GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורית ענבר: כשלוחצים את לוחות הזמנים מי שנפגעים הם דווקא כל הגורמים החלשים שדעתם צריכה להשמע.
דורית ענבר: זה קורה עכשיו עם הארכת הזכיונות.
דורית ענבר: חברות הכבלים הרלוונטיות יכולות להעיד שהן הראשונות שנפגעות, כי אנחנו לא נותנים להן לבדוק את הממצאים שלנו, להגיב, או לתת הסברים למקרה שיש פגיעה.
דורית ענבר: יש פרוצדורה שצריך לעבור.
דורית ענבר: אין מנוס אלא לתת לדברים הללו את לוח הזמנים הסביר.
דורית ענבר: אם הרציפות לא נפגעת ויש הוראות מעבר שמאפשרות שידור רציף כך שהציבור איננו נפגע, אז צריך לתת לפרוצדורה הזאת להתנהל באופן שפוי.
איילת כהן-מעגן: אחת המטרות של החוק בפתיחת השוק לתחרות היא לתת גם לחברת בזק להכנס לתחומי פעילות חדשים, לרבות בתחומי התוכן.
איילת כהן-מעגן: האמירה הזאת שכל התהליך הזה יקח עכשיו שנה, כאשר הצורך לפתוח את שני השווקים והסימטריה שהובטחה בחוק זה דבר שהוא ידוע, זה דבר שמקפח אותנו.
אברהם פורז: אבל מה לעשות שבתחום השידור אתם לא קיימים?
איילת כהן-מעגן: גם הם לא קיימים בתחום הטלקומוניקציה.
אברהם פורז: אתם תצטרכו להגיש בקשה לרשיון למועצה לכבלים.
אברהם פורז: אני לא אומר למשוך אתכם בלי סוף.
איילת כהן-מעגן: אבל אחת המטרות היסודיות היתה שאת הבלעדיות בתחום שידורי הכבלים על גבי רשת הכבלים נפסיק, וזה לא מושג.
אברהם פורז: יש לנו מצב נתון.
דוידה לחמן-מסר: אם הכבלים הולכים לתחום הטלקומוניקציה, תן לתחום הטלקומוניקציה ללכת לתחום השידורים.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים שתוך פרק זמן קצר ביותר הכבלים ייכנסו לתחום הטלקומוניקציה, כי בתחום הטלקומוניקציה אין תחרות כמו בתחום השידורים.
דוידה לחמן-מסר: המועצה לשידורי כבלים צריכה תוך פרק זמן לענות קודם כל לבקשה שלהם להכנס לתחום השידורים, כאשר בינתיים אלה משדרים.
דוידה לחמן-מסר: אני מציעה שתכפילו את לוח הזמנים ל-180 יום.
אברהם פורז: אני חושב שלא שקלת את הצעתך עד הסוף.
דוידה לחמן-מסר: למה לא שקלת עד הסוף את הצעתך לתת 90 יום למשרד התקשורת?
דוידה לחמן-מסר: למה ההצעה שלי לתת 180 יום למועצה לשידורי כבלים לתת רשיונות שידור היא הצעה לא סבירה?
אברהם פורז: בעיני שלא יתנו תוך 180 יום, שיתנו תוך 80 יום.
אברהם פורז: לשיטתך תחום התוכן הוא הרבה יותר רגיש מהמיתוגים של טלקומוניקציה.
אברהם פורז: אם את רוצה שיעשו עבודה מהירה, זה בסדר מבחינתי, אבל את הראשונה שתגידי שזה לא בסדר כי תחום התוכן הרבה יותר רגיש.
אברהם פורז: מר רוזן, האם מערכת המיתוג של בזק מאפשרת להם להכנס לטלוויזיה רב-ערוצית?
בני איינהורן: ערוץ אחד הם יכולים.
דני רוזן: עקרונית חברת בזק יכולה לתת שירותי טלוויזיה מחר בבוקר.
דני רוזן: ככל שהזמן עובר זה גם יותר כלכלי.
אברהם פורז: זה מבלי לפגוע בטלפון.
דני רוזן: בלי לפגוע בטלפון.
דני רוזן: הכלכליות של זה ברגע זה שאנחנו מדברים מוטלת בספק.
דני רוזן: ככל שהזמן עובר זה נהפך ליותר כלכלי.
מיכאל איתן: הם יכולים להעביר תכנים שונים על הADSL.
איילת כהן-מעגן: היום אסור לנו להעביר כלום.
דני רוזן: הייתי רוצה להפריד בין מה שנקרא טלוויזיה רב ערוצית ובין כל הדברים האחרים שהם לא טלוויזיה רב ערוצית ושהם במדינת ישראל בלי הסדרה.
דני רוזן: לחברת בזק יש מספר חברות בת שנותנות כל מיני שירותים.
דני רוזן: על בזק, שהיא מונופול במספר תחומים, מוטלת חובת הפרדה.
דוידה לחמן-מסר: גם הכבלים הם מונופול.
