GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נגה רובינשטיין: לפי הנוסח שקיים כאן זה לא אפשרי.
אתי בנדלר: על אותו גג אין שום בעיה.
אברהם פורז: אם בלתי אפשרי להתקין על אותו גג, מכל מיני טעמים, ויש גג אחר, שגם הוא פרטי ---
נסים דהן: או פינה אחרת בבניין, לא על גג אלא על קיר.
אברהם פורז: לא רכוש משותף אלא רכוש פרטי.
אברהם פורז: מה את אומרת בעניין הזה?
עליזה קן: ראשית, אני מתנצלת אם אני אחזור על דברים שנאמרו אך הגעתי באיחור ולכן אינני יודעת אם אני חוזרת על דברים.
עליזה קן: מאחר והם דברים חשובים אני פשוט חייבת לומר אותם.
עליזה קן: ההצעה הזאת של משרד התקשורת אמורה להידון מחרתים בדיון רחב, בהשתתפות נציגי משרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה ומשרד המשפטים, ולכן בהכרח ההתייחסות שלי היא התייחסות ראשונית בלבד.
נסים דהן: האם הממשלה עוד לא אישרה את החוק?
נסים דהן: מה היה בוועדת שרים?
נסים דהן: האם ועדת השרים תמכה בזה?
עליזה קן: זאת לא אותה הצעה.
עליזה קן: זאת הצעה אחרת.
עליזה קן: עמדת הממשלה היתה להצעה של חבר הכנסת בן-מנחם.
עליזה קן: זאת הצעה של משרד התקשורת.
נסים דהן: משרד התקשורת שיפץ את הצעת חבר הכנסת בן-מנחם.
אברהם פורז: אנחנו נשמח אחרי הקריאה הראשונה לשמוע מה התגבש בוועדת השרים.
אתי בנדלר: גברת קן אומרת שהיא רוצה להביע כרגע את עמדתה, שאיננה עמדת ממשלה אלא עמדת משרד המשפטים.
נסים דהן: אנחנו התייחסנו לזה כאל עמדת ממשלה.
אברהם פורז: חבר הכנסת דהן, בתמיכת הממשלה עברה בוועדה הצעת החוק לקריאה מוקדמת.
אברהם פורז: מרגע זה ואילך אנחנו עצמאיים לעשות איתה מה שאנחנו רוצים.
עליזה קן: נדמה לי שסוכם שההצעה תהיה מתואמת בין משרד התקשורת ומשרד המשפטים, ולכן אני פשוט מזכירה שהישיבה תתקיים מחרתיים.
אברהם פורז: דובר שזה יהיה במילניום הקודם.
אברהם פורז: מצד אחד אתם תקימו 50 ועדות שידונו ואחר-כך תבואו בטענה שהחוק לא מתקדם.
עליזה קן: לא התכוונו להקים 50 ועדות.
עליזה קן: כעקרון, העתקת ההוראות, הן מפרק הכבלים והן מפרק צלחות הלווין, לא יכולה להיות אוטומטית והיא טעונה בדיקה.
עליזה קן: מדובר בהתקנים מסוג אחר.
עליזה קן: אלה התקנים שלא רק קולטים גם משדרים.
עליזה קן: כמו כן, במיוחד עם המחיקה של פסקה (4) בסעיף 27ג, אלה התקנים שמיועדים לשרת לא רק את דיירי הבניין אלא גם אנשים אחרים מחוץ לבניין.
אברהם פורז: אנחנו לא יודעים האם זה משרת אנשים מחוץ לבניין.
אתי בנדלר: זה לא נובע ממחיקת פסקה (4).
אתי בנדלר: פסקה (4), בהתאם להסברים ובהתאם למה שכתוב, אומרת שאני לא יכולה לבקש אם אני לא מבקשת שירות בשבילי.
אתי בנדלר: אבל אני דיירת אחת מתוך 20 דיירים, לצורך העניין, בבניין.
אתי בנדלר: את מדברת בכלל על בניין סמוך.
אתי בנדלר: את זה אפשר להגביל.
אברהם פורז: מה עמדתכם לגבי הקביעה שהצורך במתקנים כאלה ובשירות גובר על זכות הקניין?
עליזה קן: הייתי אומרת שיש צורך לבצע איזון.
עליזה קן: בוודאי שבסופו של דבר צריך לאפשר.
עליזה קן: השאלה היא האם באותם סייגים שנהוגים כיום לצורך התקנת רשת כבלים והתקנת צלחות לווין.
עליזה קן: אומר לכם מה מפריע לי בסעיף 27ג, וזה גם נאמר קודם על-ידי עו"ד רובינשטיין, שאין בעצם בָּמָה לדייר השלישי שמתנגד להתקנה, מהטעם למשל לא שהמתקן מסתיר לו את הנוף אלא שהמתקן מסוכן, שיש בו סכנה לבריאות, פגיעה באיכות הסביבה וכיוצא באלה.
נסים דהן: הוא לא יכול לטעון כזאת טענה כי אותו מתקן לא יקבל אישור התקנה אם הוא מסוכן.
נגה רובינשטיין: אנחנו טוענים שגם הוא יכול להישמע בעניין הזה.
אברהם פורז: אני כבר רוצה להשיב לכם על הדברים.
אברהם פורז: קודם כל, אם אני רוצה שיתקינו מתקן ברכוש שצמוד ל-ב', ל-ג' אין מעמד, זולת אם זה קרינה.
