GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נילי יבניאלי: אנחנו לא יודעים אם אנחנו קובעים איזה כלל המחייב באופן עקרוני.
נילי יבניאלי: אנחנו צריכים לעשות מעקב שוטף, ולראות כל גוף באמצעות מי הוא משלם ובאמצעות מה הוא משלם.
נילי יבניאלי: הקביעה הזו לגבי בנק הדואר היא קביעת מינימום.
נילי יבניאלי: היא לא מחייבת.
כרמל שאמה-הכהן: הדואר פה הוא בסיס.
כרמל שאמה-הכהן: הם יכולים להוסיף את מי שהם רוצים, איך שהם רוצים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי זה הם?
כרמל שאמה-הכהן: כל חברה שנכנסת בגדר החוק הזה יכולה לקבוע אמצעי תשלום בכל מקום אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אין לה אינטרס לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל ברגע שלנו יש את הדואר בפריסה ארצית, אנחנו כבר רגועים מבחינת הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: מי שירצה להוסיף ולשכלל, יבורך.
כרמל שאמה-הכהן: אם יוסיפו עמלה, אנשים לא ילכו לשם.
כרמל שאמה-הכהן: מי שכן יבחר לעשות את זה, כנראה הוא נהנה מזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש פה חוסר הוגנות וחוסר תחרות.
כרמל שאמה-הכהן: איזו חוסר הוגנות וחוסר תחרות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אלא אם החלטנו לקדם את חברת דואר ולהפוך אותה לחברה החשובה ביותר.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה שום פגיעה בתחרות.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא מונע מהם לעשות את זה גם בסניפים של אורנג', לדוגמא.
כרמל שאמה-הכהן: הם רוצים להתחמק מהדואר מסיבה ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה שהם יתחמקו מהדואר.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שיש להם התקשרות עם הדואר בלי עמלה, לא מעניין אותי מה הם עושים עם גופים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: שיעשו כל מה שהם רוצים, שיתקשרו עם עוד אלף גופים.
שרון פליישר: אבל אתה פוגע בכוח המיקוח שלי מול הדואר בזה שאתה נותן לדואר העדפה.
שרון פליישר: כאשר אתה קובע פה שהוא הגוף היחיד שבו אני מחויבת לעשות את זה, אתה נותן לדואר העדפה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אין לך מיקוח עם הדואר.
כרמל שאמה-הכהן: הדואר הוא לא גוף שאת יכולה להתמקח איתו או לבוא איתו בדין ודברים.
שרון פליישר: בטח שאני יכולה.
שרון פליישר: העלאה היא מ-2.5 שקלים ל-6 שקלים.
שרון פליישר: הם מנסים לשחק פה תמימים וגדולים ולומר, שהממשלה קבעה את זה.
שרון פליישר: הם היו בדיונים מול הממשלה, ובדיונים האלה היה להם נוח להוריד כל מיני תעריפים ששם הם נמצאים בתחרות.
כרמל שאמה-הכהן: התעריף הזה מגיע לוועדת הכלכלה מדי שנה.
שרון פליישר: לרשות הדואר יש סט של תעריפים מפוקחים.
שרון פליישר: זה לא התעריף המפוקח היחיד שלה.
שרון פליישר: יש תחומים שבהם פתחו להם תחרות, ושם הם רצו שיורידו להם את התעריפים.
שרון פליישר: כאשר אתה נותן להם על ידי הצעת החוק הזו מונופול, לא איכפת להם שהתעריף יהיה גבוה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא נותן להם מונופול.
שרון פליישר: ברגע שאתה אומר לי ששם אני חייבת לתת, אתה נותן להם מונופול.
שרון פליישר: אין לי איתם כוח מיקוח.
שרון פליישר: הם יודעים שאני מחויבת לתת ללקוחות שלי לשלם אצלם ולספוג את העמלה.
שרון פליישר: אתה מסכים איתי, שגם אם מחר בבוקר הם יעלו את העמלה ל-10 שקלים, אני אהיה חייבת לספוג את זה.
כרמל שאמה-הכהן: את עדיין נותנת אפשרות לשלם בשופרסל ובתחנות הדלק.
שרון פליישר: אבל אני לא יכולה להכריח את הלקוח שלי ללכת לשופרסל ולא אליהם.
כרמל שאמה-הכהן: הלקוח שלך ילך לאיפה שנוח לו.
כרמל שאמה-הכהן: אין לו עדיפות.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא מאוהב בדואר.
כרמל שאמה-הכהן: אם תתני לו פריסה אלטרנטיבית נוחה, אז הוא לא ילך רק לדואר.
שרון פליישר: אני לא יכולה לכוון אותם.
שרון פליישר: אם לאותו לקוח אין בשכונה סניף אחר, הוא ילך לדואר, ואז אם הם יעלו לי את המחיר ל-10 שקלים לא יהיה לי מה לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואתם חברה ייחודית, לעיתים הייחודיות שלכם נותנת לכם יתרונות ולפעמים קצת חסרונות.
