GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי רובין: מכיוון שהיה פגם בערבות הבנקאית שלהן לדעת ועדת המכרזים.
גדי רובין: זה הלך לבית המשפט והשופט חשב שוועדת המכרזים טעתה.
אברהם פורז: למה נפסלה שביט מרקורי?
גדי רובין: גם שם היה פגם בערבות הבנקאית.
גדי רובין: זה עדיין בבית המשפט.
אברהם פורז: האם במכרז נאמר שיהיה מפעיל אחד נוסף?
אברהם פורז: למה לא יכולים להיות עוד שניים נוספים?
יורם שפירא: היו שני טעמים: טעמים תפעוליים, וטעמים כלכליים.
יורם שפירא: הטעמים התפעוליים זה הכנסת עוד גורמים שפועלים בתוך השטח האווירי, והטעמים הכלכלים זה לפני שמכניסים את הגורם השלישי צריך לראות איך השוק מסתדר מבחינה כלכלית.
יורם שפירא: השוק לא נסגר רק לשני גורמים.
אברהם פורז: איפה עומד ההליך המשפטי לגבי הגורם השלישי?
יורם שפירא: צו המניעה ניתן על ידי הגורם השלישי ולא על ידי הגורם השני.
יורם שפירא: חברת גרניט לא קיבלה צו מניעה.
יורם שפירא: מי שקיבל את צו המניעה להפסקת תהליכי המכרז היתה דווקא חברת מרקורי שביט.
יורם שפירא: הם עצרו לנו את המכרז.
אברהם פורז: נניח ומצאתם פגם בערבות, אתם יכולים לבקש מהם לתקן, לא?
ויצמן שירי: הם חייבים לקבל אישור של בית משפט לכזה דבר.
גדי רובין: לפי דיני המכרזים, כמו שאנחנו מבינים אותם היום וכמו שמפרש אותם בית המשפט המחוזי בתל-אביב, לא ניתן לתקן פגם בערבות בנקאית כי זה נחשב פגם מהותי.
גדי רובין: לא חשבנו כך בתיקים קודמים, ואנחנו נמצאים בערעור בבית המשפט העליון על הסוגייה העקרונית הזאת.
גדי רובין: מרגע שקיבלנו פסיקה כזאת במחוזי אנחנו הולכים לפיה.
ויצמן שירי: ומתי יהיה פסק הדין לגבי הערבות של חברת מרקורי?
גדי רובין: זה עניין של מספר שבועות.
זאב סער: לאור הפסיקה בתיק של גרניט הכרמל, אני מציע שרשות שדות התעופה תבחן מחדש את ההחלטה שלה לגבי הערבות שלי.
זאב סער: יכול להיות שהם ימצאו שבמקרה שלי הם יכולים לשגת ממה שהיה, דבר שיחסוך להם הוצאות בית משפט.
זאב סער: אני מציע שישקלו שנית את האפשרות לתקן את הערבות.
זאב סער: אם שני המתמודדים האחרים במכרז – גרניט הכרמל ודור אנרגיה - לא מתנגדים אז אולי אפשר לעשות את זה.
ישראל יניב: אני רוצה להתייחס לחשש שבא לידי ביטוי בעתונות.
אברהם פורז: אתה מסכים, אגב, שכל השלושה יהיו בפנים?
ישראל יניב: אני חושב שזה נושא משפטי.
ישראל יניב: כיוון שאנחנו במצב שלא נפסלנו.
ישראל יניב: .
אברהם פורז: בוא נניח שהם יתקנו את הערבות והמבחן יהיה מבחן המחיר.
ישראל יניב: אני לא חושב שסביר לדרוש ממני לוותר על יתרון מסויים שיש..
אברהם פורז: אוקיי, אתה לא מוכן.
ישראל יניב: אנחנו מוטרדים מאוד, כיוון שעל פי העתונות הובטח לעובדי שירותי תעופה דחייה בהליך של קידום המכרז על רקע הפסקת השביתה.
ישראל יניב: דחיות נוספות בהליך הזה יכולות לגרום לבעיות קשות.
אברהם פורז: בינתיים אתה עוזר לזה שזה יידחה.
ישראל יניב: אני מקווה שלא תהיה הבטחה של משרד התחבורה שהולכים לדחות את התהליכים.
גבי אסרף: יש התחייבות של מנכ"ל משרד התחבורה לעובדי שירותי תעופה לדחות את פתיחת המכרז בעוד 3 חודשים, וזאת מתוך כוונה לבחון אפשרות שנציגות העובדים תשתתף במכרז הזה.
גבי אסרף: על בסיס זה שהמכרז נדחה חזרנו לעבודה.
אברהם פורז: יש מכתב כזה?
גבי אסרף: יש מכתב של סלמן.
אברהם פורז: זה מכתב שהגיע אליכם?
גבי אסרף: הגיע אלינו ואל רשות שדות התעופה.
גבי אסרף: אם פותחים את המכרז לחברות נוספות אנחנו גם רוצים להיות שותפים.
אברהם פורז: אתם רוצים לפתוח חברה שלכם?
גבי אסרף: כן.
דן יערי: מי שניזוק בינתיים בצורה בלתי רגילה אלו חברות התעופה.
דן יערי: אם בן ציון סלמן לא יוכל לקיים את הבטחתו, בעוד שלושה חודשים אנחנו צפויים לשביתה דומה.