אברהם פורז: הוא יפנה בתלונה או יגיש תביעה לצו מניעה.
אברהם פורז: איזה זכות יש לו במישור הפיסי של העסק הזה?
עליזה קן: ברגע שהמפקח נתן היתר, השאלה היא מה ההיבט הקנייני וכל זה תופס גם לגבי צד ג'.
עליזה קן: יש פה בעיה.
אברהם פורז: תתייחסי לזה כרגע כמתקן שהוא מתקן שעשועים לילדים, שלא פולט קרינה.
אברהם פורז: רק הפיסיקה שלו.
אברהם פורז: משום ששאלת הקרינה נדונה במקום אחר.
אברהם פורז: אל"ף, זה צריך לקבל היתר לפי פקודת הרוקחים.
אברהם פורז: בי"ת, אם הדייר רוצה להגיש תביעה על קרינה יש לו אפשרות במישור האזרחי.
אברהם פורז: אבל מה יש ל-ג' להגיד על כך ששמים מתקן של א' אצל ב'?
נגה רובינשטיין: הוא יכול לטעון לגבי האסתטיקה למשל.
אברהם פורז: החלטנו שזה תמיד אסתטי.
עליזה קן: קודם כל, אין כזה מצב ש-א' רוצה שיהיה מתקן שעשועים אצל ב' על מנת שהוא ישתמש במתקן השעשועים של ב'.
עליזה קן: זה מצב מאוד ייחודי, שבו אנחנו אומרים, שאנחנו מוכנים למען האינטרס העליון של מתן השירות לפלוש לזכות הקניין הריבונית של ב' ולשים אצלו משהו שבכלל לא משרת אותו והוא לא מעוניין בו ולא רוצה בו.
עליזה קן: השאלה היא מה עושים במקרה כזה כשגם ל-ג' יש טענות נגד ההתקנה אצל ב'.
אברהם פורז: באיזה מישור?
עליזה קן: במישור איכות הסביבה למשל, על נזקי קרינה.
נגה רובינשטיין: זה שניתן היתר קרינה, זה לא אומר שאין קרינה.
אברהם פורז: לפי ההגיון הזה, אם רוצים להתקין צלחת קליטה של חברת YES בבית ב', ואני גר בבית א' וזה לידי, מה אני עושה במקרה כזה אם זה לא טעון היתר לפי חוק התכנון והבניה?
אברהם פורז: אני הולך לפקודת הנזיקין וטוען שזה מסתיר לי למשל, מפריע לזרימת אוויר או למעבר אור.
אברהם פורז: מה אתם מציעים לנו לעשות?
אברהם פורז: את הבעיות אני יודע.
עליזה קן: אנחנו מציעים בסעיף 27ג להוסיף כתנאי להתקנה פסקה האומרת ש"נתקבלו כל ההיתרים לפי כל דין".
עמית שכטר: אבל זה פטור מהיתר.
עמית שכטר: זה הבסיס לכל העניין.
עליזה קן: צריך היתר לפי פקודת הרוקחים והיתר לפי חוקי איכות הסביבה.
עליזה קן: זה לא כתוב כתנאי להתקנה.
משה גלילי: זה כתוב בסעיף 27ב.
אברהם פורז: אתן לך דוגמא.
אברהם פורז: נניח שאני עברתי אתמול בחינת נהיגה וקיבלתי רשיון לנהוג במכונית.
אברהם פורז: אסור לי לבנות מכונית בשביל לנסוע בה.
אברהם פורז: מבחינת דיני התכנון והבניה מותר להתקין דבר כזה על הגגות.
אברהם פורז: מבחינת הפיסיקה, דיני התכנון, אם זה לא פוגע באסתטיקה אז עושים.
אברהם פורז: זה לא פוטר מכל הדינים האחרים.
עליזה קן: יש את המסלול התכנוני והמסלול הקנייני.
עליזה קן: על מנת שהמפקח יוכל לדון, אחד השיקולים לדידי - ותיכף נראה גם איך המפקח מוסמך לדון - על מנת לשקול האם אכן ההתקנה היא ראויה במקום שבו היא מבוקשת, צריך שיהיו לה כל ההיתרים.
עליזה קן: זה כך גם לגבי דוד שמש בסעיף 59ג לחוק המקרקעין, זה כך אפילו לגבי מַעָלִיוֹן, שם צריך היתר בניה לפי חוק המקרקעין על מנת שקניינית ההתקנה של המַעָלִיוֹן ברכוש המשותף תהיה מותרת.
עליזה קן: לכן הייתי מציעה להוסיף את הפסקה כפסקה מוגבלת.
אתי בנדלר: האמת היא שאני לא מוצאת שום רע בכך שהמפקח יראה.
אתי בנדלר: הרי מה יכולה להיות עילת ההתנגדות של בעל זכויות, בין היתר?
אתי בנדלר: שיש קרינה מסוכנת.
אתי בנדלר: יבוא המבקש וייראה שכבר בדק את זה וזה קיבל היתר עקרוני.
אתי בנדלר: השאלה היא רק האם ההיתר שלכם מותנה במיקום מסויים, כי אחרת יש כאן מעגל שוטה.
אברהם פורז: השאלה היא האם מישהו יטען שזה לא קיבל היתר לפי דינים אחרים ואז יתחיל שם ויכוח לא על השאלה התכנונית, איפה להציב את זה, אלא על הדבר התיאורטי, איזה קרינה תהיה או לא תהיה מזה.
