GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: 103א', הקראנו אותו, אני מציע לכל הגורמים לשבת על המדוכה ובישיבה הבאה אנחנו נפתח את הישיבה בסעיף הזה.
בועז חטיבה: משהו טכני.
בועז חטיבה: אל"ף, אנחנו ממתינים לקבל את עמדת הממשלה לנושא החקירות הפנימיות, ובי"ת, אם אפשר לבקש שיופץ נוסח עדכני של מה שהוצבע עד כה בפרק ז', שאנחנו נייצב את התמונה ונבין איפה אנחנו עומדים.
יצחק וקנין: רבותיי, לא עושים את זה באמצע החקיקה, זה לא מקובל.
איתי עצמון: העובדה שעורכת דין שחר עשתה את זה, מעל ומעבר למה שמקובל, זה לא אומר שכך נהוג.
רון גנט: בשבוע הבא אנחנו מגיעים כבר לסעיף שממנו יצאנו בדיונים שלנו לנושא החקירות הפנימיות, השאלה היא מתי אנחנו נוכל לקבל את ההתייחסות, ההסדר שאתם דיברתם עליו לפני תקופה ארוכה.
יצחק וקנין: בלי שום קשר, אני יודע על ישיבה פנימית שאני רוצה לעשות עם מספר גורמים, כדי ליישב מספר דברים.
יצחק וקנין: כנראה שבשבוע שאחרי כן יהיו מספר ישיבות, לא ישיבה אחת.
יצחק וקנין: אז אני נועל את הישיבה ומודה לכולכם.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בעניין תקנות התעבורה, התשע"א-2010, בדבר שיטת הניקוד.
כרמל שאמה-הכהן: אני קודם כול מברך את שר התחבורה שמכבד אותנו בנוכחותו.
עוזי יצחקי: אנחנו נציג רקע ומיד ניכנס להקראה, והגורמים המקצועיים – מנהל אגף הרישוי, היועצת המשפטית וסגן מנהל אגף הרישוי ישיבו בפירוט לכל שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הוצג לי באופן עקרוני על-ידי אנשי  המשרד, כבוד השר.
כרמל שאמה-הכהן: על פניו ההצעה נראית חיובית.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל אומרים שצרכנים מחנכים דרך הכיס, אצל נהגים זה כנראה יותר יעיל דרך שיטת הניקוד.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מאמין שמאבק בתאונות הדרכים וחינוך נהגים יכול להיעשות, כמו שגופים אחרים בחרו, דרך איזה קמפיין נגטיבי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין בעשייה הזאת שאתה מוביל והמשרד שלך מוביל.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תשמע את כל בעלי העניין שהגיעו – אולי תומכים, אולי מתנגדים - ואחרי כן נגבש החלטה והצבעה.
ישראל כץ: תודה, בוקר טוב.
ישראל כץ: באתי לא כי אני חושב שצריכה להיות בעיה בהעברת הנושא, אלא כי אני מייחס חשיבות רבה לתקנה הזו משום שכשנכנסתי לתפקידי היה מונח דוח מבקר המדינה.
ישראל כץ: היינו גם בוועדת הביקורת לפני כמה ימים במעקב אחרי אותו דוח, בדיון שניהל בכישרון רב ידידנו אמנון כהן, שישב בראש הוועדה.
אמנון כהן: עכשיו באתי לעזור בגלל זה.
אמנון כהן: ראיתי שזה תיקון ליקויים.
ישראל כץ: אחד הדברים שהצבענו עליהם בישיבה, שכאן זה מעין סגירת מעגל משום ששיטת הניקוד - השר הקודם שקל לבטל אותה, אבל זה לא בוטל.
ישראל כץ: היה גם צריך לעשות מחקרים שלא נעשו.
ישראל כץ: מצד שני, היא לא הייתה מושלמת, ואחד הליקויים הבסיסיים היה הנושא הזה.
ישראל כץ: לכן, מה שגיבשתי אחרי התייעצות עם הצוות במשרד, זה לתקן את השיטה הקיימת, זו שיטה שמתפקדת.
ישראל כץ: דרך אגב, בינתיים נעשה המחקר שמגבה את השארת האלטרנטיבה הקיימת, עם חיזוקה ותיקונה – שיטת הניקוד על-ידי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
ישראל כץ: לכן יש חשיבות רבה שהדבר הזה, שגם מבחינה מהותית וגם מבחינת הדימוי של לקונה שלא מתוקנת הרבה זמן, יתוקנו.
ישראל כץ: אני מודה לחברי הוועדה.
ישראל כץ: בנוסף, כמו שאמרתי בוועדה לביקורת המדינה, בקרוב נביא הצעות חוק לכנסת, אחרי שוועדת השרים למאבק בתאונות הדרכים ולבטיחות בדרכים קיבלה החלטות על תוכנית כוללת, בתיאום עם המשטרה ועם הפרקליטות, של אכיפה, שיפוט וענישה והתמקדות בעבירות מהותיות על מנת לצמצם את הנפגעים.
ישראל כץ: אני מקווה שהכנסת תעמוד במבחן הציבור, במובן החיובי שלו, בזה שנציגי ציבור יכולים לנקוט בפעולות שלפעמים נראות לא פופולאריות לרגע, אבל אין שום ספק שהן מתבקשות.
ישראל כץ: השיטה, כמו שרמזת אדוני היושב ראש, לעשות חיים קלים לנהגים, היא שיטה לא נכונה.