דן יערי: אדוני היושב-ראש, זה מאות אלפי דולרים לנו ומיליוני דולרים לידידי מאל-על.
דן יערי: ראיתי בעיתון שאייר-קנדה מגיש תביעה על 10 מיליון דולר.
דן יערי: זה אובדן של נוסעים, אובדן של לקוחות, אובדן של מוניטין.
דן יערי: אנחנו חסרי אונים.
אסף רזיאל: הנזק הכספי שנגרם לחברות התעופה הזרות הוא נזק אדיר.
אסף רזיאל: כל נחיתה והמראה נוספת זה נזק אדיר בהוצאות הישירות של הטיסה ובהוצאות של נוסעים שצריכים לטוס טיסות המשך.
אסף רזיאל: יש גם אספקט בטיחותי בכל הדבר הזה.
אסף רזיאל: לפי כללי הבטיחות אפשר לתדלק מטוס שיושבים עליו נוסעים, אבל זה רק במקרה של יוצא מהכלל.
אברהם פורז: בכמה, אם בכלל, תדלוק בארץ יותר יקר מתדלוק במדינות אחרות?
אברהם פורז: הטענה העיקרית היא שהמונופול הזה גרם לזה שמחירי התדלוק בארץ הרבה יותר יקרים מאשר במקומות אחרים.
אסף רזיאל: אין לי כרגע את המספרים.
אסף רזיאל: אני יכול לבדוק את זה ולחזור אליך.
אורי מילר: בארץ קיימת אפליה במחירי התדלוק.
אורי מילר: אל-על מקבלת את זה בזול.
אורי מילר: ככל שהכמות הולכת וקטנה משלמים יותר.
אורי מילר: דבר כזה לא קיים בעולם.
אורי מילר: בעולם יש מצב שבו משלמים עבור מינימום תדלוק.
אורי מילר: אם מתדלקים 2000 ליטר יש סכום קבוע.
אורי מילר: מעבר לזה, על כל גלון שמתדלקים לוקחים X סנטים.
אורי מילר: בארץ המחיר כפול ממה שקיים בעולם.
אילן גילאון: במה זה עוזר לי כנוסע?
דן יערי: אנחנו עוזרים לך בכך שאנחנו עוזרים לתחרות.
דן יערי: התחרות מוזילה מחירים, משפרת שירות.
אילן גילאון: האם הכרטיס יעלה פחות?
אילן גילאון: אם זה לא עוזר לי ואתם מכניסים לסכנה קיומית 120 משפחות, אז לא מעניין אותי גרניט הנגב, דור אנרגיה.
דן יערי: חבר הכנסת גילאון, כשפתחו את שוק השמיים לתחרות מתל-אביב לאילת לחברה נוספת, העמידו בסכנה 1300 משפחות.
דן יערי: לא קרה שום דבר, מכיוון שאתה משתדל להיות יותר טוב, יותר זול.
דן יערי: זה יוריד את מחירי הטיסה כי נוכל להתחרות עם חברות זרות שמתדלקות במקום אחר במחיר יותר זול.
דן יערי: זה לא רק בשטח הזה, זה בהרבה שטחים.
שאול חזן: מחירי הדלק עולים ויורדים.
שאול חזן: הם היו לפני כשנה 38 סנט לגלון, ולפני כחודש דולר לגלון.
שאול חזן: התחרות יכולה להועיל רק אם היא תיצור ביקושים נוספים.
שאול חזן: כשפתחו את התעופה הפנים ארצית השוק גדל ב-30%.
שאול חזן: לא ימכרו ליטר אחד יותר גם אם יתנו אותו בחינם בנמל התעופה בן גוריון.
שאול חזן: הביקוש קשיח.
שאול חזן: התחרות הזאת תיצור כפילויות, כי היא תיצור עודף של עובדים, עודף של ניהול.
אברהם פורז: הטענה כלפיך היא שהמחירים שמשלמים לחברה שלך הם מוגזמים.
שאול חזן: המחירים בנמל תעופה בן גוריון גם של התדלוק וגם של שירותים אחרים הם הרבה יותר יקרים מאשר באירופה.
שאול חזן: יש לזה הרבה מאוד סיבות: השדה הזה פתוח 24 שעות ביממה, יש מערכות של הסכמי שכר שמאורגנים הרבה מאוד שנים ועוד.
שאול חזן: גם באיטליה יש שביתות וגם בצרפת יש שביתות.
שאול חזן: שביתות הן הליך לגיטימי וחוקי במדינת ישראל.
אמיר שביט: אני חושב שהתחרות הזאת תביא לירידת מחירי הטיסה.
אמיר שביט: כל הדברים שהצגת קודם גורמים לזה שמחירי שירותי תעופה גבוהים ביחס לעולם.
אמיר שביט: אני מציע שנוציא את המכרז ונראה מה קורה.
אמיר שביט: אם יש מונופול טבעי שצריך להווצר, הוא יווצר בכל מקרה.
שלמה שש: המחירים ברשות מפוקחים החל משנת 1997.
שלמה שש: להערכתנו הם גבוהים.
שלמה שש: בנוסף לכך יש דמי מעבר שנגבים על ידי הרשות.
אברהם פורז: מה זה דמי מעבר?
שלמה שש: אם אמרת שלום שילמת כסף.
אברהם פורז: האם התשלום הוא לחברת שירותי תעופה?
שלמה שש: אייר קנדה משלמת יותר.