עליזה קן: אצל המפקח לא מתעוררות השאלות התכנוניות.
עליזה קן: המפקח שוקל את השיקולים הקנייניים.
אברהם פורז: אנחנו ביקשנו שישקול גם היבטים תכנוניים.
אברהם פורז: הוא יכול לומר: לא פה, אלא שם.
אברהם פורז: זה תכנון.
אברהם פורז: כשהוא אומר שזה מסתיר את הנוף - זה לא עניין קנייני אלא זה תכנוני לגמרי.
נגה רובינשטיין: זה עניין מידת הפגיעה הקניינית.
נגה רובינשטיין: זה קשור למסגרת סמכויותיו של המפקח.
אברהם פורז: כל דבר שאתה שם על אפו ועל חמתו ברכושו.
אברהם פורז: רבותי, אתם רוצים לסבך את זה.
עליזה קן: אנחנו לא רוצים לסבך.
עליזה קן: יש לי גם את העמדה של הממונה על המרשם לעניין הסמכויות של המפקח.
עליזה קן: אני אקרא אותה.
עליזה קן: "באשר לסמכות השיפוטית, לכאורה אין מדובר במקרה דנן בסכסוך בין בעלי דירות בבית משותף כי אם בסכסוך בין בעלי דירות לבין צד שלישי המבקש לפגוע בזכויותיהם.
עליזה קן: מן הראוי להדגיש כי המפקחים הוסמכו לדון ולפסוק ביישוב סכסוכים הצופים פנימה, ביחסים הפנימיים שבין הבעלים השונים ולא במחלוקות שבין נציגות לספקי שירותים אחרים, עליה חלה מערכת חוקים שונה.
עליזה קן: לא למותר לציין כי בהקשר למערכת המשמשת לקליטה ולשידור כאחד עלול להיווצר חשש לנזק סביבתי בריאותי או הפרעה למערכות שונות אחרות.
עליזה קן: שאלות בתחום הבריאות, מניעת מפגעים ואיכות הסביבה שהיה(?) לערכאה שיפוטית המוסמכת לדון בה לפסוק בהם.
עליזה קן: אין להסמיך איפה את המפקחים לדון בשאלות אלה".
אברהם פורז: אנחנו נתקדם.
אברהם פורז: אנחנו מדברים כרגע רק על העניין הפיסי של ההתקנה.
אברהם פורז: צריך לקבל את כל ההיתרים האחרים.
אברהם פורז: וכמובן מפקח על רישום מקרקעין לדעתי יוכל אפילו בשלב ב', אם מישהו יטען שהמתקן מופעל שלא כדין, נניח אם ההספקים לא לפי הראוי, הוא יוכל גם לבטל את זה.
אברהם פורז: האם ברור מכאן שהוא יוכל לבטל, למשל אם מישהו קיבל היתר להתקין באיזה מקום והסתבר שעשו שימוש לרעה?
אתי בנדלר: מה זה שימוש לרעה לצורך העניין הזה?
אברהם פורז: לדוגמא המתקן עובד בלי היתר.
אתי בנדלר: לא כל-כך ברור.
אתי בנדלר: אם אתה לא מקבל את הצעתה של גברת קן, שתנאי למתן הוראה על-ידי המפקח הוא שיש את ההיתרים האחרים, אז הוא לא יכול גם לבטל אחר-כך.
אברהם פורז: אין לי בעיה שזה יהיה מותנה, שזה כפוף להיתרים אחרים.
אתי בנדלר: כלומר, אתה מקבל את עמדתה של גברת קן בנושא הזה.
עמית שכטר: אבל זה פטור מהיתרים.
עמית שכטר: הרי זאת הנקודה.
יהודה זמרת: זה פטור מהיתר בנייה.
יהודה זמרת: לא מהיתר קרינה.
אברהם פורז: מי שידבר בלי רשות ייצא החוצה.
אברהם פורז: אני מתיר רק להרים יד או להעביר לי פתק.
אברהם פורז: ברור שיש פה לפעמים ביצה ותרנגולת.
אברהם פורז: אין היתר כי המתקן עוד לא הותקן, והוא לא הותקן כי עוד אין היתר.
אברהם פורז: צריך להיות מנוסח באופן ברור שברגע שעקרונית הוא קיבל מחברת תקשורת אישור שיש לה הסמכה לגבי סוג כזה של ציוד, אז ההסמכה העקרונית מאפשרת את ההתקנה.
אברהם פורז: לא צריך שהמתקן ייבדק פיסית בו במקום ויקבל קלסיפיקציה אלא מספיק לדעת את הסוג והמודל.
אברהם פורז: אם למשל מדובר בסוג כזה של מתקן, בקלסיפיקציה כזאת וכזאת, וחברת תקשורת מוכרת שקיבלה רשיון אומרת שזה מתקן שעונה למפרט, אז לא צריך לבוא ולומר: אני רוצה לראות את הדבר הספציפי.
אברהם פורז: צריך למצוא את הנוסח המתאים.
אתי בנדלר: אנחנו אומרים שהמפקח רשאי להתנות את מתן ההיתר שלו בכך שיהיו גם היתרים לפי דין אחר.
אתי בנדלר: בכך אנחנו פותרים את הבעיה של הביצה והתרנגולת.