כרמל שאמה-הכהן: בשורה התחתונה אתם חברה טובה מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני דואגת לצרכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה להגיע למצב, שבו במדינת ישראל אני גם אשלם על האוויר שאני נושמת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו ממש בכיוון בצעדי ענק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני משלמת לבזק על זה שאני מדברת בבזק ולהוט על זה שאני צופה בטלוויזיה ולסלקום על טובין שקיבלתי, למה אני צריכה לשלם את העמלה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: העמלה בין הבנק לבין בזק, בין בנק לבין חברת סלולר, בין דואר לגוף אחר, צריכה להיסגר ביניהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בדרך זו אנחנו פותחים תחרות, כי אז הם יכולים לבוא ולהתווכח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יבוא בנק ויגיד לבזק או הוט: אני רוצה ממך עמלה של 3 שקלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בנק הדואר יגיע ויגיד: אני רוצה ממך עמלה של 2.5 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: בנק הדואר לא יכול לקבוע את התעריף שלו.
כרמל שאמה-הכהן: זו הבעיה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: כך גם לגבי מכתבים ודברים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מפוקח על ידי רגולטור.
אורי מקלב: מחר בנק יחליט שהוא רוצה מבזק 10 שקלים עמלה, ובזק לא יוכל לעמוד בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אותי זה לא מעניין.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשלם בכל מקום בחינם.
כרמל שאמה-הכהן: בנק הדואר לא יכול להתחרות עם שופרסל.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני הייתי שופרסל, אני גם הייתי משלם לבזק כדי שישלח את הלקוחות לשלם אצלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל היום בנק הדואר הוא חברה מסחרית לכל דבר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני YELLOW או שופרסל, אני משלם לבזק כדי שהלקוחות שלו יבואו לשלם אצלי.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, זו בכלל לא תחרות בין הגופים האלה.
שרון פליישר: אבל היום הדואר זו חברה.
שרון פליישר: נותנים לה אישור להיות חברת ביטוח.
שרון פליישר: היא מוכרת מוצרים אצלה.
שרון פליישר: אי אפשר להגיד שהיא חברה.
כרמל שאמה-הכהן: חברה מאוד מוגבלת.
שרון פליישר: עם כל הכבוד, נותנים לה היום לפתוח כל מיני שירותים חדשים, ומצד שני אתה אומר לי שזו חברה ממשלתית שצריך להגן עליה.
אורי מקלב: אני מבין את הבעיה שיש לכם מול חברת הדואר, אבל אתם שוכחים את הלקוח.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו מחויבים לתת ללקוח את השירות, גם אם מדובר באפשרות שהיא לא תמיד  נעימה.
אורי מקלב: אני רוצה לומר לך, שיש לנו הרבה דיונים על בנק הדואר: על מתן השירות, על זה שהם מוסיפים מוצרים, על מי הם מעדיפים – מי שבא לפרוט דולרים או את זה שבא לשלם חשבון, על התורים, על הפריסה וכו'.
אורי מקלב: דווקא בגלל זה אתם צריכים עוד יותר לפרוס.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו לא רוצים לפגוע באותם לקוחות שלא יכולים לשלם את העמלה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שתהיה להם את האפשרות לשלם את החשבון באותם מקומות בהם הם לא יצטרכו לשלם עמלה.
אורי מקלב: הרגולטור מגביל אותם במחירים ולא נותן להם הכל.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזו לא הנאה ללכת ולשלם בבנק הדואר.
אורי מקלב: מי שהולך לבנק הדואר זה רק בן אדם חייב.
אורי מקלב: אני יו"ר הוועדה לפניות הציבור.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, אדוני היו"ר, הפניות שיש לי כנגד חברת בזק הן מועטות.
אורי מקלב: בקריטריונים של מתן שירות ושקיפות החשבון אין השוואה אל מול החברות הסלולריות.
אורי מקלב: אתם נותנים שירות רחב.
אורי מקלב: יש לכם אולי 2,000,000 צרכנים.
שרון פליישר: 1,800 צרכנים.
אורי מקלב: יש 10% שהם נזקקים, וגם הם צריכים לקבל את השירות הזה.
אורי מקלב: אל תשכחו אותם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בכל מקרה לא קיבלתי תשובה, למה מעניין אותי שמחר יובא שופרסל ויריב עם בזק על עמלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שהגלדיאטורים יאכלו אחד את השני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא מעניין אותי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני דואגת לציבור – שהציבור יוכל לשלם את החשבונות שלו בכל מקום מבלי לשלם עמלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה המצב שיהיה היום בעקבות החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אתה כותב "בנק הדואר" למה שזה יהיה?
כרמל שאמה-הכהן: יכולתי להגביל את זה ולכתוב רק בנק הדואר, ואז הטענה שלך היתה נכונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב, שנציגי בזק משקיעים פה הרבה אנרגיה.
כרמל שאמה-הכהן: לכו תשקיעו את האנרגיה הזאת בלחנך את הלקוחות שלכם ליהנות מהקישורית הנמוכה.