דני רוזן: הטלנו עליה חובת הפרדה מבנית.
דני רוזן: בזק יכולה לעסוק בכל השירותים שהם בתחרות אבל רק בחברות בת.
דני רוזן: את חומות ההפרדה אנחנו מתאימים למקרה לפי הצורך.
דני רוזן: גם היום בזק פועלת בתחום תכני הטלוויזיה הרב ערוציים באמצעות חברות בת.
אברהם פורז: בהנחה שיימצא גורם שרוצה להשתמש בתשתית של בזק לטלוויזיה רב ערוצית ומוגשת לכם בקשה, כמה זמן אתם צריכים כדי לדון בה ולאשר אותה?
יורם מוקדי: התשובה היא אצל האוצר.
אברהם פורז: אם אני מגביל אותם בזמן, זה מכריח אתכם לתת להם אמצעים?
אמיר לוי: המועצה כבר כתבה פעם רשיון שידורים.
אמיר לוי: מה שצריך לעשות זה לקחת את מבנה הרשיון הזה ולהתאים אותו למבנה כללי שלא יהיה מותאם רק לyes.
אמיר לוי: אפשר להתחיל את התהליך הזה כבר היום, עוד לפני שיש תיקון חוק.
אברהם פורז: הגברת בנדלר, תכתבי שתוך חצי שנה המועצה לכבלים משהוגשה לה בקשה לקבלת רשיון צריכה לתת תשובה.
דורית ענבר: הבעיה היא בעיה של משאבים.
דורית ענבר: זה גוף שחולש על כל התוכן הטלוויזיוני במדינת ישראל עם שלושה אנשים.
אברהם פורז: כמה עובדים יש ברשות השנייה?
דורית ענבר: עשרות.
דני רוזן: העובדים של משרד התקשורת מאוד רוצים לקדם את הדברים, שאם תגיד להם לשבת יום ולילה הם ישבו.
מיכאל איתן: לא ראיתי את זה בהכנת החוק.
עמית שכטר: אומרים על חברות התשתית שמכירים אותן, יש להן תשתית, הן יכולות לרוץ צ'יק צ'אק.
עמית שכטר: באה חברתי מחברת בזק ואומרים לה שמכירים אותה, שהיא יכולה לרוץ.
עמית שכטר: כל החברות שרוצות להכנס לתחום הזה הן היום בעלות רשיונות כלליים.
עמית שכטר: אומרים לכל בעלי הרשיונות הכלליים לקצר תהליכים.
עמית שכטר: אתה אומר שתחום הטלקומוניקציה ונושא הבעלויות הצולבות הוא לא חשוב.
עמית שכטר: עיקר העבודה היא בתחום הבעלויות הצולבות.
עמית שכטר: ב-16 בינואר העברנו למשרד התקשורת 10 עותקים של הבקשה שלנו המוקדמת להשתתף במכרז התדרים של המפ"א.
עמית שכטר: אלה 4 כרכים שעוסקים בבעלויות שלנו.
אברהם פורז: מה אומרות התקנות היום כשאתה מגיש בקשה?
אברהם פורז: יש מועדים?
עמית שכטר: אני לא מטיל ספק בעבודה הקשה שעושים פקידי משרד התקשורת.
אברהם פורז: מה לא טוב בתאריכים שכתובים שם?
עמית שכטר: אדוני הציג 90 יום.
עמית שכטר: התהליך שכתוב בתקנות יכול להתפרס על פני כמעט שנה אם מנצלים את כולו.
עמית שכטר: אם אתה רוצה להכניס פיסקה שתוך X ימים יתנו למישהו ויעשו הוראות מעבר לגבי אותה פעילות שהוא איננו עושה, בקשה, תעשו הוראה כזאת שכל בעל רשיון כללי שרוצה להכנס לתחום חדש באמצעות חברה בת יתנו לו רשיון כללי בתוך 90 יום.
גדעון אביטל: האם אדוני יכול לומר מה הסיכום לגבי רשיון השידורים?
אברהם פורז: לגבי רשיון השידורים תהיה הוראת מעבר הנותנת למי שהיה בעל זכיון בעבר שנה זמן להמשיך ולהפעיל את השידורים במתכונת הקודמת.
אברהם פורז: בתקופה הזאת הוא יגיש בקשה ותהיה לו לפחות עוד שנה מרגע שהוא יקבל את התשובה החיובית.
גדעון אביטל: על משרד התקשורת מקובל שנגיש עכשיו טיוטת בקשה למפ"א?
נגה רובינשטיין: בכפוף לקבלת הצעת החוק.
גדעון אביטל: לא בכפוף.
אברהם פורז: הגברת רובינשטיין, זה שהוא מגיש זה עוד לא אומר שהוא זכאי לקבל.
נגה רובינשטיין: אין בעיה, רק הוספתי שזה בכפוף לקבלת הצעת החוק.