אתי בנדלר: ברגע שההיתר הזה הוא היתר המותנה בהיתרים אחרים ---
דני רוזן: בסעיף קטן (ב) כתוב "...
דני רוזן: ולהתנותו בתנאים והוראות שיקבע".
אברהם פורז: צריך להיות ברור שברגע שזה עונה לקריטריון של סוג כזה של ציוד שמאושר, זה לא צריך להיות דבר פרטני.
אברהם פורז: מספיק שחברת תקשורת מאשרת: אנחנו עומדים להתקין לך מתקן מסוג זה וזה, שיש לו היתר.
עמית שכטר: אני לא יודע אם משרד המשפטים נמצא כאן ביחידה אחת או בשתי יחידות.
עמית שכטר: עו"ד נגה רובינשטין הסבירה שהיא מבחינה בין הסביבתי, התכנוני והקנייני.
עמית שכטר: אנחנו לא נמצאים בקטע הסביבתי כאן.
עמית שכטר: אי אפשר עוד פעם להחזיר אותנו לטיעון הסביבתי.
אברהם פורז: אני כבר גמרתי את הסעיף הזה.
אתי בנדלר: אני רוצה לברר נושא נוסף שכרוך בדבריה של גברת קן.
אתי בנדלר: האם להתיר למפקח להזמין את כל מי שלדעתו עלול להיפגע, גם אם הוא לא אחד משני הצדדים?
אתי בנדלר: למשל דיירים אחרים באותו בניין.
אברהם פורז: אני חושב שלרשות דיירים אחרים יעמדו דיני הנזיקין האחרים.
אברהם פורז: עזבי את זה.
אברהם פורז: אני לא צריך שבאירוע כזה תהיה אסיפת ועד עם 20 דיירים, כשאחד מתנקם בשני כי הוא לא שילם בזמן עבור הגינון.
אתי בנדלר: או שאפשר לצמצם את זה, אדוני היושב-ראש, שהמפקח רשאי להזמין דיירים אחרים אם השתכנע כי יש להם עניין.
אברהם פורז: זה סמכות טבועה.
עליזה קן: סעיף קטן (ד) קובע שהסמכות של המפקח היא סמכות יחודית ולכן אני לא בטוחה שהשכן האחר יוכל ללכת לבית-המשפט ולבקש צו מניעה כשיש דיון אצל המפקח על התקנת המתקן, שבו הוא לא צד בכלל.
אברהם פורז: אבל הסמכות הייחודית היא לגבי בעלי הדין.
אברהם פורז: הוא יבוא בעילה אחרת.
אברהם פורז: הוא לא בא בעילה קניינית אלא בעילת מטרד, בעילת הפרת חובה חקוקה וכן הלאה.
אברהם פורז: הוא לא טוען שזה שלו.
אברהם פורז: היחיד שיכול לבוא בטענה שזה שלו הוא האדם שעושים לו את זה.
אתי בנדלר: אני מבקשת התייחסות לנושא נוסף שהעלה חבר הכנסת נסים דהן.
אתי בנדלר: האם להתיר שימוש באותו מתקן, שניתן היתר להתקנתו, לאחר בבניין אחר?
אתי בנדלר: שלא יימצא אותו פראייר שהותקן על אפו ועל חמתו מתקן ברכוש שצמוד אליו ואחר-כך הוא יתחיל לשמש גם לבניינים אחרים.
אברהם פורז: אם זה רק עוזר?
אתי בנדלר: שבבניין האחר יתקינו אצל מישהו אחר.
עמית שכטר: ממילא צריך אנטנה בבניין האחר.
אתי בנדלר: כלומר ההחלטה היא שאין להתייחס לכך.
אברהם פורז: גמרנו את סעיף 27ג.
אברהם פורז: רבותי, זה הכנה לקריאה ראשונה.
אברהם פורז: החוק הזה עוד יגיע ליותר מזה.
אברהם פורז: סעיף 27ד זה כל מיני תיקונים של סעיפים.
דני רוזן: זה מה שנאמר קודם.
דני רוזן: כל התיקון של סעיפים 6כט עד 6לא והשינויים שיש בו: (1) במקום "בעל זיכיון" - "בעל רשיון כללי"; (2) במקום "להניח" או "הנחה" - "להתקין" או "התקנה"; (3) במקום "רשת כבלים" - "מתקן גישה אלחוטית"; (4) ועוד כמה תיקונים בהמשך בסעיף 6כט.
אברהם פורז: אנחנו נאשר את הסעיף הזה.
אברהם פורז: אלה עניינים טכניים.
אברהם פורז: האם יש למישהו הערה?
גבריאל מאיר: אם בוטלה פסקה (4) בסעיף 27ג(א) אז צריך לבטל גם את סעיף 27ד(א)(4)(ב).
עליזה קן: הייתי מוחקת את הסיפא של סעיף 27ג(ג).
עליזה קן: מדוע המפקח - בסייג לסמכות למפקח - יוכל לבוא שוב בהחלטתו רק אם השתנו הנסיבות שעמדו ביסוד החלטתו?
אברהם פורז: זה כמו משפט חוזר.
עליזה קן: אולי פתאום מישהו מעלה טענה שלא היתה קודם לכן.
אתי בנדלר: אם יש טענה חדשה משמעותית שלא עלתה קודם זה שינוי נסיבות.
אברהם פורז: זאת טענה שאי אפשר לקבל.