אברהם פורז: בכמה יותר?
שלמה שש: אנחנו הצענו בזמנו לקחת 5 שדות תעופה מקבילים באירופה, אבל הם לא היו מוכנים.
שלמה שש: אני חושב, כמו שאמר האוצר, שהתחרות כן תפתח את השוק.
ויקטור ביטון: האם מישהו יודע את המחירים לאירופה בחודשי הקיץ?
ויקטור ביטון: האם זה בגלל מחירי הדלק?
ויקטור ביטון: היום המחיר יותר נמוך לאירופה, בקיץ הוא יותר גבוה.
ויקטור ביטון: למה זה?
ויקטור ביטון: זה בגלל הדלק?
ויקטור ביטון: אם ייכנס מפעיל נוסף, זה לא אומר שהעלויות שלי ירדו.
ויקטור ביטון: אני מציע לאוצר לבדוק את הנתונים.
גבי אסרף: שייכנס מפעיל נוסף, חברת שירותי תעופה תתרסק כי יקלטו עובדי קבלן מכל מיני מקומות.
גבי אסרף: זה מה שיקרה.
יוסי בן-ישי: נוצר פה רושם כאילו מפעילים את הנושא הזה של תדלוק המטוסים איזה 2000 איש.
יוסי בן-ישי: ביום שבת 4 עובדים מתדלקים את כל המטוסים שנוחתים וממריאים משדה התעופה.
יוסי בן-ישי: ביום חול יש 7 עובדים שמתדלקים את המטוסים שממריאים ונוחתים.
יוסי בן-ישי: לאן תכניסו עוד חברה?
אברהם פורז: הגברת בלאו, את מכירה את המכתב של מנכ"ל משרד התחבורה לחבר הכנסת עמיר פרץ?
צביה בלאו: לא נאמר לי כלום בנושא זה.
אברהם פורז: בתוקף איזה סמכות פונה מנכ"ל משרד התחבורה ומתחייב ליושב-ראש ההסתדרות?
אברהם פורז: על פני הדברים נראה לי שזאת חריגה מוחלטת מסמכות.
אברהם פורז: מנכ"ל משרד התחבורה לא אמור להתערב בדבר כזה.
אברהם פורז: הוא אמור לתת לרשות שדות התעופה לטפל בזה מול העובדים.
שלמה אליישר: המנכ"ל שלנו פנה לאבי קוסטליץ וביקש ממנו לדחות ב-3 חודשים את מועד בחירת.
שלמה אליישר: .
אברהם פורז: מה יקרה ב-3 החודשים האלה?
שלמה אליישר: הסיכום הקודם היה שהמסלול יהיה כפי שהוא קיים היום.
אברהם פורז: מה זה המסלול שקיים היום?
אברהם פורז: מה מטרת הדחייה?
שלמה אליישר: המנכ"ל פנה במכתב לגבי אסרף.
אברהם פורז: מה המטרה של ההתערבות שלו?
שלמה אליישר: הוא רוצה ארכה של 3 חודשים למועד פירסום הזכיין.
אברהם פורז: ומה הארכה הזאת תתן?
ויקטור ביטון: לתת לנו סיכוי להכנס.
אתי בנדלר: אם הם לא מבטלים את המכרז אתם לא יכולים להגיש הצעה.
יעקב עובדיה: השביתה האחרונה הביאה נזקים לאל-על בהיקף של כמיליון דולר.
אברהם פורז: מה עשיתם בתקופת השביתה?
אברהם פורז: תדלקתם בחו"ל?
יעקב עובדיה: רוב הטיסות תודלקו כאן לא דרך הצנרת שקיימת בשדה אלא בעזרת מכליות שהביאו את הדלק משם.
אברהם פורז: זה אתם ישירות, או החברה?
יעקב עובדיה: אנחנו.
אברהם פורז: האם חברת תעופה זרה יכולה לעשות את אותו הדבר?
אברהם פורז: רק לאל-על אפשרתם את הדבר הזה?
אבי קוסטליץ: יש להן קצת ציוד.
יעקב עובדיה: אם מדברים על ההוצאות הישירות של התדלוק, אנחנו מדברים על 6 סנט לגלון לשירותי תעופה.
שאול חזן: אל-על משלמת 2 סנט.
יעקב עובדיה: ארקיע משלמת 6 סנט.
יעקב עובדיה: כשהדלק רק עובר בצינור ולא שוהה שם אפילו דקה זה כבר מגיע ל16 סנט.
שאול חזן: אתה רחוק מהמספרים.
אברהם פורז: התחייבתי בפני חבר הכנסת עמיר פרץ לקיים דיון נוסף.
אברהם פורז: ממה שאני מבין כרגע, ההליכים המשפטייים חייבים להמשך.
אברהם פורז: אני מביע תמיהה על התערבותו של מנכ"ל משרד התחבורה מול ההסתדרות.
אברהם פורז: אני לא חושב שזה תפקידו להכנס לדברים כאלה.
אברהם פורז: לדעתי, כשיש בעיה ברשות עצמאית, היא זאת שצריכה לטפל בבעיה בלי מעורבות של גורם חיצוני.
אברהם פורז: העניין הזה של מפעיל נוסף זה לא דבר חדש.
אברהם פורז: זה נכון שכל אחד שיש לו מונופול טוב לו עם המונופול.