דני רוזן: לגבי בעלי רשיון כללי לבזק הבעיה היא רק של הכבלים, כי כל יתר השחקנים כבר מגישים או הגישו את הבקשות שלהם וזה יטופל הרבה זמן מראש לפני שהחוק אמור להגמר.
אברהם פורז: לגבי בזק, אני מעריך – מבחינתי אני מוכן לקצוב את זה בזמן – שאם הם יגישו בקשות לטלוויזיה רב ערוצית, לפי החוק החדש הם יצטרכו לקבל את החלטת המועצה לכבלים תוך חצי שנה.
דני רוזן: אבל הם בעלים של yes.
אברהם פורז: יכול להיות שחברת בזק לא תרצה בעצמה, אלא תלך לכל מיני קבוצות ותציע להן להפיק.
דני רוזן: הם חייבים לפי הרשיון לספק, הם לא צריכים ללכת אליו.
עמית שכטר: למה רק לבזק?
אברהם פורז: אתה רוצה טלקומוניקציה.
אברהם פורז: יש הבדל בין טלקומוניקציה לשידורים.
עמית שכטר: אנחנו מתחרים בבזק בתחום הטלקומוניקציה.
אתי בנדלר: ברור שההחלטה בדבר חצי שנה לגבי החלטת המועצה חלה על כל מי שמגיש בקשה לרשיון בתחום השידורים.
אברהם פורז: 21.
אברהם פורז: בסעיף 6יב לחוק העיקרי – (1) אחרי "בתקנות" יבוא "או ליתן"; אנחנו מאשרים את סעיף קטן (1).
אברהם פורז: (2) אחרי "בסעיף 6יא" יבוא "או בשל כך שפג תוקף רשיון השידור"; לגבי המוקד אני מבין שזה רק שינוי סמנטי.
אברהם פורז: אנחנו נעשה את זה בהתאמה לזה שהמוקד הוא בידי חברת התשתית.
דוידה לחמן-מסר: אם נגיע להסכמה עם חברות הכבלים שבמתכונת מסויימת מוקד השידור ישאר ברשיון הכללי לשידורים.
דני רוזן: לא על זה מדובר.
אברהם פורז: לי אין בעיה.
אברהם פורז: הסיבה היחידה שהצעתי מה שהצעתי היתה בגלל העובדה שחשבתי שבתוכן הם צריכים לרדת בהחזקות.
דני רוזן: הפתרון הוא להגביל את כמות הערוצים העצמיים של בעל רשיון כללי לשידור ועל ידי כך בעיית הבעלויות לא חריפה כל כך.
אברהם פורז: יש ביניכם ויכוח.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו חושבים שמי שמאגד את האשכול, גם אם הוא לא הבעלים של כל הענבים, עדיין צריך להיות בעקרונות של בעלות צולבת.
אברהם פורז: אנחנו ניגש להצבעה.
אברהם פורז: מי שבעד, יצביע בעד.
אברהם פורז: מי שנגד, יצביע נגד.
אברהם פורז: מי בעד? אין.
אברהם פורז: כולם.
אברהם פורז: 1.
אברהם פורז: צו הגז (בטיחות ורישוי) (בטיחות האחסון של מכלים ומכלי מחנאות במחסן גפ"מ ובמחסן עזר), התשס"א2000-.
חגית אייזנמן: נניח שאנחנו מדברים באזור מגורים פרופר או באזור בתי-ספר?
אברהם פורז: מקובל עליכם?
אברהם פורז: אם זה מקובל עליכם, בקטע הזה אנחנו נוריד את המסעדות ואת מבני המשרדים.
יגאל ביבי: אני הייתי מפריד בין מחסן עזר לבין מחסן גפ"מ גדול.
יגאל ביבי: אני הייתי עושה הפרדה גדולה וכך גם לגבי המרחקים.
יגאל ביבי: חברת גז, כדי לשרת את האוכלוסייה, צריכה את המחסן הזה כדי לא לנסוע למרחקים גדולים.
יגאל ביבי: לכן כאן לא איכפת לי שהמרחקים יהיו לא כל כך גדולים.
יגאל ביבי: אני אומר שמחסנים מרכזיים, מחסנים גדולים, לא צריכים להיות באזור מגורים.
ג'ורג' דבי: בנושא הזה של המחסן, של 500 קילוגרם, זה אומר שמדובר בערך ב11- בלונים.
ג'ורג' דבי: כל בית בישראל שיש בו חמש או שש דירות, מהווה אתר.
ג'ורג' דבי: קודם נאמר למטרות מסחריות, אבל בצו הנוכחי מחקו את המלים האלה.
ג'ורג' דבי: מה שפחות מ500- קילוגרם, מי שגר בווילה או בבית דו-משפחתי, נחשב מחסן עזר ואז חלים עליו כל הכללים.
חגית אייזנמן: היה לנו אירוע של אדם שבדירה שם מחסן גז, אבל אנחנו לא הצלחנו לאסוף את הראיות המיידיות שהוא באמת מכר שם את הגז.