ישראל כץ: השיטה הנכונה היא לוודא שהממשלה מבצעת את כל מה שנדרש.
ישראל כץ: על זה צריכה להיות ביקורת, ושר התחבורה והבטיחות בדרכים צריך לרכז רבים מהתחומים, למרות שיש גם שרים אחרים: השר לביטחון פנים, שר המשפטים, שר החינוך, שיש להם באופן ישיר אחריות.
ישראל כץ: אבל אי-אפשר שלא לפנות לנהגים או גם ללוות ולטפל בתופעות שונות, כי גם אם הנושאים התשתיתיים יש להם משמעות בתאונה, לצערי, רבות מהתאונות מתחילות בגלל הגורם האנושי.
ישראל כץ: לכן יש כאן חשיבות להסדיר את הדבר הזה.
אמנון כהן: אולי רק תגידו לנו בגדול את ההבדל בין מה שהיה לבין מה שיהיה.
עוזי יצחקי: בשנת 2003, באישור ועדת הכלכלה דאז, התחלנו להפעיל שיטת ניקוד חדשה.
עוזי יצחקי: בשנה האחרונה למדנו את הלקחים מההפעלה שלה בשנים האלה, כמו שתכננו מראש.
עוזי יצחקי: הגורמים המקצועיים במשרד וגם מחוצה לו ראו את כל הלקחים והמסקנות.
עוזי יצחקי: בנוסף לזה, כמו שציין כבוד שר התחבורה, בשלהי 2009 התקבל דוח מבקר המדינה עם מספר ליקויים ולקחנו גם את הליקויים הללו בחשבון.
עוזי יצחקי: בנוסף לזה, מחקר אפקטיביות של שיטת הניקוד, שבוצע על-ידי אוניברסיטת בן-גוריון בראשותו של פרופסור דוד שנער, המדען הראשי היוצא של הרשות הלאומית, הצביע שיש השפעה כלשהי של שיטת הניקוד אבל צריך לבצע מספר פעולות כדי להגדיל את האפקטיביות.
עוזי יצחקי: מכלול הדברים הללו הביא אותנו לגבש - יחד עם משרד המשפטים, עם המשטרה ועם הפרקליטות, וגם כתוצאה מהחלטות בית-המשפט והחלטות בית-המשפט העליון בעניין הזה - את כל ההמלצות לידי תיקון השיטה.
עוזי יצחקי: העיקרים של השיטה זה לסגור מספר חורים ופרצות שהיו.
עוזי יצחקי: לדוגמה, טיפול בנהגים שנחשבים עבריינים יותר ולהפעיל את הכלי של 72 נקודות, מה שלא הופעל עד היום ונהגים ברמה הזאת יצאו.
עוזי יצחקי: אנחנו רוצים להגביל את פרק הזמן שנדרש לביצוע אמצעי התיקון, וזה קורסי נהיגה מונעת, לחצי שנה.
עוזי יצחקי: נהג שלא עשה את הקורסים חצי שני רישיונו יותלה, כמובן בהליך המקובל.
עוזי יצחקי: למדנו מניסיון שהיה לנו שעבירות שנעשו בשנים עברו - הורדנו את הפסילה.
עוזי יצחקי: בשנת 2009 קיבלנו מהמשטרה עבירות של השנים 2004 ו-2005, והדבר הזה ראינו אותו כלא ראוי, וזה גם היה בתיאום עם לשכת עורכי הדין.
עוזי יצחקי: אנחנו ממליצים להגביל את הדיווח של המשטרה ל-18 חודשים.
לאה ורון: לא הבנתי, אני מתנצלת.
עוזי יצחקי: עבירות שבוצעו יצטרכו להיות מדווחות בתוך 18 חודש מהמשטרה למשרד התחבורה.
עוזי יצחקי: הגבלנו את זה.
עוזי יצחקי: ובמידה שלא – הן לא ייחשבו כעבירות, היה לנו ניסיון בעניין הזה.
אתי בנדלר: הן לא יצברו נקודות.
עוזי יצחקי: לא יצברו נקודות, נכון.
עוזי יצחקי: בשנה האחרונה שיפרנו מאוד את הממשק בין משרד התחבורה לבין המשטרה ואנחנו יכולים לעמוד ב-18 חודשים, גם אנחנו וגם המשטרה, ולכן אנחנו חושבים שיש להגביל את זה.
עוזי יצחקי: דברים נוספים שניכנס אליהם בהקראה זה העניין של רישום נקודות עד שנה וחצי ופרק זמן של עד שנה בין קורס לקורס; ההודעות לאזרחים תהיינה מפורטות יותר.
עוזי יצחקי: נשתמש בדואר שליחים.
עוזי יצחקי: יחד עם דואר ישראל גיבשנו הליך.
עוזי יצחקי: לצערנו הרב, אין לנו חזקת מסירה עדיין, אבל גם לזה נפעל.
עוזי יצחקי: נכון לעכשיו ניתן מסירה מיוחדת, עם חברת דואר ישראל.
עוזי יצחקי: גיבשנו הליך של שלוש פעמים הגעה לכתובת של הנהג על פני שעות יממה שונות וניסיון להגיע לאותו אדם.
ישראל כץ: זה במקרה של פסילת רישיון.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הפסילה לא תיכנס לתוקף לפני שיש אישור מסירה?
עוזי יצחקי: כן, נגיע לזה.