כרמל שאמה-הכהן: שם יש לכם פוטנציאל של רווח אדיר.
שרון פליישר: את זה אנחנו עושים.
שרון פליישר: יש לנו כמה אגפים בבזק.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הזה הוא גרעינים לעומת מה שהרווחתם בחדר הזה של הוועדה בנושא הקישוריות.
שרון פליישר: מדובר פה בכסף.
שרון פליישר: בסוף יש מטרה, ורוצים לענות למטרה הזאת.
שרון פליישר: המטרה היא אחת: להגן על אותם צרכנים שמדבר עליהם חה"כ מקלב, אותם צרכנים שחייבים לשלם בדואר.
שרון פליישר: לכן, אני כן רוצה שתהיה פה הגדרה שמדובר באותם צרכנים שאין להם כרטיס אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: תגישו לוועדה נוסח כזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך תבדקי למי יש כרטיס אשראי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם תעשי עכשיו "האח הגדול"?
שרון פליישר: זה כבר מוסדר ברישומים.
מיכאל איתן: אנחנו מבקשים להחריג את הדבר הזה על עסקים קטנים.
מיכאל איתן: אנחנו משקיעים מאמצים לעזור לעסקים קטנים.
מיכאל איתן: תארו לעצמכם מכולת שכונתית שצריכה עכשיו לספוג את עלויות כרטיס האשראי בשביל למכור את הלחם האחיד שמחירו בפיקוח, או את החלב.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מגדיר עסקים קטנים?
מיכאל איתן: אפשר לשבת ולתאם נוסח.
מיכאל איתן: יש הגדרה של החלטת הממשלה כאשר הקימו את הסוכנות לעסקים קטנים, שמדברת על קטן, בינוני וגדול.
מיכאל איתן: קטן זה 50 עובדים ומטה.
נתי ביאלסטוק-כהן: אבל זה לא שירות מתמשך.
מיכאל איתן: יש פיקוח על מעונות, שזה שירות מתמשך.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע האחרון לא נצליח למצות את הנקודה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שזו לא כוונת הוועדה.
מיכאל איתן: לכן, יש כאן עוד תיאום נוסח שצריך לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פתוחים.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לכם מה הכוונה שלנו, מה אנחנו מחפשים ולמה אנחנו מכוונים.
אוצר: אני מבקש שהתיאום נוסח יהיה גם עם משרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: עם הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתי הממשלה זה גם האוצר, גם התמ"ת וגם משרד המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה, שחברת בזק או מישהו אחר יציע הצעות נוסח שהם חושבים שהן נכונות.
כרמל שאמה-הכהן: נשמח לתאם את הדברים אתכם.
ניר ימין: גם בעניין הפריסה הארצית, לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
מיכאל איתן: השאלה היא, האם נותר על מה להצביע.
מיכאל איתן: התיאומים כל כך רבים.
שרון פליישר: אני עדיין חושבת, שיש פה בעיה שהחברה היחידה מכל חברות התקשורת שמחויבת היא בזק.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו שגם הוט מחויבת בשירותים האנלוגיים.
ניר ימין: זה מתייחס רק למי שנמצא בפיקוח.
שרון פליישר: זה עונש על עונש.
שרון פליישר: החברה היחידה שמפוקחת היא החברה היחידה שחייבת בכך.
קריאה: תרדו מתחת ל-60% וגם לא תהיו מפוקחים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ממשיכים בהקראה.
ניר ימין: סיימנו לקרוא את סעיף קטן (א) בפסקה (2) כאשר מדובר על העברה לחשבון בנק.
ניר ימין: האם הכוונה היא לתשלום שנעשה באמצעות הרשאה לחיוב חשבון או באמצעות הוראת קבע?
ניר ימין: מאחר ומדובר בעסקה מתמשכת, מדובר בתשלום בהוראת קבע.
ניר ימין: כלומר, לאפשר לצרכן לשלם גם בהוראת קבע, כרטיס אשראי ומזומן או צ'ק.
קריאה: הוראת קבע.
מיכל פליישר: כאשר מדובר בהעברה לחשבון, משתמע משהו אחר שהוא מאוד בעייתי.
מיכל פליישר: העברה לחשבון בנק של העוסק.
קריאה: גם הרשאה וגם הוראת קבע.
ניר ימין: לפי הוראות בנק ישראל הרשאה לחיוב בנק זו הוראת קבע.
תמר פינקוס: זה אותו דבר.
נתי ביאלסטוק-כהן: יש הרשאה לחיוב חשבון ויש הרשאה לחיוב כרטיס אשראי.
נתי ביאלסטוק-כהן: העלויות שלהן שונות, והגורם המשלם עליהן שונה.
ניר ימין: כרטיס אשראי נכנס בפסקה (1).
ניר ימין: פסקה (2) לא מדברת על כרטיס אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לומר גם כרטיס אשראי וגם הוראת קבע.