אברהם פורז: אני יכול להבין את החברה ואת העובדים שלה, כי הם עלולים להפגע מכניסת מפעיל נוסף.
אברהם פורז: אני מבין שהם שובתים, כי זכותם לשבות, אבל גם זכותו של המעסיק להפעיל צעדים נגדיים.
אברהם פורז: מה שמשרד התחבורה עושה ומה שאתם עושים אלה דברים מאוד פרובלמטיים.
אברהם פורז: אני לא חושב שיש הצדקה שחברות תעופה שנלחמות על הנוסע, על המחירים ישלמו על הדלק יותר מאשר משלמים במקומות אחרים.
אילן גילאון: אני תמה על כך שסלמן התערב.
אילן גילאון: אני רוצה להביע תמיהה על כל המהלך כולו.
אילן גילאון: החשש שלי, בסופו של דבר, הוא שכתוצאה מהמהלך הזה נוציא קבוצה גדולה של משפחות.
אילן גילאון: אם דיברת על השביתה, אז יש צורך לומר למה פרצה השביתה.
דן יערי: חבל שלא התייעצנו איתך כשהכניסו מפעיל נוסף לאילת.
דן יערי: בדיוק מה שאומרים פה אמרנו כשהכניסו מפעיל נוסף לאילת.
אילן גילאון: האם באיזה שהוא שלב נלקח בחשבון מה יהיה הפתרון לאנשים האלה כאשר עוברים למפעיל נוסף?
אילן גילאון: האם מישהו חשב על כך שהם יעבדו אצל המפעיל השני?
שאול חזן: חבר הכנסת גילאון, אני מציע שמי שיזכה כמפעיל נוסף יקח את העובדים האלה.
אילן גילאון: אם בכוחה של ועדת הכלכלה לעכב את זה, לדחות את זה, זה מה שהיא צריכה לעשות.
אברהם פורז: מכיוון שהתחייבתי בפני חבר הכנסת עמיר פרץ לא לסיים את הדיון היום, אנחנו לא נסיים אותו היום.
אברהם פורז: ממילא אנחנו צריכים לחכות לתוצאות ההליכים המשפטיים.
צביה בלאו: תקנה 20 לתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) מטילה כיום על בעל כלי טיס שלא שילם את האגרות במועד לשלם בריבית פיגורים עוד 2% לחודש.
צביה בלאו: מטרת התיקון שמבקשת רשות שדות התעופה היא להקטין את ריבית הפיגורים מ-2% לחצי אחוז.
אברהם פורז: אני בעד שישלמו, אבל זה לא נראה מוגזם?
אבי קוסטליץ: אנחנו באים פה ביוזמה לטובת חברות התעופה.
אבי קוסטליץ: הריבית האפקטיבית השנתית של בנק הפועלים היא 15.4%.
ויצמן שירי: אסור שזה יהיה פחות מאשר הבנקים, כי אחרת לא ישלמו.
אבי קוסטליץ: זה שנתיים עומד על סדר היום.
לאה ורון: התקנות הגיעו לוועדה בדצמבר.
אבי קוסטליץ: לא בגלל הוועדה.
אברהם פורז: אני חושב שבתנאים האלה טיפה עונש זה מוצדק, ולכן נאשר את החצי אחוז הזה.
אברהם פורז: התשלומים והאגרות שגובה רשות שדות התעופה.
אברהם פורז: מי יכול להסביר לנו על שיטת ההצמדות והאגרות?
אבי קוסטליץ: אנחנו מדברים על מסופי הגבול.
אבי קוסטליץ: מסופי הגבול מתחלקים לשתי קבוצות: מסופי הגבול שיש לנו הסכמים עם הרשות הפלסטינית שההצמדה תהיה בדולרים, ומסופי הגבול שהמחיר נקבע בשקל.
אבי קוסטליץ: בערבה היתה בקשה להוריד את אגרת המעבר לפועלים ירדנים.
אברהם פורז: מה שמטריד אותנו זה השיטה שבה זה נעשה.
אבי קוסטליץ: כאשר הבקשה היתה מונחת על שולחן הוועדה, הדולר היה שווה 4 שקלים, וכשזה הוצג הדולר היה שווה 3 שקלים.
אבי קוסטליץ: 2 דולר היו פעם 6 ולאחר מכן 8.
אבי קוסטליץ: בהנחה שקראתם את המכתב.
אבי קוסטליץ: .
לאה ורון: מר קוסטליץ, לא קראו את המכתב כי המכתב הגיע אתמול וחסרו לו הנספחים.
לאה ורון: אנחנו הודענו היום שאנחנו מבקשים לצרף את הנספחים א',ב' ו-ג', אבל עד לרגע זה לא קיבלנו אותם.
אבי קוסטליץ: זאת תקלה טכנית.
אבי קוסטליץ: אנחנו עושים כרגע עבודה פנימית אצלינו על כל נושא האגרות.
אבי קוסטליץ: מה שברור וחשוב הוא שאנחנו חייבים הצמדה.
אבי קוסטליץ: נכון שיכולה להיות הצמדה שקלית.
אתי בנדלר: עוד בתקופתו של אבי יחזקאל כיושב-ראש ועדה הועלתה בעיה, שיתכן שיש בה ממש ויתכן שאין בה ממש, שנובעת מלשונו של סעיף 29 לחוק רשות שדות התעופה, שקובע: "הרשות רשאית להציע לשר התחבורה תקנות בדבר תעריפי אגרות שישתלמו לה או לאחרים בעד השימוש בשדות התעופה של הרשות ובמתקנים שבהם ועל השירותים שנותנים בהם היא או אחרים, ובדבר סידרי גבייתם ותשלומם.