אתי בנדלר: זה לא קיים בתקנות האלה, לדעתי.
חוה ראובני: חזקת מסירה בקורסים קיימת בשיטת הניקוד כבר היום.
חוה ראובני: אנחנו לא מציעים לשנות את זה.
חוה ראובני: לגבי פסילות אין חזקת מסירה, אנחנו רק מציעים להדק את הנושא של המסירה בפועל.
ישראל כץ: האם זה כלול כאן?
כרמל שאמה-הכהן: למה לא ללכת על חזקת מסירה?
כרמל שאמה-הכהן: היה דוח מבקר המדינה לפני כשנה וחצי - - -
אמנון כהן: זה מה שהיה בדיון בוועדה שלי.
ישראל כץ: יש שם בעיות של חזקה על חזקה.
ישראל כץ: נגיד שהוא צולם והוא לא יודע; הוא נשפט והוא לא יודע; ואז הוא נוסע והוא לא יודע שהוא בשלילה ואתה תתייחס אליו כמי שיודע ויכול לתת לו מאסר בפועל.
כרמל שאמה-הכהן: מה השיקול לא ללכת על חזקת מסירה?
ישראל כץ: אגב, יש חזקת מסירה של חוק של אופיר פינס, חבר הכנסת לשעבר, לגבי מה שנקבע בבתי-משפט.
כרמל שאמה-הכהן: בפסקי דין תחבורתיים.
כרמל שאמה-הכהן: ולגבי פסילה מנהלית?
חוה ראובני: כפי שהציג השר, הבעיה היא שיכול להיות מצב ששום דבר בפועל לא הגיע אליו: את הדוח שלחו בדואר ויש על הדוח חזקת מסירה; ההודעה על קורסים יש חזקת מסירה; הודעה על פסילה גם חזקת מסירה; הנהג בפועל לא יודע כלום ואז אנחנו שופטים אותו כעבריין תנועה עם אחת העבירות החמורות, שנהג בזמן פסילה, על בסיס סדרה של חזקות.
חוה ראובני: זה קצת מרחיק לכת.
כרמל שאמה-הכהן: אדרבא, לכן אני שואל למה לא ללכת לחזקת מסירה.
חוה ראובני: זו המשמעות של חזקת מסירה: הוא לא יודע כלום ואנחנו עושים כאילו.
כרמל שאמה-הכהן: הפסילה תיכנס לתוקף רק לאחר שהוא חתם שהוא קיבל את ההודעה.
אתי בנדלר: חזקת מסירה בדיוק עומדת בניגוד לכך.
אתי בנדלר: היא אומרת: אנחנו רואים אותך כאילו קיבלת, אם נעשו הפעולות האלה, כאילו אתה יודע על כך.
יצחק וקנין: גם אם הוא לא קיבל אותם.
אתי בנדלר: גם אם הוא לא קיבל בפועל.
כרמל שאמה-הכהן: אבל עכשיו אתם הולכים על חובת מסירה.
חוה ראובני: רק מסירה בפועל.
ישראל כץ: אנחנו לא הולכים לכיוון שאם הוא לא חתם זה לא קיים – זו כבר קיצוניות שניה.
ישראל כץ: אנחנו הולכים לכיוון של שיפור טכני ארגוני בניסיון להגיע אליו.
ישראל כץ: אלה שלא הפקידו את רישיונם נמצאים בכל מיני מקומות.
ישראל כץ: לדוגמה, אחד בחו"ל, אחד באיזה גורד שחקים ואחד בשבט בנגב – ויש לא מעט כאלה.
ישראל כץ: לא תמיד המשימה לאתר ולקבל חתימות היא כל כך קלה.
ישראל כץ: חלקם נוטים להתחמק וחלקם לא יודעים.
ישראל כץ: זה היה אחד הפרקים המרכזיים בדוח המבקר ב-2008.
ישראל כץ: נקבו במספר של 80,000, היום ההערכה היא 15,000.
ישראל כץ: איך מוודאים?
ישראל כץ: המשטרה מבצעת פעולות, מדי שנה היא תופסת - - -
לאה ורון: 15,000 נהגים נוהגים על אף שהם בפסילת רישיון?
עוזי יצחקי: 15,000 זה כאלה שרישיונם נפסל וטרם הפקידו.
עוזי יצחקי: לצערנו הרב, גם ממידע שיש לנו וגם מעבודה של מחלקת המודיעין של המשטרה, יש כאלה שגם נוהגים.
ישראל כץ: נתפסים גם כמה אלפים כל שנה תוך כדי בדיקה.
כרמל שאמה-הכהן: עורך דין שי ישעיהו גלעד מלשכת עורכי הדין, בבקשה.
שי ישעיהו גלעד: בוקר טוב.
שי ישעיהו גלעד: אני מצטער שאני לא יכול להצטרף לחגיגה, או חגיגה במירכאות, שכביכול מביא התיקון הזה איזושהי בשורה.
שי ישעיהו גלעד: אדוני השר, אני פונה אליך ואומר לך שהשיטה הזו ממשיכה באותה מגמה שממשיכה כבר שנים.
שי ישעיהו גלעד: גם קודמיך הלכו באותה מגמה של החמרה, והחמרה יתרה והחמרה נוספת, דבר שלצערי עד היום לא הביא לתוצאות המקוות.
שי ישעיהו גלעד: לפני כשלושה שבועות נערך כנס של לשכת עורכי הדין באילת, הכנס של הפורום הפלילי, שבו ישבתי בראש פאנל, שאליו גם אותך הזמנתי.
