוק.
רוני סטבקובסקי: היום החקיקה מסדירה כבר את נושא רישום-היתר בתקנות ואנו סבורים שאין צורך להרחיב כפי שהצעת החוק מבקשת לעשות.
רוני סטבקובסקי: היא מרחיבה את זה גם לתשלום פיצוי באופן מיידי של סיוע ופיצוי כספי והחזר הוצאות או כרטיס טיסה.
רוני סטבקובסקי: כולם חיים בשלום עם החקיקה הקיימת כבר למעלה מ-15 שנים ואנחנו לא מבינים מדוע כאן מחליטים להרחיב את גובה החובות של המובילים האוויריים.
רוני סטבקובסקי: אנחנו סבורים שאותה קונסטרוקציה צריכה לחול גם בחקיקה הזאת.
רוני סטבקובסקי: צריך למצוא את הדרך ולהמשיך להחיל את ההסדר הקיים בתקנות רישום-יתר.
תמר קלהורה: אין לנו עמדת ממשלה בעניין הזה.
תמר קלהורה: אנחנו בדילמה.
אתי בנדלר: אין ספק שחקיקה ראשית גוברת על חקיקת משנה.
אתי בנדלר: מן הסתם כל אחד מן היושבים כאן יודע את זה.
אתי בנדלר: השאלה אם התקנות הנוכחיות משביעות רצון או אינן משביעות רצון.
אתי בנדלר: ככל שיש בנוסח המוצע שינוי לעומת התקנות הקיימות אז צריך להצביע היכן השינוי הזה איננו ראוי ולשכנע את הוועדה בכך, שאם לא כן אין שום סיבה לא לכלול את זה.
אתי בנדלר: הרעיון היה כן לכלול.
אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, תקנות רישום-יתר חלות רק לגבי טיסות סדירות ואינן חלות לגבי טיסות שכר.
אתי בנדלר: כאן ההוראה כללית, כפי שהצעת החוק כולה חלה על כל סוגי הטיסות, ולכן מצאו לנכון להסדיר את זה.
רוני סטבקובסקי: נכון, אבל תקנות רישום-יתר כן מסדירות גובה פיצוי הולם.
אתי בנדלר: זאת השאלה, אם הוא הולם.
אתי בנדלר: יש מי שסבור שאולי אם מישהו סוּרב לעלות לטיסה מגיע לו פיצוי בדיוק כמו למי שטיסתו בוטלה.
תמר קלהורה: בתקנות רישום-יתר הפיצוי הוא בין 50-200 דולר והן לא עוסקות בסיוע, מה קורה עד שאדם עולה על הטיסה הבאה שלו, אין על כך שום דבר.
תמר קלהורה: התקנות גם לא מתייחסות לטיסות שכר.
תמר קלהורה: השאלה מה עושים.
תמר קלהורה: האם נבטל אותן?
תמר קלהורה: האם נתקן אותן?
תמר קלהורה: זאת שאלה שבתוך הממשלה פנימה עוד לא "התבשלנו" בה.
אתי בנדלר: אני מניחה שאם הממשלה תמכה בהצעה החוק הזאת, כולל בסעיף הזה על סירוב להעלות לטיסה, בין היתר בשל רישום-יתר, ולא רק רישום-יתר - - -
תמר קלהורה: התמיכה בהצעת החוק היתה על-פי תיאום.
אתי בנדלר: כעת לראשונה אני שומעת שיש לכם בכלל הרהורים בעניין הזה וכבר נפגשנו פעם-פעמיים.
תמר קלהורה: לדעתי זה עלה בכנסת הקודמת.
רון חלפון: הנושא הזה הועלה בעבר מספר פעמים והדילמות הן אכן כפי שהציגה עו"ד קלהורה.
רון חלפון: את למעשה אומרת: מגיע כאן פיצוי, כפי שמגיע לאדם שהתעכבה או בוטלה טיסתו.
רון חלפון: אבל הסעיף הזה מציע דבר הרבה יותר מרחיק-לכת, שברגע שמסורב הנוסע מלעלות לטיסה מגיע לו מיידית פיצוי והחזר הוצאות, אפילו אם הוא יכול לצאת בתוך שעה בטיסה חלופית.
אתי בנדלר: תציע שיפורים אם אתה חושב שיש בעיה עם הנוסח, אבל נשאל כאן האם בכלל יש צורך בסעיף הזה לאור העובדה שיש תקנות רישוי שירותי תעופה (רישום-יתר), שכפי שאמרתי הן חלקיות ולא נוגעות לכל סוגי הטיסות.
תמר קלהורה: לא אמרתי שאין צורך בסעיף הזה.
תמר קלהורה: השאלה אם צריך אותו בהקשר הספציפי של רישום-יתר.
תמר קלהורה: בהנחה שנאמר שזה לא חל על רישום-יתר, השאלה כמובן מה נשאר בתוך הסעיף.
אתי בנדלר: בהנחה שזה לא חל על רישום-יתר של טיסות סדירות.
אתי בנדלר: הוועדה סברה כי אין לעשות כאן אבחנה בין טיסות שכר ובין טיסות סדירות.
רוני סטבקובסקי: נכון, אז אפשר להפנות לתקנות ולכתוב שהפיצוי יהיה כמתחייב בתקנות רישום-יתר.
אתי בנדלר: נכפיף את החוק לתקנות?
רוני סטבקובסקי: לא. הפיצוי יהיה בהתאם לאמור בתקנות רישום-יתר.
אתי בנדלר: אנחנו לא נוהגים לעשות את זה בחקיקה.
רוני סטבקובסקי: הפיצוי שאנחנו מעניקים ובכלל התלונות שמגיעות אלינו הם לא בחלק הזה של רישום-יתר.
רוני סטבקובסקי: כאשר אנחנו מטפלים בנוסע על-פי תקנות רישום-יתר הוא מקבל מענה.
רוני סטבקובסקי: אנחנו לא נתקלים בבעיות.
הילה דוידוביץ: אבל חברת "אל-על" היא לא החברה היחידה, יש עוד חברות.
הילה דוידוביץ: נראה לי שדווקא חברות הצ'ארטר הן הבעייתיות יותר בשירות שלהן.
גידי ארנון: לא לעניין רישום-יתר, אלא באופן כללי, כי טיסת צ'ארטר מטבעה נמכרת כולה, המושבים הם בהתחייבות, אז בגדול אין בה רישומי-יתר.
סלעית קולר: הם מעבירים את הנוסעים אוטומטית בלי שהם יודעים שהם הועברו בגלל רישום-יתר.
יוסי פלד: לא בטיסות שכר.
יוסי פלד: בטיסות שכר מוכרים 100% מן המושבים.
סלעית קולר: על-פי התלונות שהגיעו אלינו, הם מעבירים את הנוסעים ללא ידיעתם בשל רישום-יתר.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לגופו של עניין?
סלעית קולר: רצינו להזכיר בעניין הסיוע, מכיוון שלא הכניסו כאן סייגים לאנשים עם מוגבלות או לילד ללא ליווי ואפשר יהיה להוריד אותם מן המטוס במקרה של סירוב להעלאת נוסע, אנחנו רוצים שיוסיפו שבמקרה כזה יוצמד ליווי של מבוגר לנוסע, מלווה מטעם מפעיל הטיסה שיסייע לו.