אתי בנדלר: ." נאמר גם שתעריפי האגרות יכולים להיות כוללים ומסווגים לפי סיווג כלשהו.
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ד) נאמר: "האמור בסעיף זה לא יתפרש כגורע מסמכות הרשות לתת שירות ולקבוע בעודו תשלום אף אם לא נקבעה לאותו שירות בתקנות, והוא כשאין חובה על פי חיקוק ליתן אותו שירות".
אתי בנדלר: היו פה גורמים שטענו שהרשות במקום לקבוע אגרות לסוגי שירותים שונים שהיא מחוייבת לתת, היא קובעת אותם כתשלומים.
אתי בנדלר: ברגע שזה תשלומים זה לא מפוקח לא על ידי הממשלה ולא על ידי ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: אז התבקשה הרשות להמציא רשימה של כל סוגי האגרות והתשלומים שהיא גובה.
צביה בלאו: האגרות מנויות בחוק.
אברהם פורז: מה שמנוי בחוק אנחנו יודעים.
אברהם פורז: יש דברים שהם לא מנויים בחוק.
אבי קוסטליץ: זאת הרשימה.
אתי בנדלר: יש גם רשימה של תשלומים?
אבי קוסטליץ: גם מה שהוא לא באגרות.
ויצמן שירי: היות והם לא מבקשים לפרוץ את מכסת האגרות או את גובה האגרות, הם בסך הכל מבקשים את נושא ההצמדה.
ויצמן שירי: .
אברהם פורז: את זה פתרנו.
ויצמן שירי: הם התחייבו להעביר לך את כל רשימת.
אברהם פורז: הם התחייבו מזמן.
ויצמן שירי: אם הם לא יעבירו לנו את הרשימה, לא יהיה שום דיון בשום נושא שקשור לרשות שדות התעופה.
אבי קוסטליץ: אנחנו מוכנים להעביר עכשיו.
אברהם פורז: לגבי הרשימה אני מקווה שהיא סוף סוף תגיע.
אברהם פורז: המועצה לצרכנות פנתה אלינו וטענה שאת גביית אגרת הנוסע, שהיא נקובה דולרית, אתם ממשיכים לעשות על פי שער הדולר הגבוה במחירה במזומנים ולא על פי השער היציג.
אברהם פורז: הם טוענים שזה לא בסדר כלפי הנוסעים.
חגי זמיר: הגבייה של 13 דולר לאגרת נוסע היא בהתאם לכתוב בתקנות, כלומר על פי שער הדולר היציג שמפרסם בנק ישראל.
חגי זמיר: מעולם לא היתה סטייה ולו בסנט אחד מהדולר היציג.
יעקב עובדיה: אגרת הנוסע לא נגבית על ידי רשות שדות התעופה, היא נגבית על ידי סוכני הנסיעות.
יעקב עובדיה: סוכני הנסיעות גובים באותו שער שהם גובים את מחיר הכרטיס.
אברהם פורז: האם כשקונים כרטיס דרך סוכן נסיעות הסוכן מעביר לך את הכסף ואתה מעביר לרשות?
יעקב עובדיה: הוא מעביר לי את הכסף ואני מעביר אותו בדולרים לרשות.
אמיר שביט: לפי איזה שער הוא מעביר לך?
יעקב עובדיה: הוא מעביר לי לפי השער הגבוה.
אברהם פורז: אתם גובים את מחיר הכרטיס ואת מס הנמל לפי השער הגבוה.
אברהם פורז: אתה מעביר לרשות לפי יציג או לפי גבוה?
יעקב עובדיה: אני מעביר דולרים.
אברהם פורז: אז הוא לא מעביר לכם יציג.
יעקב עובדיה: ישנן שתי תביעות ייצוגיות נגד חברות התעופה, נגד הרשות ונגד משרד התחבורה שעומדות ותלויות בבית המשפט.
אסף רזיאלי: לגבי השערים, סוכני הנסיעות מעבירים לחברות התעופה את הכסף לפי שער העברות המחאות, לא לפי שער מזומן ולא לפי שער אחר.
אסף רזיאלי: מה שסוכני הנסיעות גובים מהנוסעים זה לא עניינן של חברות התעופה.
אברהם פורז: אתה גובה את מס הנמל על פי השער הגבוה ומשלם לרשות לפי השער הגבוה.
דן יערי: אנחנו משלמים בדולר ירוק.
אברהם פורז: אם אתה נותן לו דולר ירוק אז זה לפי השער הגבוה.
אברהם פורז: אתה לא קונה דולר ביציג.
אברהם פורז: יש שער יציג שהוא בין קניה למכירה, ויש שער קניית מט"ח שהוא נע אבל יותר גבוה מהיציג.
אברהם פורז: אם הנוסע משלם לך לפי השער הדולרי הגבוה ואתה מעביר אותו לרשות שדות התעופה, אז אתה לא גובה לפי היציג.
חגי זמיר: אנחנו גובים על פי השער היציג.
חגי זמיר: ביום שהוגשו התביעות היצוגיות לבתי המשפט, התחילו חברות התעופה להעביר דולרים.
חגי זמיר: חברת אל-על לאורך שנים רבות העבירה שקלים לפי השער היציג.