ניר ימין: הרשאה לחיוב חשבון לפי הוראות ניהול בנקאי תקין, זו רק הוראת קבע.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אומרים לך פה שיש הבדל בין שני הדברים.
ניר ימין: אני מדבר על כרטיס אשראי.
קריאה: אתה יכול לעשות גם בכרטיס אשראי וגם שלא בכרטיס אשראי.
ניר ימין: מה אתם מציעים להוסיף על מה שכתוב בפסקה (1)?
תמר פינקוס: רק הוראת קבע.
ניר ימין: זה מה שחשבתי.
אהוד פלג: מה קורה עם מי שמשלם בתלוש?
ניר ימין: מדובר על עסקה מתמשכת.
זאב פרידמן: זו הוראת קבע או הרשאה לחיוב חשבון.
זאב פרידמן: אתה יכול להשאיר את זה פתוח, ונבדוק את זה אחר כך.
ניר ימין: אנחנו נכתוב הוראת קבע או הוראה לחיוב חשבון, ונבדוק את זה אחר כך.
מיכאל איתן: השאלה היא, האם לאור ריבוי התיקונים הנדרשים יש הצדקה להצביע.
ניר ימין: זה שיקול של יו"ר הוועדה.
מיכאל איתן: אני הייתי מבקש שלא.
מיכאל איתן: זה קצת מוגזם.
מיכאל איתן: זה יהיה שוני כזה גדול.
תמר פינקוס: בין מה שמצביעים לבין מה שיכול להיות בסוף.
תמר פינקוס: לא יהיה ביניהם דמיון.
כרמל שאמה-הכהן: לי לא משנה איזה כתמי דיו יהיו על הדף, מלבד שהכוונה תהיה אותה כוונה.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה פה ברורה – שהצרכנים יוכלו לשלם גם בפריסה ארצית וללא עמלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מרחיבים חזית פה.
תמר פינקוס: בואו נתאם קודם את הנוסח.
תמר פינקוס: אנחנו לא מרחיבים חזית, אבל אני חושבת שמיכאל צודק.
תמר פינקוס: תראו את הנוסח.
תמר פינקוס: יש פה עכשיו 4 משרדים שצריכים לעשות תיאום.
מיכאל איתן: זה לא סוף מושב.
מיכאל איתן: זה לא בוער.
מיכאל איתן: אפשר להקדיש לזה עוד ישיבה, לסגור את הנוסח ואז להעביר את זה בקריאה ראשונה, ולקבל נוסח שאפשר יהיה להחיל עליו דין רציפות בלי ארכיאולוגיה של מה התכוון המשורר.
כרמל שאמה-הכהן: דחייה של ישיבה נוספת אומרת שלפחות עוד חודש אותם לקוחות יצטרכו לסבול מההסדר הקיים.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה סיבה לכך.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה הבדלים במהות.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הוא מאוד פשוט וברור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה שבזק לא יתחילו לעשות מחווה לאנשים לפני שהמכרז יוצא?
כרמל שאמה-הכהן: זה תמיד נכון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה יש לבזק להגיד על זה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חוקים באים כשנגמרים הערכים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו תצאו מפה, תשנו את הגישה ותפסיקו לקחת כסף מהציור.
שרון פליישר: אנחנו החברה היחידה שנותנת את זה מרצונה.
שרון פליישר: חה"כ ברקוביץ, את לא היית פה בתחילת הדיון.
שרון פליישר: אף חברת תקשורת לא נותנת ללקוחות שלה את האפשרות לשלם במזומן.
שרון פליישר: בזק היא חברת התקשורת היחידה שנותנת את האפשרות הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יכולה להגיד לך, שעוד מעט כולם ישלמו.
שרון פליישר: עובדה שהצעת החוק הזו כותבת שזה רק בזק.
שרון פליישר: יש לכם הזדמנות להטיל על זה על כולם.
שרון פליישר: יש פה אפליה בהצעת החוק.
מיכאל איתן: המרחק בין הנוסח לבין הכוונות הוא מאוד רחוק.
תמר פינקוס: גם החלטת הממשלה מתנה את זה בתיאומי נוסח.
כרמל שאמה-הכהן: ההתניה הזו לא הובאה לידיעתנו, למעט אתמול בערב.
מיכאל איתן: אבל היא מחייבת את חברי הממשלה.
מיכאל איתן: אנחנו נצטרך לשקול מה אנחנו עושים.
לאה ורון: את הכנסת היא בוודאי לא מחייבת.
הילה דוידוביץ: זה לא מתאים להיות בדברי ההסבר.
מיכאל איתן: אין דברי הסבר.
מיכאל איתן: לא מתפרסמים דברי הסבר חדשים.
לאה ורון: בחוברת הכחולה מתפרסמים תמיד דברי הסבר.
מיכאל איתן: אז אנחנו נופתע ונגלה שם מה עולה?
מיכאל איתן: אם ממילא צריך לעשות תיאום לפני שמעלים לקריאה ראשונה, בואו נתאם את הנוסח.
ניר ימין: יש שני נושאים שעלו בוועדה: האחד הוא לגבי המוצרים בפיקוח.