שי ישעיהו גלעד: לצערי, לא יכולת להשתתף בפאנל הזה.
שי ישעיהו גלעד: בפאנל הזה ישבו, בין השאר, שופט מחוזי בין הבכירים ביותר, פרקליטה מהבכירים ביותר בפרקליטות המדינה, איש אקדמיה ונציגת הסנגוריה הציבורית המחוזית, וכולם באופן מפתיע הגיעו למסקנה חד-משמעית  - שהחמרה ועונשי מינימום אינם מביאים לתוצאות המקוות.
שי ישעיהו גלעד: אני קורא לך בשלב הזה לחשיבה אחרת, חשיבה אחרת גם בנושא שיטת הניקוד.
שי ישעיהו גלעד: שיטת הניקוד אינה תחליף ואינה תוספת לסמכות הפררוגטיבית הבלעדית של מערכת השיפוט.
שי ישעיהו גלעד: מערכת השיפוט היא זו שמטילה עונשי פסילה, היא זו שיכולה להעניש אנשים.
שי ישעיהו גלעד: המחוקק הראשי העניק לשר את הסמכות להטיל אמצעי תיקון, וצריך להכניס למונח הזה של אמצעי תיקון תוכן.
שי ישעיהו גלעד: אי-אפשר היום להטיל פסילה על איש – פסילה שהיא בסמכותו הבלעדית של בית-המשפט - ולחשוב שהפסילה הזאת תשפר את דרכי נהיגתו.
שי ישעיהו גלעד: צריך לקחת את אותו נהג ולטפל בעניין בצורה פרטנית, ולראות מדוע נהג כזה וכזה צבר כך וכך נקודות.
שי ישעיהו גלעד: הרי אתם יודעים שהיום הטיפול באותם נהגים הוא שווה: אדם שצבר 36 נקודות משום שלא חידש את רישיון הרכב שלו לאחר חודש מיום פקיעתו ונסע עוד כמה פעמים בלי אורות בחורף, יבצע את אותם אמצעי תיקון שמבצע אדם שנהג בשכרות או שהיה מעורב באירועים איומים מבחינה תעבורתית.
שי ישעיהו גלעד: בסופו של דבר, הטיפול הוא זהה.
שי ישעיהו גלעד: המסר שצריך להיות - -
ישראל כץ: מדברים על 72 נקודות.
שי ישעיהו גלעד: לאו דווקא, אני מדבר על 36 נקודות.
ישראל כץ: לא מציעים כרגע את השיטה.
ישראל כץ: כרגע מתקנים רק כמה לקונות.
שי ישעיהו גלעד: נכון, אבל אני מנצל את ההזדמנות הזו, אדוני השר, כדי לקרוא לך לחשיבה חדשה.
שי ישעיהו גלעד: אני אומר שבסופו של דבר נבחן את השיטה הזו ואת התיקונים שאתם מציעים היום, שחלקם אולי מבורכים וחלקם, וכל מה שהם עושים זה סותמים פרצות ולא יותר מזה.
שי ישעיהו גלעד: בסופו של דבר נבחן את השיטה הזאת בעוד שנתיים, שלוש, חמש ושש שנים ונמצא שהיא לא הועילה.
שי ישעיהו גלעד: אנחנו רוצים הרי להפחית את כמות תאונות הדרכים, אולי גם באמצעים האלה.
שי ישעיהו גלעד: האמצעים האלה, כמו שהם היום, לא יביאו אותנו לתוצאה המקווה כיוון שגם בשיטה הנוכחית הם לא הביאו לתוצאה המקווה.
ישראל כץ: מה הטיעון?
ישראל כץ: אני רוצה ללמוד.
ישראל כץ: הטיעון הוא שנקודות לא מרתיעות?
שי ישעיהו גלעד: הסמכות שניתנה לך, אדוני השר, במסגרת סעיף 69א לפקודה היא להתקין תקנות בעניין אמצעי תיקון.
שי ישעיהו גלעד: לדעתי, הצוות שלך צריך לחשוב כיצד מתקנים את דרכיו של הנהג הספציפי הזה.
שי ישעיהו גלעד: צריך לבחון את העבירות שהוא ביצע, לראות את אופי העבירות שלו ולהטיל עליו אמצעים כדי שהוא ילמד ויתקן את דרכיו.
ישראל כץ: אתה מציע לי את הגישות האוטופיות הסוציו-קרימינליות שחקרו ואמרו: בואו נרד לשורשי הרקע של כל עבריין, איך הוא גדל, ולא נעניש אותו.
ישראל כץ: השיטה הזאת, גם בתחום ההוא, כבר מזמן נמוגה.
שי ישעיהו גלעד: לא, אני אציע לך אולי שיטה אחרת, אדוני השר.
ישראל כץ: מה ההצעה?
ישראל כץ: הרי זה לא אמצעי דרקוני, זו בסך הכול שיטת ניקוד.
כרמל שאמה-הכהן: שנוגעת רק לשני פרומיל מהנהגים.
ישראל כץ: עושים כתוצאה מזה קורס, בכל מקרה אדם מקבל מטען בקורס הזה.
ישראל כץ: אנחנו צריכים לשאוף שהם יהיו כמה שיותר יעילים.