חגי זמיר: באותו יום שהוגשו התביעות היצוגיות הם התחילו להעביר דולר כנגד דולר.
אברהם פורז: ברגע שקיבלת מהם דולר ירוק, לא יציג, קיבלת יותר מאשר ערך הדולר היציג.
חגי זמיר: לא, כי אני מוכר אותו בשער נמוך מזה.
חגי זמיר: אני מפסיד כסף.
אברהם פורז: במילים אחרות: אתה לא רוצה דולר, אתה רוצה שקלים.
אסף רזיאלי: מדברים בשברי אחוז.
אסף רזיאלי: הסכומים שמדברים עליהם הם מאוד זניחים, כי מדובר על 13 דולר.
אברהם פורז: המועצה הישראלית לצרכנות טרחה לכתוב מכתב, אנשים הגישו תביעות ייצוגיות.
אברהם פורז: על פני השנים זה מיליונים של דולרים.
אסף רזיאלי: גם לא.
אסף רזיאלי: יכול להיות שהעיוות הוא לא בפעילות השוטפת אלא בתקנות.
אברהם פורז: אתה רוצה לגבות יותר מהנוסע.
אברהם פורז: אתם עובדים למען הבנקים.
אסף רזיאלי: איך מעבירים את הכסף לרשות?
אסף רזיאלי: במזוודה עם ירוק?
אסף רזיאלי: עובדים בהעברות בנקאיות.
אברהם פורז: תעבירו את זה שקלית.
אברהם פורז: את מחיר הכרטיס תעביר דולרית, ואת מס הנמל תעביר שקלית.
אורי מילר: מדובר על 13 דולר מתוך חבילת נופש שעולה 1000 או 2000 דולר.
אברהם פורז: בתורכיה היא עולה פחות.
אורי מילר: אנשים משלמים לסוכני הנסיעות או לחברות התעופה בכרטיס אשראי ב-12 תשלומים שקליים לפעמים.
אורי מילר: אי אפשר להפריד את ה-13 דולר מתוך החבילה הגדולה.
אברהם פורז: כשאני קונה כרטיס בחברת תעופה אני בסוף משלם בשקלים.
אברהם פורז: אפשר לחשב לי את הקטע של הכרטיס לפי השער הגבוה, ואת הקטע של מס הנמל לחשב לפי השער הנמוך ואז לחבר ביניהם.
אורי מילר: כשסוכן נסיעות פושט את הרגל, רשות שדות התעופה מקבלת את ה-13 דולר.
אורי מילר: מי שמממן את זה זה הסוכן או חברת התעופה.
אברהם פורז: מר עובדיה, מה אתם בחברת אל-על רוצים לעשות?
אברהם פורז: האם אתם יכולים לבקש מסוכני הנסיעות לגבות את אגרת הנמל לפי יציג, ואתם תעבירו שקלים לרשות?
יעקב עובדיה: בהרבה מדינות בעולם הגבייה לא נעשית לא על ידי הסוכן אלא על ידי הרשות.
יעקב עובדיה: סוכני הנסיעות וחברות התעופה נותנות להם את השירות הזה חינם.
גדי רובין: ארגון התעופה הבינלאומי ביקש, התחנן שמס נמל לא ייגבה בשדה התעופה, שזה לא יהיה חלק ממחיר הכרטיס.
אברהם פורז: אני חושב שחברות התעופה הפועלות בארץ צריכות לגבות את מס הנמל לפי השער היציג ולהעביר אותו לרשות שדות התעופה בשקלים.
אברהם פורז: צריך להפריד את זה מהעניין הדולרי של הכרטיס.
אברהם פורז: זה נכון שהחיסכון לא יהיה גדול, כי על 13 דולר ההפרש בין היציג ובין הגבוה יכול להתבטא בחצי שקל.
דן יערי: אני מציע שישנו את התקנה והשער יהיה אותו שער שגובה סוכן הנסיעות, שגובה חברת התעופה.
חגי זמיר: אנחנו לא רוצים לפגוע בכם, כי כל האגרות – אגרת נחיתה, אגרת פיקוח אווירי – נגבות בשער גבוה.
חגי זמיר: בתקנות צריך שיהיה שער אחד.
אברהם פורז: יחסית לנמלי התעופה בעולם אנחנו במקום די טוב באמצע.
אברהם פורז: זה לא מסוג הדברים שנכפה עליכם.
אברהם פורז: תשקלו אם אתם לא רוצים לטובת ציבור הנוסעים לעשות את זה.
אברהם פורז: אני מאוד מבקש ממך, מר קוסטליץ, שתענה לפניית המועצה לצרכנות שאתה לא אשם בזה, ומי שמרוויח בסופו של דבר זה הבנק.
צביה בלאו: משרד התחבורה באמצעות ראש מינהל התעופה האזרחי הוציא הנחיה לכל חברות התעופה להקפיד על גביית אגרת נוסע יוצא לפי השער היציג בלבד.
אברהם פורז: רבותי, תודה רבה לכם.
אברהם פורז: בוקר טוב, הישיבה נפתחת ועל סדר יומנו הצגת חוק הצגת מחירים של חבר הכנסת נודלמן.
אברהם פורז: אנשי התמ"ס, מה ההצעה המחודשת שלכם?
אברהם פורז: איפה אנחנו עומדים?
אברהם פורז: אני רוצה להמשיך במקום שבו סיימנו בפעם שעברה.