מיכאל איתן: סעיף (1) צריך לעבור רביזיה.
מיכאל איתן: צריך לעשות תיקונים עקיפים להרבה דינים.
מיכאל איתן: בסעיף (2) צריך לעשות שלושה סוגים של תיקונים.
מיכאל איתן: המרחק בין הניסוח שיעבור לבין הכוונות הוא גדול מדי.
מיכאל איתן: זה לא תקין.
מיכאל איתן: יש נסיבות שיש הצדקה לזה.
לאה ורון: בדיוק לכך נועדה הקריאה הטרומית, הקריאה המקדמית.
תמר פינקוס: אם זה כל כך עקרוני והוא צריך להקל, אז צריך לעשות את זה נכון.
מיכאל איתן: בקריאה טרומית אפשר להעביר הצהרת חוק.
מיכאל איתן: בקריאה ראשונה עדיף להעביר הצעת חוק.
שרון פליישר: חה"כ שאמה, אנחנו גם נשמח להביא את הנתונים של הפריסה לפני דיון שבסופו הצבעה, כי יכול להיות שהם ישנו את הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: לפני קריאה שנייה ושלישית.
ניר ימין: אני קורא סעיף 13ו(ב): בסעיף זה –  "כרטיס אשראי" – כהגדרתו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986 "בנק הדואר" – כמשמעותו בחוק הדואר, התשמ"ו-1986
איילת כהן-מעגן: יש לי הערה בנוגע להגדרה של בנק הדואר.
איילת כהן-מעגן: צריך לכתוב: "החברה בנותנה את השירותים הכספיים מטעם החברה הבת...
איילת כהן-מעגן: מהותם של כל אלה בחוק הדואר.
איילת כהן-מעגן: " זו אותה הכוונה, אבל זה הנוסח המשפטי של זה.
ניר ימין: אדוני, אני לא יודע מה אתה מחליט בנוגע להחלטה של משרדי הממשלה.
ניר ימין: בהצעת החוק היום גם לא קבועה סנקציה לגבי מי שמפר את החוק.
ניר ימין: יש סנקציה פלילית בחוק הגנת הצרכן, יש הוראות בנוגע לפיצויים לדוגמא, יש סעיף פיצויים כללי.
ניר ימין: זה  משהו שאני חושב שהוועדה כן צריכה לדון בו, בין אם עכשיו ובין אם אחרי הקריאה הראשונה.
מיכאל איתן: ואז יגידו "נושא חדש".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כרגע אפשר להגיד כל נושא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו רק בהתחלת הדרך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר לצלצל לבזק ולנתק.
הילה דוידוביץ: מבחינת הממשלה לא נעשה התיאום.
כרמל שאמה-הכהן: גם מבחינתנו הוא לא נעשה.
כרמל שאמה-הכהן: אמרנו שאנחנו לא בורחים מהתיאום.
מיכאל איתן: בהחלטת הממשלה כן כתוב שזה בכפוף לתיאום.
מיכאל איתן: כאשר זו החלטת הממשלה, אז מבחן התיאום בא בקריאה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא זוכר, שבקריאה הטרומית במליאה נאמרו דברים כאלה.
הילה דוידוביץ: אפשר לבדוק.
כרמל שאמה-הכהן: בקריאה הטרומית לא נאמרו הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: החלטת הממשלה לא הובאה לעיוני בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא בורחים לשום מקום.
מיכאל איתן: יש דינאמיקה להצעות חוק.
מיכאל איתן: הקריאה הראשונה חשובה בשביל לאפשר רציפות.
מיכאל איתן: כאשר תתחלף כנסת, לך תשחזר את המטרות, לך תשחזר את הכוונות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מחליפים כנסת בזמן הקרוב.
לאה ורון: חוץ מזה, יש פרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הנוסח כפי שהוקרא, לרבות כל השינויים והעדכונים שהיועץ המשפטי עסק בהם?
לאה ורון: חה"כ מקלב מצביע במקום חה"כ מוזס, וחה"כ שמאלוב במקום חה"כ חסון.
כרמל שאמה-הכהן: זה אושר פה אחד לקריאה ראשונה, בכפוף להערות ולהתחייבות לתאם את הנוסח מול הממשלה עד לקריאה השנייה והשלישית.
כרמל שאמה-הכהן: נא לתאם גם את דברי ההסבר עם הלשכה המשפטית של התמ"ת, משרד המשפטים, האוצר והתקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: שלא תהיה שום טענה של תיאום בישיבה הבאה.
ניר ימין: אני רוצה להבהיר, שבישיבת הממשלה דובר על תיאום עם משרד המשפטים ומשרד התמ"ת.
מיכאל איתן: מה אני שומע פה?
מיכאל איתן: כן היתה החלטת ממשלה בנוגע לתיאום.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא הייתי בהחלטת הממשלה, והיא לא הוצגה לי.
כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי במליאה בקריאה הטרומית.
מיכאל איתן: השר שהציג את העמדה שכח להגיד את זה.