עליזה קן: דבר שני, צריך לתקן תיקון עקיף את סעיף 72 לחוק המקרקעין, שמונה את הסעיפים שהמפקח רשאי לדון בהם.
אברהם פורז: בזה את צודקת, תיקון עקיף לחוק המקרקעין שיוסיף את הסמכויות האלה.
עליזה קן: סעיף 27ד מכיל את הוראות סעיף 6כט.
עליזה קן: אולם סעיף 6כט(א) סותר את סעיף 27ג.
עליזה קן: סעיף 6כט(א) קובע ש"הנחת רשת כבלים במקרקעין פרטיים טעונה הסכמת בעל המקרקעין".
עליזה קן: סעיף 27ג קובע הסדר בדיוק למקרה שבעל המקרקעין אינו מסכים.
עליזה קן: לכן יש סתירה ביניהם.
אברהם פורז: ברור שזה בכפוף למה שאמרנו קודם.
אברהם פורז: צריך לעשות התאמה.
אברהם פורז: זה בכפיפות בוודאי.
אברהם פורז: אי אפשר להגיד שהוא לא יכול לעשות כלום, ואחר-כך לומר לו מה לעשות.
אברהם פורז: סעיף 2
266ב יבוא: "266ג.
266ב יבוא: - פטור למתקן גישה אלחוטית הכוונה להתקנת מתקן גישה אלחוטית לא על גבי המעטפת החיצונית אלא על גג הבנין.
266ב יבוא: הבנתי את ההגיון.
יהודה זמרת: הסיפא של --- בסמכות להתקנת תקנות שיקבעו הוראות.
אברהם פורז: אם אתם רוצים, אני מוכן להכניס לכם את זה.
אברהם פורז: אבל אני חושב שאחרי שכל המתקנים יהיו מותקנים תבואו עם תקנות.
אברהם פורז: אני מציע להכניס אותו סעיף שמאפשר לשר הפנים לקבוע, באישור הוועדה.
דני רוזן: הייתי רוצה שזה יהיה בהסכמת שר התקשורת.
אברהם פורז: "לאחר התייעצות עם שר התקשורת".
דני רוזן: אם כי בפעם הקודמת היתה בעיה עם ההתייעצות.
דני רוזן: בעצם תיקנו תקנות שמעקרות את החוק.
דני רוזן: אנחנו אמרנו לא אך זה לא הפריע לאף אחד לרוץ עם התקנות קדימה ולהגיע לוועדה.
דני רוזן: אולי יש מקום לרשום "הסכמה" ולחסוך את הזמן היקר של חברי הוועדה.
יהודה זמרת: בין כה זה טעון את אישור הוועדה הנכבדה הזאת.
אברהם פורז: מר רוזן, אנחנו לא ניתן להם להתעלם מאף אחד.
משה גלילי: אי אפשר להסתפק רק בגג כי ישנם מקרים מסויימים שאתה חייב את הקיר.
משה גלילי: יש הרבה מקרים כאלה.
משה גלילי: אתה לא יכול לשים איפה שאתה רוצה בגג אלא רק בכיוון מסויים.
אברהם פורז: במקרה שאי אפשר על הגג - זה טעון היתר.
אברהם פורז: צריך להוכיח שלא ניתן להתקין על הגג.
אברהם פורז: לי עניין מראה הבתים הוא מאוד חשוב.
אברהם פורז: אני חולק על מר רוזן משום שלדעתי הכיעור הוא דווקא כשהמתקנים הם על הקירות.
אברהם פורז: במילא כבר הפקענו את הגגות לטובת מערכות שונות.
אברהם פורז: התרגלנו שעל הגג יש כל מיני מערכות, דודי שמש וכן הלאה.
משה גלילי: אני מבקש לחדד.
משה גלילי: יש דבר שנאמר על-ידך, אדוני היושב-ראש, לפחות 5 פעמים ואנשים לא שמים לב לזה.
משה גלילי: אנחנו מדברים פה על המכניקה, על הפיסיקה וכל הדברים האחרים מכוסים בחוקים אחרים.
משה גלילי: כשאנחנו מדברים על המכניקה והפיסיקה, המידות האלה של 30X50X80 הן המידות הקיצוניות.
משה גלילי: במרבית המקרים זה מתקן במידות כמו התיק שלי.
משה גלילי: במקרים האלה ידרשו לשים את זה על קיר של בניין.
משה גלילי: לדעתי חייבים לכסות את זה.
אברהם פורז: אז יבקשו היתר.
אברהם פורז: אני לא מונע מהם.
אברהם פורז: מצידי אם אתם רוצים, תעשו מזה היתר לעבודה מצומצמת.
אברהם פורז: אנחנו ממליצים בפני שר הפנים הנכנס להתקין תקנות, שזה יהיה היתר לעבודה מצומצמת.
אברהם פורז: לא נכתוב את זה בחוק ראשי.
אברהם פורז: "(2) בסעיף זה "מתקן גישה אלחוטית" - כהגדרתו בסעיף 27א לחוק הבזק, התשמ"ב-1982".
דני רוזן: בחקיקה לגבי צלחות קליטה הגדרנו בפירוש "גג בניין, ולעניין גג רעפים - לרבות החלק העליון של קיר הבניין הצמוד".
דני רוזן: אני מבקש שפה תהיה אותה הגדרה.