אתי בנדלר: דיברנו באופן כללי על בעלות מקרקעין לעניין ההגדרה של המחיר הכולל בסעיף 17א.
אתי בנדלר: הוטל על התאחדות הקבלנים לשלוח נוסח מוצע, אבל לצערי לא קיבלנו את זה.
עו"ד מירון הכהן: כשאנחנו מדברים על הצגת מחירי טובין חשוב להדגיש שמדובר על פרסום המחיר.
עו"ד מירון הכהן: אנחנו מדברים על מצרך ואם אתה שם תווית מחיר על בית, תשים עליו תווית מחיר בשקלים של המחיר הכולל.
עו"ד מירון הכהן: הבעיה התעוררה לגבי כרטיס טיסה והעלה את זה משרד התחבורה.
עו"ד מירון הכהן: יש להם בעיה עם תקנות של יט"א, ושם יש נוסח קבוע לכרטיסי טיסה בכל העולם.
אברהם פורז: באנגליה מוכרים כרטיסי טיסה בדולרים?
עו"ד מירון הכהן: המכירה גם בארץ היא בשקלים.
עו"ד מירון הכהן: אני לא מדבר על המכירה אלא על מה שמופיע על כרטיס הטיסה עצמו.
עו"ד מירון הכהן: אחרי שבדקנו את העניין, להשקפתנו כרטיס הטיסה הוא איננו מצרך והוא גם לא השירות.
עו"ד מירון הכהן: השירות הוא הטיסה שאתה מקבל מחברת התעופה.
עו"ד מירון הכהן: כרטיס הטיסה הוא בסך הכל תעודה שמעידה על הזכות שלך לקבל את השירות הזה, ולכן, מבחינתנו, הוא לא מוגדר בכלל כפרסום ואנחנו לא רואים איתו בעיה.
עו"ד מירון הכהן: אני מזכיר לפרוטוקול שסיכמנו גם עם משרד התחבורה שאנחנו נוציא להם מכתב ברוח זו, כך שלדעתי הבעיה הזאת נפתרה.
אתי בנדלר: אני לא בטוחה שהסכם ביניכם בדבר פרשנות החוק יחייב את בית המשפט שעה שצרכן יתבע.
אתי בנדלר: אני מציעה להבהיר את זה.
אברהם פורז: אני מציע שנתקדם סעיף סעיף ואני מבין שהנייר שמונח לפניי הוא הוורסיה האחרונה וזה משקף את עמדתכם.
אברהם פורז: אם כך, תקרא את הסעיפים.
עו"ד מירון הכהן: "2.
עו"ד מירון הכהן: אחרי סעיף 17 לחוק העיקרי יבוא: הצגת מחירי טובין" ואנחנו מבקשים להכניס גםאת המילה "ושירותים".
עו"ד מירון הכהן: זאת הערה טכנית שהעירו לנו והיא נכונה.
אברהם פורז: למה צריך להוסיף את המילים: "לרבות מס ערך מוסף" אם זה כולל את כל המיסים?
עו"ד אלי מונתג: זאת המגמה העיקרית של הסעיף.
עו"ד מירון הכהן: יש בעיה עם העניין הזה ולמען הסר ספק.
אברהם פורז: אם כתוב שזה כולל את כל המיסים, מדוע להוסיף גם את זה?
עו"ד מירון הכהן: הייתי בכל זאת מכניס את זה לתוספת הדגשה.
עו"ד מירון הכהן: זה ברחל בתך הקטנה.
אתי בנדלר: אנחנו נשקול את זה בשלב הניסוח, אם יש צורך.
עו"ד מירון הכהן: אני ממשיך: "אגרות או תשלומי חובה, החלים על נכס או על שירות אליהם מתייחס המחיר".
אתי בנדלר: "אליהם מתייחס המחיר" זה בעצם של הטובין כמו של השירות.
אתי בנדלר: הם יכולים להגיד שהמחיר מתייחס רק לרכיב מסוים בתוך הטובין ולכן יתייחסו באופן יחסי למיסים.
אברהם פורז: יש לכם נוסח יותר טוב?
אתי בנדלר: אנחנו נשפץ אחר כך את הנוסח.
אתי בנדלר: הכוונה צריכה להיות ברורה, שלא יוכלו על ידי ההגדרה הזאת לברוח מחלק מהמחיר.
עו"ד מירון הכהן: יש כאן בעצם דרישה כפולה.
עו"ד מירון הכהן: קודם כל מדובר על מס שחל על מחיר הנכס וחל על הצרכן ודבר נוסף שהוא נגבה על ידי העוסק.
עו"ד מירון הכהן: כלומר, זה לא מס ששולחים אותך לשלם במקום אחר כמו מס רכישה, לדוגמה.
עו"ד מירון הכהן: אותו אתה לא משלם לקבלן אלא ישירות למס רכוש.
אברהם פורז: רק אתמול היה לנו פה ויכוח על שאלת מס נמל בשדה התעופה וחברות התעופה רצו לצאת מזה.
אברהם פורז: הן אמרו: למה שנגבה בכלל?
אברהם פורז: נשלח כל אחד מהנוסעים שישלם מס נמל לבד.
אברהם פורז: הן עושות היום שירות לנוסע והיית צריך לראות את הפנים של אנשי רשות שדות התעופה, כשאמרו להם שהם יצטרכו לגבות את המס.