ניר ימין: לא היה שר במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה אפילו לא טרחה להשיב.
לאה ורון: נציג האוצר צריך להגיד אם ההצעה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: האם ההצעה כרוכה בתקציב מעלות הממשלה?
אוצר: אני צריך לבדוק את זה.
לאה ורון: בתוך שבוע ימים תעביר הודעה לוועדה, האם ההצעה כרוכה בעלות תקציבית.
ניר ימין: לעניין ההגדרה של בנק הדואר, הכוונה היא כמו שהיה בחוק התקשורת: חברה בנותנה את השירותים הכספיים למעט שירותים מסוימים?
איילת כהן-מעגן: בנותנה את השירותים הכספיים מטעם החברה הבת...
ניר ימין: כל השירותים.
ניר ימין: לא למעט.
ניר ימין: בחוק היה למעט 88א(5)-(6).
ניר ימין: זה היה שירותי עזר.
איילת כהן-מעגן: אני אבחן את זה.
נילי יבניאלי: זה היה משהו אחר.
יצחק וקנין: שלום לכולם , אני מתכבד לפתוח את הדיון.
יצחק וקנין: על סדר היום - עידוד הבניה בפריפריה וסיוע ברכישת הדירות.
יצחק וקנין: יש היום את יום הנגב והגליל בכנסת.
יצחק וקנין: כאיש הגליל, שמתגורר ממש בפריפריה, בגליל המערבי, ממש על הגבול, אני מכיר את הנושאים הבוערים לפריפריה במיוחד.
יצחק וקנין: אני, בשבועות האחרונים גם מעלה את זה בפורומים השונים, גם בחקיקה, בכל נושא אפשרי.
יצחק וקנין: אנחנו נמצאים בתקופה לא כל כך מעודדת לגבי נושא הפריפריה.
יצחק וקנין: יש הרבה מלל בנושא של הנגב והגליל ואזורי הפיתוח ולצערי הרב, אין חכם כבעל ניסיון.
יצחק וקנין: אני אומר את זה כמי שחי ומרגיש את זה ביום יום ונתתי את הדוגמאות האלה לראש הממשלה בשיחה אישית בשבוע שעבר.
יצחק וקנין: אמרתי לו שאם לא ייעשה מעשה אנחנו נאבד יישובים, במיוחד בפריפריה המרוחקת.
יצחק וקנין: אני יכול לתת דוגמה פשוטה.
יצחק וקנין: יש ישובים שאם לא נעשה פעולת אכלוס הם יהיו בתי זקנים ב-15 השנים הקרובות.
יצחק וקנין: לא יהיה גן ילדים, לא יהיה מעון יום, ותארו לעצמכם לאן אנחנו מגיעים.
יצחק וקנין: אני אומר את זה במלוא הרצינות, אני יכול לתת דוגמה אישית מהיישוב שלי.
יצחק וקנין: אמרתי בצורה ברורה לשר האוצר ואמרתי לראש המפלגה שלי, הבאתי נתונים ברורים.
יצחק וקנין: לפני הנתונים שאני חי אותם אני  אראה לכם מה כתב מרכז המחקר של הכנסת: "בשנת 2008 התגוררו ב-26 ערי הפיתוח ברחבי הארץ 807 אלף תושבים.
יצחק וקנין: מהנתונים עולה כי ברוב רובן של ערי הפיתוח היתה בשנים 2003 עד 2008 הגירה שלילית", ופעם היה מצב הפוך.
יצחק וקנין: אני לוקח את היישוב שלי, מושב יערה, בגליל המערבי.
יצחק וקנין: יש פה מישהי בשם טובה מעוז שאתי ביחד עשתה את האכלוס.
יצחק וקנין: אני מדבר על דברים חיים, לא מפנטז, לא מספר סיפורים.
יצחק וקנין: היו שני דברים שהובילו באותה תקופה – מענקי מקום ו-100 אחוז  תשתיות.
יצחק וקנין: 100 אחוז תשתיות המשרד עשה.
יצחק וקנין: בתוך חודש, רבותיי, בתוך חודש פרסמנו הרחבה -ביישובים שלנו זה מאד משמעותי.
יצחק וקנין: 29 יחידות בשלב הראשון, בסך הכל 200 יחידות ליישוב קטן שבסך הכל היו בו 60 משפחות, ולאט לאט הוא רוצה לגדול, כי אחרת אין גן ילדים, אין מעון יום.
יצחק וקנין: היישוב הזדקן.
יצחק וקנין: בתוך חודש קיבלנו מכל הארץ 120 משפחות ל-29 יחידות דיור, כי גם היו מענקי מקום וגם 100% בתשתיות.
יצחק וקנין: היום, כשביטלו את הדברים הללו אנחנו עומדים עם 180 יחידות דיור לבניה עם תב"ע מאושר.
יצחק וקנין: אני אגיד יותר מזה.
יצחק וקנין: יש מישהו מהמנהל פה?
אלי אפללו: כרגיל – אין.