ישראל כץ: אנחנו מציעים הצעות, שאולי תתנגד לחלקן – למרות שנדמה לי שהיית גם בוועדה של השופט חן - שהן הרבה יותר נוקשות כדי להעניש עבריינים שעוברים עבירות מהותיות.
ישראל כץ: שם יכול להיות שיהיה ויכוח, וגם לי יש עמדה בעניין.
ישראל כץ: אבל כאן זו גישה שהיא לימודית, שהיא הרתעה דה לוקס.
ישראל כץ: רוצים שזה יהיה שווה על כל הסעיפים.
ישראל כץ: הייתה כאן אבסורד, הייתה לקונה - שבחלק הפחות חמור זה חל ובחלק המצטבר הדברים לא חלו.
ישראל כץ: זה כמעט תיקון טכני.
שי ישעיהו גלעד: כל עוד אתה נמצא בתחום החינוך וההדרכה אתה ממלא את תפקידך על פי סעיף 69.
שי ישעיהו גלעד: אבל ברגע שאתה עובר לתחום הענישה אז עברת גבולות, עברת לקבוצות אחרות - - -
ישראל כץ: מה ענישה?
ישראל כץ: הוא עושה קורס.
שי ישעיהו גלעד: אני מדבר על ענישה בדמות של פסילת רישיון.
שי ישעיהו גלעד: אגב, "פסילת רישיון" הוא מונח שלדעתי אינך יכול לאמץ, למרות שהמחוקק נתן לך את הסמכות הזו.
שי ישעיהו גלעד: פסילה היא פררוגטיבה, כמו שאמרתי, של הרשות השיפוטית בלבד.
שי ישעיהו גלעד: הרשות יכולה לבטל רישיון, לא להעניק רישיון, להתלות רישיון, היא אינה יכולה לפסול רישיון.
שי ישעיהו גלעד: למשל, אתה יכול לומר שאין מחדשים רישיון של אדם, אלא אם כן הוא עומד בתנאים מסוימים.
שי ישעיהו גלעד: פסילה, לעניות דעתי לפחות, אינך יכול להטיל.
שי ישעיהו גלעד: שאלת אותי מה ההצעה.
שי ישעיהו גלעד: בסופו של דבר, לומדים באותו קורס אנשים שביצעו עבירות בעלות אופי שונה לחלוטין.
שי ישעיהו גלעד: כיצד שיפרת את דרכיהם?
שי ישעיהו גלעד: כיצד חינכת אותם?
שי ישעיהו גלעד: כיצד תיקנת את דרכי נהיגתם?
שי ישעיהו גלעד: איזה אמצעי תיקון הטלת כדי שתמצא אותם כנהגים טובים יותר?
שי ישעיהו גלעד: זה שהם עברו קורס אחיד, כשאחד מהם ביצע עבירות איומות והשני בסך הכול שכח להדליק אורות בחורף - האם תיקנת את דרכיו של אדם?
שי ישעיהו גלעד: האם, למשל, בעל חברה שהוא בעלים של מספר רכבים ולצערו כל העבירות נרשמו בשמו - הוא לא היה אדמיניסטראטור טוב ולא רשם את העבירות על שמם של אותו נהגים - אם אותו תשלח לבצע את אותו אמצעי תיקון, תהפוך אותו לנהג יותר טוב?
שי ישעיהו גלעד: בוודאי שלא.
שי ישעיהו גלעד: השורה התחתונה היא שאני חושב שצריך לבחון את אופי העבירות של הנהגים בצורה פרטנית, לאחד אותם לקבוצות מסוימות ולתת לכל קבוצה את ההדרכה הנכונה.
שי ישעיהו גלעד: ייתכן שהדרכה בעל פה או הדרכה עיונית בלבד אינה טובה, אינה דיה.
שי ישעיהו גלעד: צריך אולי לחשוב על אופי הדרכה שונה, אולי אופי פרקטי יותר.
שי ישעיהו גלעד: לעזוב את נושא הענישה של שלושה חודשים ותשעה חודשים ולהתרכז אך ורק בתיקון דרכי הנהג הסורר.
שי ישעיהו גלעד: כל שאר הדברים העליתי על הכתב, זה על שלושה עמודים.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה אותו מחקר של אוניברסיטת בן-גוריון?
שי ישעיהו גלעד: זה אותו מחקר עליו סומך מר עוזי יצחקי, שהתפרסם לא מזמן, שאינו תומך בעצם בשיטה.
שי ישעיהו גלעד: מי שקורא אותו ורואה את המסקנות של הוועדה הזו רואה שהשיטה הזו - - -
אתי בנדלר: מר יצחקי אמר שתוצאות המחקר כן תומכות.
עוזי יצחקי: הוא תומך, ואני יכול גם להקריא.
עוזי יצחקי: הוא תומך, הוא ממליץ לעשות מספר פעולות כדי להגדיל את האפקטיביות.
שי ישעיהו גלעד: אני מציע לקרוא את המסמך הזה, הוא משתרע על פני עשרות עמודים.
שי ישעיהו גלעד: בסופו של דבר הוא מגיע למסקנה שאין אפשרות למצוא את הקורלציה בין שיטת הניקוד לבין שיפור דרכיהם של נהגים פורעים.
כרמל שאמה-הכהן: יהודה בר-אור, יו"ר איגוד נהגי המוניות הארצי.
ישראל כץ: אני רוצה להקריא, כי גם אני רוצה ללמוד.
ישראל כץ: אני רואה, למשל, דוגמאות לעבירות ולמספר הנקודות.