חגית אייזנמן: הוא אמר שזה לא לצורך מסחרי אלא זה סתם מחסן וכי הצו הזה לא חל עליו.
אברהם פורז: בהנחה אנחנו מוציאים את מבני משרדים ומסעדה מההגדרה ומתקנים את ההגדרה באופן שיהיה ברור שמי שמשתמש במכלים האלה שהם מחוברים זה לא חל עליו, אז זה פותר את בעיית בתי המלון ואני בעד לאשר את התקנות.
אברהם פורז: האם לדעתכם הנוסח אומר ששתי חברות לא יכולות להיות אחת ליד השנייה?
אברהם פורז: תתקנו את הצו.
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, אנחנו נקיים הצבעה חוזרת.
ראול רונן: אני מבקש שהתנאים והמסמכים הנוספים יפורטו בצו.
ראול רונן: לא יכול להיות שכל בוקר מישהו אחד מתעורר על צד שמאל ומבקש מאתנו דברים אחרים.
משה טמיר: אדוני היושב-ראש, אני מבקש שיירשם בפרוטוקול, חברות הגז שלא בודקות, שלא ישתמשו, אבל הן משתמשות במכלים בני חמישים שנה שלא נבדקו.
משה טמיר: אם נבדקו, צריך להיות כתוב שנבדקו ואני יכול להוכיח כל מה שאני אומר.
משה טמיר: אני לא אטעה אם אומר שמדובר במיליונים של מכלים שלא נבדקו, מכלים חלודים, מסוכנים ואינם עומדים בתקן.
אברהם פורז: לגבי התקנות האחרות, אתם תכניסו את השינויים ואנחנו נקיים הצבעה.
אברהם פורז: אנחנו ממשיכים בתיקון 24 ובתיקון 26 לחוק הבזק, של קבוצת חברי כנסת.
אברהם פורז: יש לנו היום גם את הצעת החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם, שנבחר להיות סגן שר.
אברהם פורז: בינתיים הוא עוד חבר כנסת.
אתי בנדלר: סגן שר נחשב לחבר ממשלה לצורך הצעות חוק.
אברהם פורז: כלומר שברגע שהוא יתמנה לסגן שר אז אי אפשר יהיה להמשיך בקידום הצעת החוק?
נסים דהן: הוא לא יכול להשתתף בוועדות שיש לו השלכה ישירה עליהן בתפקידו כסגן שר.
אברהם פורז: השאלה היא האם בכלל ניתן יהיה לדון בהצעת החוק שהוא הגיש.
אברהם פורז: האם החוק מת איתו?
אתי בנדלר: החוק מת ברגע שהוא יתמנה כסגן שר, אלא אם כן יסתיים הדיון בוועדה לקריאה הראשונה.
אברהם פורז: אם אנחנו מעבירים אותו בקריאה ראשונה אז אחרי הקריאה הראשונה זה כבר חוק שלנו?
אתי בנדלר: עד סיום הדיון בוועדה לאחר הקריאה הראשונה.
אתי בנדלר: זאת אומרת, החוק ממשיך לחיות רק אם הסתיים הדיון בקריאה הראשונה בוועדה.
אברהם פורז: וכבר עולה למליאה לקריאה שניה ושלישית.
אתי בנדלר: בזה, בואו נאמר, אפשר להיות גמישים.
אתי בנדלר: אם הסתיים הדיון ולא הספקתי להניח אותו, זה בסדר.
אברהם פורז: אגיד מה המסקנה שלי ותגידי לי אם אני טועה.
אברהם פורז: אם חבר הכנסת אלי בן-מנחם יתמנה לסגן שר, הדרך היחידה לקדם את הרעיון הגלום בהצעת החוק היא לשלב אותה בהצעת חוק אחרת, כי הצעת החוק בנפרד לא תוכל להמשיך ולחיות.
נסים דהן: או לבקש מחבר כנסת אחר להגיש את הצעת החוק עכשיו, לפטור אותו מחובת הנחה, להעביר אותה בקריאה טרומית ולהוריד אותה לוועדה.
אברהם פורז: אני משוכנע שחבר הכנסת בן-מנחם מודע לחשיבות הרבה של החוק.
אברהם פורז: הוא בוודאי יוותר על משרת סגן שר כדי לקדם את החוק ... רבותי, מאחר שכפי שאמרתי יתכן שבהיעדרו של חבר הכנסת אלי בן-מנחם אנחנו נרצה לשלב את זה כחלק מהתיקון הכללי, אנחנו בכל זאת נתייחס היום להצעה של חבר הכנסת בן-מנחם כפי שהיא.
דני רוזן: יש פה בעיה כלשהי מאחר והנושא הזה של הגישה האלחוטית כבר מיושם בשטח.
דני רוזן: אולי אפשר לראות מה מביא אותו יותר מהר קדימה, כחוק נפרד או כחלק מהחוק הכללי.