עו"ד מירון הכהן: אדוני היה זה שהעלה את זה באחת הישיבות הקודמות.
עו"ד מירון הכהן: מה שקורה היום הוא שבחלק גדול מהפרסומים בעיתונים לגבי טיסות, מופיע מחיר שהוא בעצם חצי מהמחיר שאותו אתה נדרש לשלם בסופו של דבר, כי הוא מופיע בלי שום מיסים, מחיר עירום.
עו"ד מירון הכהן: על התופעה הזאת יש המון תלונות ובעינינו זה דבר מאד מטעה.
אברהם פורז: השאלה היא רק אחת:
אברהם פורז: האם כתוצאה מהחקיקה הזאת לא ניצור תמריץ שלילי לאי גביה?
אברהם פורז: זאת אומרת שכל מיני גורמים שרוצים להוזיל את המחירים יגידו: אני מפסיק לגבות את זה.
אברהם פורז: אין חובה על סוכן נסיעות ועל חברת תעופה לגבות את מס הנמל.
עו"ד מירון הכהן: יש באפר, יש אפשרות לשר התעשיה והמסחר לפטור כאשר הוא מוצא לנכון.
עו"ד מירון הכהן: ודאי שיכול להיות מצב שבו סוכן נסיעות ישלח אותי לחמישה או שישה גורמים לשלם את המיסים.
עו"ד מירון הכהן: סוכן נסיעות שיעשה את זה, לדעתי, מהר מאד ייצא מהעסקים.
עו"ד מירון הכהן: הבעיה שלי היא עם אותם סוכנים שכן גובים את זה אבל לא מפרסמים את זה.
אברהם פורז: רבותי, מה העמדה לגבי העובדה שכל מה שחייבים לגבות חייבים גם לפרסם?
יוסי פתאל: אנחנו לא רוצים לגבות מיסים ואנחנו בדרך לבית המשפט בעניין הזה יחד עם חברות התעופה.
יוסי פתאל: רבים קונים מאיתנו בתשלומים ואנחנו נותנים אשראי גם על המיסים.
יוסי פתאל: אתה רוצה עכשיו שאנחנו נגבה בשקלים משהו שאנחנו משלמים בדולרים.
יוסי פתאל: בעצם אתה מפיל את זה עליי, על סוכן הנסיעות.
יוסי פתאל: בסך הכל אני צריך לקחת את המס ממך ולהעביר את זה לחברת התעופה שמעבירה את זה לרשות.
יוסי פתאל: אתה רוצה עכשיו שכל הסיכון בנושא של פערים בין מטבעות ייפול עליי ואתה מקבל ממני גם אשראי.
יוסי פתאל: הדבר הזה הוא בלתי סביר.
יוסי פתאל: אם המיסים, כמו כרטיסי הטיסה, היו נקובים בשקלים ומשולמים בשקלים, המודל שאמרת בהתחלה הוא נפלא אבל הוא לא קיים במציאות.
יוסי פתאל: אתה רוצה שבתעודה יהיה כתוב בדולרים אבל במציאות ישלמו בשקלים.
יוסי פתאל: זה לא האינטרנט והחיים אלא החיים בכלל.
יוסי פתאל: אתה מכיר עוד מקרה כזה?
יוסי פתאל: אתה מכיר עוד עסקה כזאת?
אברהם פורז: את הבעיה אנחנו מבינים.
אברהם פורז: איך גורמים לזה שהלקוח לא יראה מחיר אחד שכתוב בעיתון ואחר כך יהיו כתובים לו חמישים דברים נוספים?
יוסי פתאל: לחייב אותנו לפרסם במודעה.
יוסי פתאל: היו פה ויכוחים על גודל האותיות במודעה ובעיניי זה זניח, אבל צריך לחייב אותנו לפרסם את כל הסכומים שקשורים בחבילה.
יוסי פתאל: אם מחיר החבילה הוא מאה דולר והוא לא כולל העברות, מיסי נמל וכו', צריך לנקוב גם בסכומים וכך המידע יהיה גלוי.
אברהם פורז: בדרך כלל זה כתוב, אבל באותיות קטנות מאד.
אתי בנדלר: זה כתוב, אבל לא כתובים הסכומים הנוספים.
אברהם פורז: אתה מציע לפרט את הסכומים?
יוסי פתאל: כן.
יוסי פתאל: אמרו שגודל האותיות הוא גם לא סביר, אבל אנחנו נצטרך להוסיף בתוך המודעות את כל הסכומים שרלוונטים לחבילה.
יוסי פתאל: זה מקובל עלינו ומבחינתנו זה גם עושה סדר בשוק כי אי אפשר יהיה להגיד שטיסה עולה רק מאה דולר והתוספות 150 דולר.
יוסי פתאל: את זה אנחנו מקבלים וממילא יש גם עניין של גילוי נאות.
יוסי פתאל: הנושא של תעודה בדולרים ותשלום בשקלים – הרי מישהו הולך לשלם את זה ובסופו של דבר נצטרך לייקר את המוצר ולא תהיה ברירה אחרת.
עו"ד מירון הכהן: הקונספציה שאומרת שכשאתה מפרסם מחיר הוא כולל את כל התוספות ולא שאתה מפרסם מחיר ולצידו רשימה ארוכה מאד של כל התוספות ואני צריך לשבת ולעשות חישובים, היא בעצם הבריח התיכון של כל הצעת החוק.