ישראל כץ: אי-חגירת חגורה או נסיעה בלי אורות זה 2 נקודות; עקיפה מימין, אי-מתן זכות קדימה מעגל תנועה – 4 נקודות; נהיגה בשוליים, ילד לא רתום בהתקן ריסון - 6 נקודות; נהיגת רכב שמצבו עלול לסכן עוברי דרך,  אי-עצירה לפני מפגש רכבת - 8 נקודות; מהירות מעל 40 קמ"ש מעל המותר בדרך שאיננה עירונית, נסיעה ברמזור באור אדום, נהיגה תחת השפעת אלכוהול או סמים - 10 נקודות.
ישראל כץ: כדי להגיע ל-36 או 72 נקודות, זה לא אדם ששכח פעם להדליק אורות או אפילו פעמיים או אפילו עשר.
שי ישעיהו גלעד: יש גם עבירה של אי-חידוש רישיון רכב, שהיא שש נקודות.
ישראל כץ: 72 נקודות זה לא - - -
שי ישעיהו גלעד: לא דיברנו על 72.
שי ישעיהו גלעד: נכון להיום - - -
כרמל שאמה-הכהן: לגבי האורות, צריך להיות נהג עם משהו עקרוני נגד אורות כדי להגיע למספר הנקודות הזה.
שי ישעיהו גלעד: כן, אבל במשך ארבע שנים אדם יכול לשכוח מספר פעמים.
שי ישעיהו גלעד: ביום שטוף שמש, כמו שיש לנו היום, הוא שכח להדליק את האורות בחורף.
ישראל כץ: אבל זה 2 נקודות, סליחה.
שי ישעיהו גלעד: הוא עושה את זה ארבע פעמים בעונה - - -
ישראל כץ: לא 36 ולא 72.
שי ישעיהו גלעד: ל-72 עוד לא הגענו, אבל 36 זה מאוד קרוב היום ומקובל, והרבה אנשים מאבדים את הרישיון שלהם בגלל 36 נקודות.
שי ישעיהו גלעד: לא רק זה, אלא אותם אנשים שלא חידשו את רישיון הרכב שלהם בתקופה של פחות משישה חודשים וצברו 6 נקודות בגין זה – וזו לא עבירה שמסכנת את המשתמשים בדרך – ואולי עוד כמה פעמים לא הדליקו את האורות, יושבים באותו קורס או באותו אמצעי תיקון עם אדם אחר, שהוא באמת פורע חוק, אדם שעבר עבירות מסוכנות, שעבר באור אדום, שזאת עבירה מאוד-מאוד מסוכנת.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, הנקודה הובהרה.
כרמל שאמה-הכהן: יהודה בר-אור, יו"ר איגוד נהגי המוניות הארצי, בבקשה.
יהודה בר-אור: אתחיל בכך שאני מדבר בשני כובעים: כיושב ראש איגוד המוניות וכנהג שעובד בשטח ויומיום נוהג על המונית.
יהודה בר-אור: אנחנו, נהגי המוניות, כלולים בהרבה בעיות שבהן הצטברו נקודות.
יהודה בר-אור: זה קורה להרבה נהגים, יש לי המון תלונות בנושא.
יהודה בר-אור: בשיטה שאנחנו נמצאים, אנחנו מחויבים על-פי חוק להדליק אורות ואנחנו לא מדליקים כל הזמן את האורות, כי בימים יפים, שטופי שמש, הנהג עלול לשכוח.
יהודה בר-אור: אבל חמור מזה - אנחנו פטורים מחגורה בנסיעה עם נוסע, ובלי נוסע אנחנו לא פטורים.
יהודה בר-אור: ואז מה קורה?
יהודה בר-אור: הנהג הוריד נוסע ושכח לחגור.
יהודה בר-אור: זה קרה לי אישית: הורדתי בכיכר המדינה בן-אדם, אחרי שלושה מטר, שעוד לא הספקתי אפילו לחשוב לשים את החגורה, עצר אותי שוטר ונתן לי רפורט.
יהודה בר-אור: את הרפורט הייתי מוכן לשלם, אבל זה שש נקודות, אדוני השר, ולא שתי נקודות.
יהודה בר-אור: אם תפסו אותי פעמיים אני כבר עם 12 נקודות.
יהודה בר-אור: קח לי את הרישיון שאני נהג מונית, שעושה הכול כדי לא לעבור על החוק.
יהודה בר-אור: אם אני עושה עבירות כבדות כמו אור אדום או מעבר חצייה ודברים חמורים, אני מוכן לתת את הדין ולשבת באותו קורס.
יהודה בר-אור: אבל אם שכחתי לשים את החגורה בגלל שאני פטור מהחגורה בחלק מהזמן ובחלק מהזמן אני לא פטור - זה לא הוגן שהנהגים האלה, ייקחו להם את הרישיון.
יהודה בר-אור: צריך להחריג אותנו בנושא הזה כי זה גוזל מאתנו המון נקודות ואנחנו נמצאים המון על הכביש.
יהודה בר-אור: יומיום נכנסים נהגי מוניות לפלונטר הזה - - -
ישראל כץ: זה 2 נקודות או 6 נקודות?
יהודה בר-אור: זה 6 נקודות, אני יכול להראות את הרפורט שלי.
ישראל כץ: כאן כתוב: נוסע שאינו חגור 2 נקודות.