אברהם פורז: נעבור על הצעת החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם, בין אם הכוונה היא להפוך אותו לחוק נפרד ובין אם נשלב אותו.
אברהם פורז: אני מבין שיש פה אנשים שיש להם מה לומר לגבי זה.
אברהם פורז: אני מבין, אדוני מנכ"ל משרד התקשורת, שהעברתם לנו נוסח מעודכן של הצעת חבר הכנסת בן-מנחם.
דני רוזן: אחרי הדיון ב-22 לינואר, ב-24 לינואר העברנו לכל משרדי הממשלה את הנוסח הנוכחי.
דני רוזן: ההצעה שלנו היא נוסח מתוקן.
דני רוזן: זה בעקרון חוק בן-מנחם שבעלי המקצוע שיפצו אותו, גם בעקבות הדיון שהיה בוועדה.
דני רוזן: אבל עוד לא קיבלנו את הערות כל משרדי הממשלה.
אברהם פורז: אני מציע, אדוני המנכ"ל, למרות שזה הצעת חוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם, שאתם בכל זאת תקראו את זה כי הנוסח המתוקן הוא שלכם.
דני רוזן: בסעיף 1 מדובר בתיקון פרק ו' והוספת סימן.
דני רוזן: "1.
דני רוזן: בחוק הבזק, התשמ"ב-1982, בפרק ו', אחרי הכותרת יבוא: "סימן א': כניסה למקרקעין ופעולות בהם".
"סימן ב': 27 א.
"סימן ב': - הגדרות ופרשנות (א) בסימן זה - "מתקן גישה אלחוטית" - מתקן בזק המשמש או המיועד לשמש לצורכי קליטה ושידור ברשת גישה, הפועל בתדרים שבין 3.4 גה"ץ ל-3.6 גה"ץ ובין 24.5 גה"ץ ל-42.5 גה"ץ ומעל 3000 גה"ץ, הכולל אנטנה, משדר או מקלט ומכשירי עזר נלווים, ובלבד שממדי המתקן לא יעלו על 30X50X80 ס"מ.
"סימן ב': " יש פה הגדרה של התדר והגדרה של הדברים הנלווים.
אברהם פורז: האם לא יותר נכון להשאיר את הספציפיקציה הטכנית הזאת לאיזה תקנות?
דני רוזן: זה פרט טכני.
דני רוזן: אולי נעבור הלאה.
נסים דהן: דיברנו על זה בדיון המקדמי, שלא רצינו להשאיר את זה לתקנות.
נסים דהן: חשבנו שנכניס את זה לגוף החוק, בגלל הרעיון העתידי לפטור גם מחובת רישוי.
אברהם פורז: אנחנו נשאיר את זה כרגע.
אברהם פורז: "ובלבד שממדי המתקן לא יעלו על 30X50X80" - מה פירוש הדבר?
דני רוזן: זה הגודל הפיסי של הקופסא החיצונית.
אברהם פורז: אני יודע שיש אורך, רוחב ועומק.
אברהם פורז: האם האורך הוא 80 ס"מ, הרוחב הוא 50 ס"מ והעובי הוא 30 ס"מ?
אברהם פורז: צריך להבהיר את זה, אחרת יכול להיות מתקן של 30X50 ובעובי 80 ס"מ.
דני רוזן: תקבע "עומק 30 ס"מ".
נסים דהן: למה אנחנו לא מכניסים בחוק את הדבר עליו דיברנו, את הקרינה המקסימלית שתצא מהמכשיר?
נסים דהן: אם אנחנו מדברים על מידות טכניות, גם הקרינה המקסימלית היא מידה טכנית.
נסים דהן: לכן זה צריך להיות בסעיף הראשון.
דני רוזן: הקרינה מכוסה בחוק אחר, שנקרא "פקודת הרוקחים (יסודות רדיואקטיביים)".
נסים דהן: דיברנו על זה אבל אמרנו שנכניס את זה לגוף החוק.
דני רוזן: סוכם שנכניס את זה בדברי ההסבר, וכך עשינו.
גבריאל מאיר: יש בכל זאת סעיף הקובע שאין במתן פטור כאן כדי לגרוע מהחובה לקבל היתר לפי ---
אברהם פורז: האם מקבלים קודם כל רשיון מיוחד לפי פקודת הטלגרף ואחר-כך הולכים למשרד לאיכות הסביבה ומקבלים עוד רשיון לפי פקודת הרוקחים?
דני רוזן: גם אם מקבלים רשיון בזק לתת שירותי בזק, זה לא פוטר אותם מכל רשיון אחר: אם צריך היתר בנייה, אם צריך היתר חפירה, אם צריך היתר לפי פקודת הרוקחים.
אברהם פורז: האם כל שאלת הקרינה היא במשרד לאיכות הסביבה?
דני רוזן: לגבי קרינה, נותן את זה המשרד לאיכות הסביבה.
דני רוזן: כל מי שפועל בשטח צריך הרבה היתרים.