אברהם פורז: פה יהיה אותו דבר.
אברהם פורז: אני עושה את זה קצת פחות לעומק כי זה לא קריאה שניה ושלישית, זה לקראת קריאה ראשונה.
אברהם פורז: יהיה לנו עוד זמן לעשות מקצה שיפורים.
עליזה קן: התמונה המצטיירת היא שבעצם יותר קל לפגוע במקרקעין שהם קניינו של האדם שאינו רוצה מאשר לפגוע במקרקעין שהם הרכוש המשותף.
עליזה קן: על מנת להתקין אנטנה במקרקעין שהם רכוש משותף צריך את הסכמת רוב בעלי הדירות, בעוד ש---
אברהם פורז: יש תיקון שהכנסנו לפני כמה שנים, שאפשר גם בניגוד להסכמת רוב בעלי הדירות.
עליזה קן: אבל עדיין כולם מעורבים בהליך.
עליזה קן: קל וחומר כשזה שייך רק לאדם אחד.
קריאה: הוא יכול להתנגד.
עליזה קן: אולי האיזון הנכון של סעיף 27ג, במיוחד לאור המחיקה של פסקה (4), הוא שהנציגות היא זאת שצריכה לפנות ולא בעל דירה אחר.
אברהם פורז: היריבות היא בין זה שרוצה לבין זה שרוצים לעשות לו.
אברהם פורז: מה תפקיד הנציגות?
עליזה קן: הנציגות מייצגת את כל הדיירים.
עליזה קן: זה יוצר איזון מאחר שמדובר בבית משותף.
אברהם פורז: היא לא מייצגת יותר טוב את האדם שבגג שלו רוצים להתקין את המתקן.
אברהם פורז: במקרה של חילוקי דיעות - זה עובר למפקח.
אברהם פורז: במקרה שהנציגות לא רוצה, אז המבקש הוא מול ועד הבית, הוא מול הנציגות אצל המפקח.
אברהם פורז: במקרה שזה מול בעל גג בצמוד לדירתו - אז הוא עומד מולו בפני המפקח.
אברהם פורז: זו היריבות הכי טבעית.
אברהם פורז: סעיף 3 "בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982, בתוספת השניה בסופה יבוא: "(20) עבירה לפי סעיף 204 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 בנוגע למתקן גישה אלחוטית כמשמעותו בפרק ו' סימן ב' לחוק הבזק, התשמ"ב-1982".
אברהם פורז: " האם זה קובלנה פלילית פרטית?
סיגל יאיר: לא.
סיגל יאיר: זה מונה מספר מקרים.
אברהם פורז: מה כלול בתוספת השניה בחוק סדר הדין הפלילי?
אתי בנדלר: זה קובלנה פרטית.
גבריאל מאיר: זה תוספת של קביעת(?) עבירה.
גבריאל מאיר: כמו מה שאנחנו עושים בצלחות לווין.
דני רוזן: אזכיר לך שזה היה סעיף שאתה הכנסת בחקיקה של הלווין.
סיגל יאיר: אבל זה לא מקביל לכאן.
סיגל יאיר: אני חושבת שהסעיף הזה לא כל-כך מתאים בנקודה הזאת משום שסעיף 204 בחוק התכנון והבניה, שאליו אתם מפנים בסדר הדין הפלילי, שעוסק בעונשין, מונה מספר מקרים של עבודה שטעונה היתר.
סיגל יאיר: אין מקום לשים אותו כאן אלא אולי באמת ליצור סעיף ---
אברהם פורז: סעיף 204 קובע את העונשים על עבירת בנייה.
אברהם פורז: סעיף 145 קובע מתי יש חובת היתר וסעיף 204 קובע כבר שזאת עבירת הבנייה.
סיגל יאיר: צריך או להכניס פה את המקרה הרלוונטי, או לחילופין להוסיף סעיף של קובלנה פלילית, כמו שיש לעניין צלחות לווין, בחוק עצמו.
אברהם פורז: מה זה התוספת השניה בחוק סדר הדין הפלילי?
גבריאל מאיר: אנחנו הרי הבטחנו את זה לדרישת משרד המשפטים בזמנו.
גבריאל מאיר: גם כאן זה מופיע על-פי דרישה של משרד המשפטים.
אתי בנדלר: האם יש למישהו כאן את חוק סדר הדין הפלילי?
נגה רובינשטיין: למה זה שונה מההסדר בלווינים?
אברהם פורז: בעניין הלווין אולי רצינו לתת גם לגוף "ירוק" אפשרות לתבוע.
גבריאל מאיר: אנחנו הורדנו כאן את העניין של קובלנה פרטית כיוון שכאן, לגבי מתקן גישה אלחוטית, לא כל אחד יכול להתקין אלא רק בעל רשיון, כך שמלכתחילה מספר המתקינים הוא מוגבל.
אברהם פורז: אבל האחריות היא של האדם שלמענו התקינו.
אברהם פורז: החברה שמתקינה היא שלוחה שלו.
אברהם פורז: במישור היריבות הוא מחפש את זה שהתקינו לו ולא את החברה שהתקינה.
גבריאל מאיר: מכיוון שלא מדובר בציוד קצה, יש הרבה פחות מתקנים והמתקינים למעשה מוסדרים על-ידי רשיון.
דני רוזן: אנטנה לווינית היא ציוד קצה.
אברהם פורז: בכל זאת, לאדם שלבקשתו התקינו את זה יש איזה אחריות.