ישראל כץ: נהג – 6 נקודות.
יהודה בר-אור: פעמיים תפסו אותי בנושא הזה בעשר השנים האחרונות.
יהודה בר-אור: מזלי היה שהיה מרחק ביניהם אז לא לקחו לי את הרישיון על דברים אחרים, כמו אורות וכל הדברים האלה.
יהודה בר-אור: אי-אפשר לתפוס נהג מונית שהעבודה שלו והפרנסה שלו זה המונית.
יהודה בר-אור: אין לו אוכל לילדים שלו, זו פרנסה פה ובפרנסה צריך להבין איפה גבול ההיגיון ואיפה אפשר להחמיר.
ישראל כץ: היום כשאתה נוסע עם נוסע אתה לא צריך לחגור?
יהודה בר-אור: לא צריך לחגור, על-פי חוק.
חוה ראובני: זה מה שצריך לשנות.
חוה ראובני: את הפטור הזה צריך לתקן.
יהודה בר-אור: להיפך, זה מציל חיים.
יהודה בר-אור: אנחנו לא חגורים כשיש נוסע לידנו בגלל מצב ביטחוני.
יהודה בר-אור: הוכח שברגע שמישהו מנסה לתקוף אנחנו יכולים לברוח מהמונית, ואם נהיה קשורים לא נברח.
יהודה בר-אור: לכן, על זה אנחנו פטורים כשהנוסע לידנו.
יהודה בר-אור: זה מתוך מחשבה צלולה, ועברנו על זה הרבה ישיבות.
ישראל כץ: רק בתוך העיר?
יהודה בר-אור: רק בתוך העיר.
יהודה בר-אור: ברגע שהורדתי את הנוסע, נסעתי מאה מטר קדימה ועצר אותי שוטר ונתן לי 6 נקודות וקנס של 250 שקל.
יהודה בר-אור: 250 שקל אני מוכן לשלם, אבל את הנקודות אל תיתן לי, זו הפרנסה שלי, האוכל של הילדים שלי.
יהודה בר-אור: תודה רבה לכבוד השר.
ישראל כץ: מבחינה פסיכולוגית הוא צודק, כי הוא נוסע בלי כשיש נוסע ופתאום צריך לשים.
ישראל כץ: כבר יש החרגה, השאלה אם צריך באמת 6 נקודות כאשר דקה, שתיים או שלוש אחר כך הוא נשאר לבד.
ישראל כץ: אבל זה לא קשור לזה אלא לאפשרות לבחון התאמות בתוך השיטה.
ישראל כץ: אני מציע לבדוק את הנקודה הזאת.
חוה ראובני: זה יותר קשור לעצם ההרשעה שלו בעבירה, האם מוצדק להרשיע אותו בסיטואציה כזו.
יהודה בר-אור: גם תרשיעו אותנו, קחו לנו את הכסף, את ה-250 שקל, אבל אל תיקחו לי את הנקודות.
יהודה בר-אור: זה האוכל שלי.
ישראל כץ: זה לעמיתך מלשכת עורכי הדין: תראה כמה הניקוד מרתיע.
ה: אוקיי.
ה: עורכת הדין יפעת רווה ממשרד המשפטים, בבקשה.
יפעת רווה: בגלל שאני ממשרד המשפטים ואנחנו עוסקים הרבה בנושא של ענישה, אז מכירה את הוויכוחים האם ענישה מרתיעה או לא מרתיעה.
יפעת רווה: לפעמים גם מבקרים אותנו על התנגדות לעונשי מינימום, למשל.
יפעת רווה: אבל אני רוצה לתקן פה משהו בנושא של שיטת הניקוד.
יפעת רווה: נכון שכאשר פוסלים לאדם רישיון בגלל שיטת הניקוד  זה בטח לא פרס, זה לא נעים לו וציבורית זה נתפס כדבר מאוד מרתיע.
יפעת רווה: אני רוצה להזכיר שלא זו המטרה של שיטת הניקוד.
יפעת רווה: קודם כול, היא אמצעי תיקון במקרים הקלים יותר, והמטרה שלה היא פשוט להוריד מהכביש נהגים מסוכנים.
יפעת רווה: לא בשביל ההרתעה – בשביל ההרתעה יש בית משפט, יש עונשים נוספים.
יפעת רווה: את ההרתעה אנחנו לא עושים במישור המינהלי.
יפעת רווה: הביאו בפנינו כמה פעמים אנשים שעשו תאונות קשות מאוד, שגבו חיי אדם, וראינו גיליונות הרשעה של 90-80-70 הרשעות קודמות, ולא הבנו איך האנשים האלה לא ירדו מהכביש.
יפעת רווה: בחלק מהמקרים אנשים בכלל לא הגיעו לבית המשפט כי הכול היה עבירות קנס, אבל ההצטברות שלהן הייתה הצטברות מטורפת.
יפעת רווה: חייבים שאנשים כאלה פשוט ירדו מהכביש, שייסעו בדרכים אחרות.
יפעת רווה: אנחנו לא נותנים להם עונש נוסף, אנחנו לא מכניסים אותם לכלא רק בגלל ההצטברות של הנקודות, אבל לפחות שלא יסכנו חיי אדם.
יפעת רווה: צריך לזכור שזאת המטרה הראשונה.
שי ישעיהו גלעד: יש לכם היום אמצעים אחרים לעשות את זה: סעיף 56 לפקודה, ועדת הערר בתל-השומר.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, יש זכות דיבור רק כשנותנים לך, וקיבלת אותה ראשון ובהרחבה.