דרכים עיקריות: 1) נותנים מין היתר כללי - שבעצם זה פטור מהיתר.
דרכים עיקריות: קובעים שהדבר הזה, בתדר הזה, בעוצמה כזאת לא צריך היתר לכל דבר ספציפי.
דרכים עיקריות: 2) או כמו בסלולר, דורשים היתר לכל מתקן ועושים בדיקה לכל מתקן.
לאה ורון: ממי מקבלים את ההיתר הכללי?
דני רוזן: הכל מהמשרד לאיכות הסביבה, מאגף הספקטרום.
אורלי חורש: אנחנו המשרד לאיכות הסביבה.
אורלי חורש: גברת שיאלה קנדל היתה אחראית למתן ההיתרים והיא יכולה להסביר בדיוק איזה היתרים.
שיאלה קנדל: אני מהמרכז למחקר גרעיני בנחל שורק ואני עוסקת בנושא של בטיחות קרינה מטעם המשרד לאיכות הסביבה.
שיאלה קנדל: מדובר בהיתרים ל-lmds ו-wll, היתרים מסוג שונה.
שיאלה קנדל: המשרד לאיכות הסביבה הכין טיוטה לתקנות RS אשר יאפשרו לתת פטור מאישור של המשרד לאיכות הסביבה למתקנים בעלי הספקים של פחות מ-100 מילי-ואט.
נסים דהן: פחות מ-100 מילי-ואט זה מכשיר קשר נייד קטן.
נסים דהן: זה הוקי טוקי של ילדים קטנים.
נסים דהן: על זה את רוצה לתת פטור?
נסים דהן: בסדר.
דני רוזן: גם כל הציוד מנויים mds עובד בפחות מ-100 מילי-ואט.
נסים דהן: תלוי באיזה טווחים ובאיזה זוויות.
יהודה קלע: מילי-ואט זה מה שיש למכשיר.
יהודה קלע: זה לא קשור לזוויות.
שיאלה קנדל: היות ומדובר ברמות קרינה שהן רמות נמוכות מצאו לנכון במשרד לתת את הפטור, אבל זה לא פוטר מדיווח ורישום של מיקום ההתקנה.
שיאלה קנדל: במקרה והרמות הן מעל 100 מילי-ואט אז ישנו הליך למתן היתר סוג, שזה מעין אישור גורף, אבל שוב, האישור הגורף ינתן על בסיס בדיקה מדגמית של רמת קרינה של סוג האנטנה.
שיאלה קנדל: לאחר מכן יהיו בדיקות תקופתיות.
שיאלה קנדל: זה יהיה היתר גורף על כל סוג של אנטנה ולא יצריך היתר פרטני לכל אנטנה בנפרד.
שיאלה קנדל: היום המשרד לאיכות הסביבה עדיין לא נמצא בהליך הזה היות והתקנה עוד לא קיבלה תוקף.
שיאלה קנדל: מחכים לחוק הקרינה.
שיאלה קנדל: כיום מדובר בהיתר פרטני לכל אנטנה.
שיאלה קנדל: מבחינת בטיחות קרינה, היות וההתאמות הן לרמות יותר נמוכות, אין סיבה לתת היתר פרטני.
שיאלה קנדל: ישנם כמה bay stations מרכזיים, שהם לא יהיו על בתי הלקוחות והם כן יצטרכו היתר פרטני.
אברהם פורז: לגבי האנטנות הסלולריות של הרשתות הסלולריות - האם היום כל אנטנה עוברת רישוי נפרד?
שיאלה קנדל: כל אנטנה עוברת רישוי נפרד, כן.
נסים דהן: ובדיקה תקופתית.
אברהם פורז: מה ההספק המקסימלי של אנטנה כזאת שנמצאת בתחום עירוני?
שיאלה קנדל: זה משתנה.
רונן הראובני: ההספק המקסימלי של אנטנה סלולרית הוא בערך 50-100 ואט.
אברהם פורז: מי נותן את ההיתר לכל אנטנה סלולרית?
שיאלה קנדל: המשרד לאיכות הסביבה.
אברהם פורז: לכל אנטנה לחוד.
אברהם פורז: האם יש הבדל ברמות הקרינה למשל אם האנטנה היא בתוך איזור מגורים או שהיא באיזור כפרי?
אברהם פורז: האם יש פרמטרים שונים?
שיאלה קנדל: תלוי על איזה איזורים אתה מדבר.
שיאלה קנדל: ככל שהאנטנה יותר רחוקה מאיזור מגורים לרוב ההספק שלה הוא יותר גבוה היות והיא צריכה לכסות שטח מסויים.
שיאלה קנדל: אתרים יותר קטנים, שהם אתרים של המיקרו-סייט, ההספקים שלהם יותר נמוכים והם מתקרבים יותר לאתרים של ה-lmds מבחינת ההספקים.
שיאלה קנדל: לכן יש גם מקום לתת בעתיד אישור סוג לאנטנות הזעירות האלה שאני מדברת עליהן במסגרת הסלולריים.