יצחק וקנין: חבל שאין אף אחד מהמנהל.
יצחק וקנין: ישבתי עם שר האוצר, הצגתי את העובדות גם לראש הממשלה בשיחה אישית שהיתה לי אתם בשבוע שעבר.
יצחק וקנין: ביישובי קו העימות בלבד יש היום 19 אלף תכניות לבתים.
יצחק וקנין: בערים זה יותר מסיבי.
יצחק וקנין: למשל – במעלות, 3,000 יחידות עם תב"ע מאושר.
יצחק וקנין: במושב שלי לבד יש 198 יחידות בבניה לא רוויה.
יצחק וקנין: 19 אלף יחידות עם תב"ע מאושר.
יצחק וקנין: אומרים לשר האוצר אנשי המנהל: מה שאמר לך וקנין לפני חודש- זה היה עוד בדיונים על התקציב-  סך הכל – 2,500 יחידות דיור.
יצחק וקנין: אני שואל אתכם מאיפה המנהל לוקח את האומץ להגיד לשר האוצר את הדברים האלה?
יצחק וקנין: 19 אלף יחידות אפשר לקחת היום ממרכז הארץ ולהעביר אותם אלינו.
יצחק וקנין: היום, בגלל שהפסיקו את מענקי המקום לכל הארץ, וגם בתשתיות יש היום השתתפות של 50% אני שואל אתכם: מי יבוא לזרעית?
יצחק וקנין: למשוב זרעית, לא ליערה.
יצחק וקנין: 100 מ' משם יש עמדה של חיזבאללה.
יצחק וקנין: הוא צריך לשלם 50% מהתשתיות, במקום שהתשתיות יקרות.
יצחק וקנין: מישהו לא תופס מה אנחנו מפספסים?
יצחק וקנין: מדברים על פיתוח נגב וגליל ואלה סיסמאות.
יצחק וקנין: אם הממשלה לא תקבל החלטות ברורות, לא מילים שמאחוריהן אין כלום אלא החלטות שאומרות – ניתן מענק מקום למי שהולך לנגב ולגליל, ניתן 100% תשתיות, נכין את היישובים עם התשתיות.
יצחק וקנין: אני אגיד לכם מה עשה משרד השיכון ביישוב שלי, ובתוך חודש באו אלינו אנשים מפתח תקווה, מרעננה, אני אומר את זה באחריות, תבדקו את הדברים שלי.
יצחק וקנין: תבדקו איך אכלסנו בתוך חודש ימים  120 ל-129 יחידות.
יצחק וקנין: היום, 200 יחידות שיצאו לפרסום לפני שנה – בקושי 5 משפחות וכולן מתושבי המקום.
יצחק וקנין: כי אין להם ברירה.
יצחק וקנין: רק הבניה לבד היום עולה כ- 800-900 אלף שקל.
יצחק וקנין: תוסיף לזה את התשתיות שהוא צריך לממן, אין לו מענק מקום – איך אנחנו מעודדים?
יצחק וקנין: אני לא רוצה לדבר על הקטע של שכירות.
יצחק וקנין: אין דירות להשכרה.
יצחק וקנין: אני לא מחדש לאף אחד.
יצחק וקנין: זה לא רק בפריפריה, כל פינה בארץ.
יצחק וקנין: השר סילבן בטח תכף ייכנס, ואני אומר לו את הדברים שהוא כבר שמע ודאי בוועדת הכספים.
יצחק וקנין: הוא ישמע גם פה.
יצחק וקנין: אני, עם ראש הממשלה, בשיחה בשבוע שעבר אמרתי לו: אדוני, ראש הממשלה, אני לא בטוח שאתה תהיה ראש הממשלה הבא- אתה תאגור כסף, יש לך 12 מיליארד שקל עודפים בקופה, אבל יבוא מישהו אחר ויחלק את כל הכסף שאתה צברת.
יצחק וקנין: במילים האלה אמרתי לראש הממשלה.
יצחק וקנין: אמרתי שאם הוא לא יעשה מספר פעולות מצומצם בנושא של הבינוי – בניה ציבורית, מענקי מקום, תשתיות, פריפריה, פריפריה באופן אמיתי, וגם נושא המים והדלק- אם לא תטפל בהם, לא תהיה ראש הממשלה הבא.
יצחק וקנין: יבוא מישהו אחר ויהיה.
יצחק וקנין: אני אומר את הדברים בגלוי, כיוון שזה בוער לנו בבטן.
יצחק וקנין: איפה שאנחנו הולכים כנבחרי ציבור אנחנו שומעים את הדברים הללו.
יצחק וקנין: מראשי רשויות.
יצחק וקנין: מה האינדיקציה שלי?
יצחק וקנין: כשאני הולך, עובר ברחוב, בא אלי נהג מונית ואומר: תגיד לי, אתם מטורפים?
יצחק וקנין: העליתם את הדלק, אתם פוגעים במים.
יצחק וקנין: את הדברים האלה הציבור אומר, וזה לא יעזור.