יפעת רווה: סעיף 56, גם אותו ביקרו וגם הוא הגיע לבית המשפט, אני רוצה להזכיר.
יפעת רווה: הוא לא עבר חלק.
כרמל שאמה-הכהן: עורכת הדין ראובני, משרד התחבורה.
חוה ראובני: לטענות המשפטיות שעורר עורך הדין גלעד, אני חייבת להזכיר שכולן עלו בפסק דין, שנדון בבית המשפט העליון וניתן לפני פחות מחודשיים, בעניין אלי זוהר.
חוה ראובני: בית המשפט העליון אמר בפסק דין מנומק שמדיניות זו של אמצעי תיקון, הגיונה בצידה.
חוה ראובני: בצדק הניח מחוקק המשנה כי נהג שלחובתו נצברו  מספר רב של נקודות זקוק לאמצעי תיקון מחמירים, לרבות הרחקתו מן הכביש לתקופה מסוימת.
חוה ראובני: יש כאן פירוט העמדה של המדינה לגבי שימוש באמצעי תיקון בכלל ופסילה בפרט.
חוה ראובני: היא קיבלה גיבוי מלא ומוחלט מבית המשפט העליון לפני פחות מחודשיים.
כרמל שאמה-הכהן: שוקי שדה, סמנכ"ל ארגון חברות ההסעה.
שוקי שדה: כולנו יודעים שמערך פעילות הנהיגה בארץ לוקה, גם בנושא הנהגים.
שוקי שדה: יש לנו חוסר גדול מאוד של נהגים, ואני מדבר במסגרת של ארגון חברות ההסעה בישראל.
שוקי שדה: הפעולות שנעשות הן בהחלט לחיוב, ואנחנו מקבלים אותן.
שוקי שדה: אבל חשוב מאוד לדעת שבצד השני של המטבע יש את הנושא של איך משלימים את הנהגים, אם מורידים להם את מערך הרישוי.
שוקי שדה: יש מספר דברים שמשרד התחבורה התחיל לטפל בהם וכרגע הם תקועים.
שוקי שדה: דבר אחד באמת פועל, ואגיד מה.
שוקי שדה: התחלנו לטפל בנהג המקצועי, שזה נותן איזו אפשרות להתחיל לשבח ולעשות נהגים יותר טובים, הן בנושא ההובלה והן בנושא ההיסעים.
שוקי שדה: הדבר הזה תקוע באיזשהו מקום ונהגים פשוט לא רוצים להגיע אלינו.
שוקי שדה: שיטת הניקוד בהחלט תפגע בעניין הזה, אבל צריך לתת איזה פתרון, שנוכל לגייס נהגים למערך השוטף שלנו.
שוקי שדה: הדבר השני, דיברו על מקצוע מועדף, שהנהגים יהיו במסגרת מקצוע מועדף.
שוקי שדה: עד היום לא נעשה שום דבר.
שוקי שדה: הדבר השלישי שנעשה, ופה יש להודות גם לאגף הרישוי וגם ללשכה המשפטית, זה הפרדה של נהיגה של אוטובוס זעיר ציבורי מהאוטובוס הענק, שלפחות נהגים מהסוג הזה יהיה לנו בהקדם.
שוקי שדה: אני פונה במסגרת הישיבה הזאת לכבוד השר, לנסות מצד הנתון של שיטת הניקוד לעשות איזו פעולת חיוב לטובת זה שנוכל לקבל נהגים בתהליך יותר קצר ולהכשיר אותם לטובת הנושא של נהיגה.
כרמל שאמה-הכהן: גבי בן-הרוש, יו"ר מועצת המובילים והמסיעים, בבקשה.
גבי בן הרוש: תודה, בוקר טוב.
גבי בן הרוש: קודם כול, ברכות למנכ"ל החדש, בהצלחה.
גבי בן הרוש: אדוני השר, קיבלתי לפני מספר ימים את הטבלאות של שיטת הניקוד החדשה.
גבי בן הרוש: תקנות התעבורה, אנחנו תקועים אתן משנת 61', הן לא מתאימות לא לסוג הרכב, לא לאופי הנהג ולא למציאות הקיימת.
גבי בן הרוש: כמו שאמר שוקי, אנחנו בבעיה מאוד חריפה, גם מול כוחות הביטחון וגם במשק האזרחי, מבחינת נהגים מקצועיים.
גבי בן הרוש: אמרתי לעוזי אחרי שקיבלתי את החומר, שהיה טוב אם היינו יושבים יחד, לפחות כאנשי מקצוע.
גבי בן הרוש: יש לנו איזה 40 שנה בתחום של אוטובוסים, משאיות כבדות, נוכל להגיד לכם איפה הבעיה - אני, עבדכם הנאמן, שעתרתי נגד המדינה – למנוע הוצאת עומס יתר.
גבי בן הרוש: זאת אומרת, בנושא בטיחות וחיי אדם אנחנו לא מתפשרים, אנחנו רוצים לחסוך את האנשים האלה.
גבי בן הרוש: אבל יש לנו בטבלת העבירות – ואמרתי את זה לעוזי - עשרות טבלאות שהן עבירות טכניות.
גבי בן הרוש: הממוצע של הנהג הישראלי זה 20,000 ק"מ בשנה - אנחנו עושים 140,000 ק"מ.