יהודה זמרת: לא כתוב שם שיש מגבלה על התקנה דווקא על-ידי בעל רשיון.
אברהם פורז: חבל ללכת רחוק.
אברהם פורז: אותו הסדר לגבי יכולת תביעה שיש לגבי צלחות אנחנו נשים גם פה.
אברהם פורז: תבדקו מה בדיוק היה ההסדר.
עליזה קן: זה הנוסח של סעיף 256ב רבתי.
אברהם פורז: בכפוף להערות האלה, אני מציע להעביר את החוק הזה לקריאה ראשונה.
לאה ורון: האם נמצא כאן נציג האוצר?
אורלי חורש: יש לנו הערה.
אורלי חורש: היינו מעוניינים למחוק בדברי ההסבר, החל מהמלים "לסוג מכוח פקודת הרוקחים ותקנות הרוקחים".
אורלי חורש: אנחנו רוצים להשאיר את זה "לפי כל דין".
אתי בנדלר: אני אתאים את דברי ההסבר לאחר מכן.
אתי בנדלר: אני צריכה את התייחסות האוצר.
אברהם פורז: לדעתי אין שום עלות תקציבית לחוק הזה.
נילי יבניאלי: לגבי הלווין יש הוראה שפוטרת מהוראות חוק הרשויות המקומיות (פרומיל(?) לאנטנת טלוויזיה ורדיו).
נילי יבניאלי: אני חושבת שזה רלוונטי גם פה וכדאי להוסיף את זה.
אברהם פורז: אחרת זה יהיה כפוף לחוק ההוא?
דני רוזן: יהיו פרשנויות כאלה לפחות.
אברהם פורז: טוב, ההערה מתקבלת ברצון.
עליזה קן: יש 9 מפקחים בכל הארץ.
אברהם פורז: האם תביעה כזאת למפקח היא טעונת אגרה?
אברהם פורז: זה כמו אגרה בבית-משפט.
דרור שטרום: יש אגרה.
עליזה קן: בכל מקרה, זאת העמדה של הממונה על המרשם.
עליזה קן: היא כתבה: "אין לי אלא לשוב ולהדגיש כי כל הרחבה של הסמכות השיפוטית מחייבת היערכות תקציבית".
אברהם פורז: אין לי שום בעיה.
אברהם פורז: אתם תודיעו לנו כמה עוד מפקחים צריך.
אברהם פורז: לדעתי אז לא יהיה שום סכסוך.
אברהם פורז: מאז שחברת הלווין YES עובדת עם הצלחות, כמה צלחות התקנתם?
משה גלילי: יש 100 אלף מנויים אך הרבה פחות צלחות.
אברהם פורז: נניח שזה 40-50 אלף צלחות.
אברהם פורז: אולי תבררי כמה תביעות יש מאז.
עליזה קן: זה מתקן מסוג אחר.
עליזה קן: הטענות הן גם לגבי יכולת שידור וקליטה.
קריאה: זה לא קשור למפקח.
עליזה קן: זה בוודאי קשור למפקח.
אברהם פורז: מי שאחראי הוא מי שמתקין.
אברהם פורז: צריך שיהיה לו את כל ההיתרים לפי כל דין.
נגה רובינשטיין: מי שמתקין בהתאם לרשיון הוא זה שאחראי מבחינה חוקית.
אברהם פורז: אבל גם מי שהתקינו לו לא פטור.
אברהם פורז: אני לא יודע, נראה.
אברהם פורז: אם אני הזמנתי מחברה כלשהי, אני רוצה מתקן כזה כי אני רוצה נניח טלקומוניקציה יותר זולה מ"בזק".
נגה רובינשטיין: צריך להטיל את האחריות על מישהו מסויים.
אברהם פורז: אבל אי אפשר לפטור אותי לגמרי כי בכל זאת המתקן הוא אצלי.
נגה רובינשטיין: זה לא בהכרח על השטח שלך.
דני רוזן: אם חברת "אופק" מתקינה מתקן והוא חלק מהרשת הציבורית של "אופק", "אופק" צריכה להיות אחראית עליו, או כל חברה אחרת שתעשה את זה.
דני רוזן: אי אפשר לדרוש מאיזה דייר שמקבל שירות שיהיה אחראי על המתקן.
אברהם פורז: במובן המוסרי אתה צודק.
אברהם פורז: במובן המשפטי האחריות היא גם של הדייר.
אברהם פורז: אם תובעים אותו הוא יכול לגלגל את זה לחברה.
אברהם פורז: אני לא מוכן לראות את זה שלבקשתו ובמקרקעין שלו זה מותקן כפטור לגמרי מהעסק.
אברהם פורז: זאת אומרת, לעשות מזה מין יריבות רק מול החברה הגדולה.
אברהם פורז: אבל עוד נדון בזה.
אברהם פורז: בכפוף לכל האמור לעיל, אנחנו מעבירים את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
אברהם פורז: משרד האוצר יקבל שבוע ימים להעביר לנו את הערותיו לגבי העלות הכספית של הצעת החוק הזאת.
אברהם פורז: אני מציע לשאול את חבר הכנסת אלי בן-מנחם אם יש לו אומדן לגבי עלות החוק.
אברהם פורז: להערכתי כל העלות תהיה מכוסה על-ידי אגרות ועל-ידי תמלוגים וכן הלאה.