אברהם פורז: היתר סוג - זאת אומרת לתת היתר כללי.
אברהם פורז: כלומר, אם אתה לא עולה על ההספק הזה, תתקין כמה שאתה רוצה ואיפה שאתה רוצה.
שיאלה קנדל: לא.
שיאלה קנדל: אם אתה לא עולה על ההספק הזה, אנחנו נותנים הנחיות התקנה כלליות- הגובה של האנטנה צריך להיות מקסימום 3 מטר מעל איזור נגיש לציבור, אי אפשר יהיה לגשת למרחק מטר מכל כיוון.
אורלי חורש: זה יהיה בעתיד.
נסים דהן: ומי בודק ריכוז של כמה אנטנות באותו אתר?
נסים דהן: איך אתם יודעים?
נסים דהן: האם חלק מהדיווח הוא גם ריכוז האנטנות?
נסים דהן: לגבי ריכוז של מספר אנטנות באותו אתר - אתם נותנים אישור פרטני לאתר מסויים?
שיאלה קנדל: כשיש אתר ספציפי שהולך לקום לוקחים בחשבון את כל האתרים שיש בסביבה לפני שהוא מוקם.
נסים דהן: והצטלבות הקרניים באוויר?
שיאלה קנדל: הכל.
שיאלה קנדל: לוקחים מדידת רקע לפני הקמת האתר.
שיאלה קנדל: אבל אנחנו מדברים פה על ה-lmds שהוא שונה.
שיאלה קנדל: אתן לכם איזה מקור להשוואה.
שיאלה קנדל: סף התקן המינימלי לאנטנה סלולרית נע בסביבות 6 מטר.
שיאלה קנדל: כשאנחנו מדברים על האנטנות של lmds ישנן אנטנות שיעמדו בנושא של הפטור כשמדובר על כמה סנטימטרים, על-פי התקן, וישנן אנטנות בהן מדובר על 2-2.5 מטר.
שיאלה קנדל: ההספקים הם שונים לחלוטין.
אברהם פורז: כיום כל אנטנה כזאת מקבלת רישוי מהמשרד לאיכות הסביבה?
שיאלה קנדל: היום כל האנטנות של wll ו-lmds עדיין לא קיבלו רישוי מהמשרד לאיכות הסביבה.
שיאלה קנדל: wll ו-lmds עשו איזה פיילוט.
אברהם פורז: האם כיום כל אחת מהאנטנות הסלולריות מקבלת היתר נפרד לפי מיקום?
שיאלה קנדל: נכון.
דני רוזן: בגלל התדר היותר גבוה של ה-lmds זה פחות פוגע באדם.
דני רוזן: זה הרבה יותר גבוה מתדר התהודה של אדם.
נסים דהן: כלומר, אתה אומר שהמחקר הוא בתחילתו והוא עוד לא מבוצע עד הסוף.
נסים דהן: עוד 5 שנים יתברר שזה ---, כמו כל המחקרים החדשים שמתפרסמים כל שני וחמישי.
דני רוזן: שום דבר לא בתחילתו והכל ידוע.
נגה רובינשטיין: מצד שני, זה לא רק לקליטה אלא גם לשידור.
נסים דהן: היום בבריטניה אומרים שאפילו כבלי מתח גבוה יוצרים קרינה מסרטנת.
נסים דהן: קראתי את זה בעיתון.
דני רוזן: זה לא חידוש מדעי.
דני רוזן: זה ידוע כבר 50 שנים.
שיאלה קנדל: כפי שאמר מר רוזן, מה שמאפיין את אלומות הקרינה של ה- wll ו-lmds הוא שהן באמת יותר ממוקדות.
אברהם פורז: זה כמו מין מיקרו-גל כזה?
שיאלה קנדל: זה אלומה צרה יותר.
דלית זילבר: תמ"א 36א, שהיא תוכנית המיתאר הארצית לתקשורת ולמיתקני שידור קטנים וזעירים, גם מבחינה בין המתקנים שצריכים ---
אברהם פורז: והיא מאושרת?
דלית זילבר: היא הומלצה על-ידי המועצה הארצית לאישור.
דני רוזן: כרגע ביקשנו לבטל אותה.
יהודה זמרת: עשיתם עוקף תכנון.
אברהם פורז: האם היא עוסקת בהספקים?
דלית זילבר: בוודאי.
דלית זילבר: היא קובעת בדיוק מה זה מתקן זעיר.
דלית זילבר: הוועדה מוכנה לתת לו פטור גם מהיתר בנייה - על אף שכיום כולם צריכים היתר בנייה.
דלית זילבר: כל מיתקני הגישה האלחוטית עונים על הקריטריונים של מתקן שידור זעיר בתמ"א 36א, וזה גם מבחינת הגודל וגם מבחינת הקרינה.
אברהם פורז: אז הם לא יזדקקו להיתר בנייה בכלל?