יצחק וקנין: ואמרתי לראש הממשלה – על התהליך המדיני אתה לא תיפול, אתה תיפול על העניינים החברתיים.
קריאה: אין תהליך מדיני.
יצחק וקנין: אין תהליך, זה בסדר, אני לא אומר את דעתי, מבחינתי.
יצחק וקנין: אין תהליך מדיני ואין גם תהליך חברתי.
יצחק וקנין: אז מה אנחנו רוצים, את שניהם להרוג?
יצחק וקנין: אז לפחות שיטפלו באחד.
יצחק וקנין: שאלו מה עושים.
יצחק וקנין: אני אישית הגשתי הצעת חוק לגבי מענקי מקום ויש לי עוד הצעת חוק בקנה שהיא – 100 אחוז תשתיות ביישובי קו העימות.
יצחק וקנין: אני חושב שהדבר הזה יכול להביא אוכלוסיה, לפתוח ברגע אחד את הנהירה מהמרכז לפריפריה.
יצחק וקנין: שני הפרמטרים האלה, בהוכחה ברורה, בשנים קודמות, אני יכול להזכיר את היישובים אצלי, בצפון, לפחות ממה שאני מכיר, אבל דרך אגב, אני יכול להגיד לכם על כל הארץ, כי את כל ההתיישבות בארץ אני חורש, אני מכיר אותה על בוריה – גם בקיבוצים, גם במושבים.
יצחק וקנין: היישוב חוסן קלט מעל 200 משפחות בתקופה שהיו מענקי מקום.
יצחק וקנין: עין יעקב הכפיל את עצמו 3 פעמים.
יצחק וקנין: יישובים אצלי, במועצה שלי אני מזכיר – מצובה, ראש הנקרה.
יצחק וקנין: אין יישוב אצלנו בתקופות עד שנת 2000 שלא הוסיף עוד לפחות 50% או 100% לאוכלוסייה הקיימת.
יצחק וקנין: היום הכל מת, רבותיי.
יצחק וקנין: אין תזוזה מילימטר אחד קדימה, כיוון שהממשלה לא עושה את הדברים בצורה שנותנת עדיפות לאזורים הללו.
יצחק וקנין: אף אחד לא יבוא לגור אם הוא הולך להשקיע מיליון וחצי לגור בפריפריה – אין לו מה לחפש שם, הוא ישקיע אותם במרכז הארץ, שם יש לו תעסוקה בטוחה, יש לו הזדמנויות אחרות לגמרי.
יצחק וקנין: גם שם כבר אי אפשר לקנות דירה, הכל הרקיע שחקים בכל המקומות.
יצחק וקנין: הממשלה חייבת לעשות את הפעולות המחייבות כי אחרת רבותיי, אני הרחקתי לכת במה שאמרתי במליאה- יהיה לנו מצב כמו בטוניס, הציבור יתקומם.
יצחק וקנין: כי כשאין פתרון דיור, המצב הוא הכי גרוע שיכול להיות.
יצחק וקנין: אנשים כבר גרים במקלטים, במרתפים, ואנחנו בפיגור.
יצחק וקנין: לא אני אומר את זה.
יצחק וקנין: השרים אומרים את זה- שר הבינוי והשיכון אומר את זה כל הזמן.
יצחק וקנין: רבותיי, חייבים לעשות את הדברים.
יצחק וקנין: אם זה לא יילך בדרך הטובה, נצטרך להעביר חוקים כדי לאלץ את הממשלה לבצע את הדברים.
יצחק וקנין: אחרת, אנחנו במצב חברתי לא טוב בכלל.
יצחק וקנין: אני אקרא עוד דבר: יש ירידה חדה בכמות מממשי המשכנתאות.
יצחק וקנין: בשנים האחרונות בכלל, אף אחד לא פונה למשרד השיכון.
יצחק וקנין: לא לוקחים משכנתאות דרך משרד השיכון, הן הרבה יותר יקרות.
יצחק וקנין: את זה אני מכיר מוועדת הכספים כי אני יושב גם שם.
יצחק וקנין: ויותר מזה:  מה עושים עם הכסף שנשאר?
יצחק וקנין: הרי נשאר כסף.
יצחק וקנין: המדינה משלמת מיליארד וחצי שקל, מיליארד ו -800.
יצחק וקנין: אלה הסכומים, רבותיי.
יצחק וקנין: מיליארד ו-800 מיליון.
יצחק וקנין: מה קורה בסוף השנה?
יצחק וקנין: הרי לא מממשים את המשכנתאות.
יצחק וקנין: אני יכול להגיד לכם שאני, בוועדת הכספים, בדצמבר האחרון העברנו שם העברות תקציביות ממשרד השיכון בנושא המשכנתאות- מעל חצי מיליארד שקל למשרד הביטחון, משרד הפנים – את כל הכסף שנשאר, כי  לא מממשים את הכסף הזה.
יצחק וקנין: אף אחד לא הולך לקחת משכנתאות בריבית כזו, בתנאים כאלה, עדיף לו ללכת לבנק, הוא לא צריך ממשרד השיכון.