אברהם פורז: אוצר המדינה לא יפסיד.
אברהם פורז: אם האוצר בכל זאת רוצה להביע עמדה אחרת, שיעשה את זה תוך שבוע ימים.
אברהם פורז: עמדת הוועדה היא שאין עלויות לתקציב המדינה אלא להיפך, יש דווקא הכנסות.
אברהם פורז: בכפוף לאמור לעיל, אנחנו נעביר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
בין 11: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26), התשס"א-2001
אברהם פורז: סעיף 22 - הוספת סימן ג'1
"סימן ג'1: 6יב1.
"סימן ג'1: - הגדרות "בסימן זה - "בעל זיכיון", "זיכיון", "תחנת שידור" ו"רשת כבלים" - כמשמעותם בפרק ב'1 כנוסחו ערב תחילתו של תיקון מס' 24; "חברה" - לרבות תאגיד אחר; "חברה בעלת זיקה" - חברה אם, חברה בת או חברה אחות.
"סימן ג'1: " "השפעה ניכרת" היא מה שמפריד בין בעל שליטה לבין בעל עניין.
"סימן ג'1: זה כלי מאוד שימושי.
"סימן ג'1: " "השפעה ניכרת" - היכולת להשפיע על פעילותו של תאגיד השפעה של ממש - בין לבד ובין יחד עם אחרים או באמצעותם, בין במישרין ובין בעקיפין - הנובעת מכוח החזקת אמצעי שליטה בו או בתאגיד אחר, לרבות יכולת הנובעת מתקנון התאגיד, מכוח חוזה בכתב, בעל פה או באופן אחר, או יכולת הנובעת מכל מקור אחר, ולמעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של נושא משרה בתאגיד.
"סימן ג'1: בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כבעל השפעה ניכרת בתאגיד אם הוא מחזיק עשרים וחמישה אחוזים או יותר מאמצעי שליטה כלשהו בתאגיד; חזקה כי לאדם השפעה ניכרת, אם בידו אמצעי שליטה בשיעור נמוך מהשיעור האמור וכן בידו זכות אחרת בתאגיד, המקנה יכולת השפעה מעבר לנובע מעצם ההחזקה באמצעי שליטה בתאגיד, לרבות הזכות למנות או למנוע מינויו של דירקטור או של מנהל כללי בתאגיד;"
אברהם פורז: גברת בנדלר, אני מפקיד אותך על העניין הזה, להעיר את תשומת ליבי כשאנחנו נדבר בשאלת הבעלויות הצולבות ונתעסק בקטע הזה.
אברהם פורז: את ה-25% אני מבין.
אברהם פורז: אני לא בטוח שאני מבין את כל היתר.
דני רוזן: אולי אני אסביר בפשטות.
דני רוזן: יש לנו בעל שליטה ויש לנו בעל עניין.
דני רוזן: זאת החזקה פיננסית.
לאה ורון: חבר הכנסת פורז מייעד לזה את הישיבה הבאה.
אברהם פורז: תאמין לי שאני אתן לך המון זמן לדבר.
אברהם פורז: אנחנו כרגע מאשרים את הכל, למעט המלים "חזקה כי לאדם השפעה ניכרת אם בידו שיעור נמוך ...", עד סוף הפסקה, בכפוף לדיון בעתיד.
אברהם פורז: הקטע הראשון מאושר.
דני רוזן: " "חברות אחיות" - חברות אשר בעל השפעה ניכרת באחת הוא גם בעל השפעה ניכרת באחרת; "חברה אם" - חברה בעלת השפעה ניכרת בחברה אחרת; "חברה בת" - חברה אשר חברה אחרת מקיימת בה השפעה ניכרת.
אברהם פורז: נצטרך לבדוק את כל ההגדרות האלה.
אברהם פורז: אני לא מתעמק בהן כרגע.
דני רוזן: 6יב2.
דני רוזן: - תנאים למתן רישיון בזק
דני רוזן: (1) המבקש יפעל לשם התאמתה של רשת הכבלים לשמש כרשת בזק ציבורית; (2) (א) בעל הזיכיון ישלם למדינה תמורה בשל כך שעל פי הוראות חוק זה והרישיון שיינתן לו, הוא יהיה רשאי להמשיך ולהפעיל את תחנת השידור, בכפוף להוראות החוק, גם לאחר תום תקופת הזיכיון, וזאת על אף האמור בסעיף 6יא(ב) כנוסחו ערב תחילתו של תיקון מס' 24 (להלן - התמורה);"
אברהם פורז: אנחנו כרגע נדלג על כל סעיף התמורה.
בני איינהורן: יש לי עוד הערה לפסקה הראשונה, עוד לפני סעיף התמורה.
בני איינהורן: "המבקש יפעל לשם התאמתה של רשת הכבלים לשמש כרשת בזק ציבורית".
בני איינהורן: אנחנו טוענים שהרשת היום מאפשרת לנו לתפקד כרשת בזק ציבורית.
אברהם פורז: "ככל שהדבר נחוץ, המבקש יפעל לשם ...".
דני רוזן: רשת הכבלים איננה רשת בזק ציבורית ואף פעם לא היתה.
דני רוזן: זה מאוד עקרוני.
דני רוזן: אני אומר את דעתי.
אברהם פורז: הוא טוען שהיא כבר מוכנה.
דני רוזן: אני חושב שהיא לא מוכנה.