דלית זילבר: נכון.
דלית זילבר: אנחנו מוכנים לפטור אותם בתנאי שהם עומדים בקריטריונים שקבעה תמ"א 36א.
נסים דהן: אנחנו בכנסת מתנגדים לכך.
דלית זילבר: הבסיס של תמ"א 36א מתייחס גם להיבט הנופי וגם להיבט הבטיחותי.
דלית זילבר: מבחינת הבטיחות, הבהרנו שכל מה שברור שאין בו בעיה בטיחותית, ואלה המתקנים עליהם אנחנו מדברים כאן, חשוב שהוא ייקבע, כמו בתמ"א 36, כ"מתקן זעיר", ואז אין בעיה.
דלית זילבר: ברגע שמבחינת בטיחות הקרינה שלו הוא עולה ועובר ל"מתקן שידור קטן" הוא חייב לעמוד בכל הקריטריונים של התמ"א ואז הוא יהיה חייב בהיתר, גם מבחינה בטיחותית וגם מבחינת ההיבט הנופי.
אברהם פורז: למה זה נעשה בתוכנית מיתאר ולא בתקנות התכנון והבנייה (עבודה ושימוש הטעונים היתר)?
יהודה זמרת: ניתן לפטור את זה מהיתר בשיטה הזאת.
אברהם פורז: ממתי תמ"א יכולה לפטור מהיתר?
דלית זילבר: היתרי הבנייה ייצאו מכוח התמ"א.
דלית זילבר: אין פשוט תוכנית ביניים.
נסים דהן: התמ"א היא המסגרת ואם המתקן מתאים למסגרת הוא יקבל את הפטור.
יהודה זמרת: התמ"א לא יכולה לפטור מהיתר, זה לא המקום הנכון.
יהודה זמרת: התמ"א בסך הכל נועדה לתת מנגנון שיאפשר מתוכנית מיתאר ארצית כבר לגזור היתרים, כדי לחסוך את הצורך בהכנת תוכנית לכל אנטנה ואנטנה.
יהודה זמרת: זה הוכן על רקע מה שקורה בשנים האחרונות עם האנטנות הסלולריות.
יהודה זמרת: עורכי תמ"א 36 שדנו בנושא הסכימו שניתן בעקבות הפטור שניתן לצלחות הלווין לפטור גם את המתקנים שאנחנו מדברים עליהם.
אברהם פורז: אגב, לא הגעתם אלינו עם התקנות על מיקום הצלחות.
לאה ורון: מסרתם אותן ואז פניתם לוועדה והודעתם שאתם מבקשים לא לקיים את הדיון עד שיועבר נוסח אחר.
דני רוזן: אתם כרגע עושים פלסתר מכל החוק.
אברהם פורז: אתם בוודאי מחכים שקודם כל יותקנו כל הצלחות ואז רק תתקינו את התקנות.
דלית זילבר: אתה מדבר כרגע רק על קליטה.
דלית זילבר: פה יש גם את האלמנט של השידור, שזה מה שמהווה את הקרינה, ופה צריך שיהיה ברור מה הקריטריון שממנו עוברים מפטור מהיתר למצב שאנחנו מחייבים היתר בנייה.
דלית זילבר: זה גם מבחינה בטיחותית וגם מבחינת המימדים של המתקן עצמו.
יגאל ביבי: גם אנטנת טלוויזיה בבית וגם מזגן היום צריכים היתר בנייה תיאורטית.
אברהם פורז: אנטנה היא שינוי חיצוני של בניין והיא טעונה היתר, כמו מזגן.
אברהם פורז: מה שאתם אומרים, ותגידו לי אם הבנתי נכון, שבעצם כל החוק הזה מיותר.
אברהם פורז: ברגע שיש תוכנית מיתאר ארצית שפותרת את בעיית המתקנים הקטנים ובעיית ההיתרים אז לא צריך את כל הסעיף הזה.
יהודה זמרת: הצעת החוק לא מיותרת.
יהודה זמרת: --- חשבה שכל מתקן יהיה טעון היתר, או היתר לעבודה מצומצמת או היתר רגיל, ועל-פי הקריטריונים האלה היא עבדה.
יהודה זמרת: בעקבות מה שנעשה בצלחות הלווין באו ואמרו שאין סיבה שלא ניתן פטור גם למתקנים זעירים שעובדים בשיטה החדשה.
יהודה זמרת: לכן אנחנו אומרים שאנחנו נדרשים לחקיקה הנוכחית כדי לקבל את מקור הסמכות.
אברהם פורז: למה לא תתקנו את תקנות התכנון והבניה?
יהודה זמרת: אנחנו לא יכולים לתת פטור על-פי התקנות.
יהודה זמרת: עקרונית כל עבודה בשינוי במבנה חיצוני של בניין חייבת בהיתר.
יהודה זמרת: סעיף 3 מאפשר להרחיב מעבר למה שקבוע בחוק.
יהודה זמרת: לכן אני לא יכול לתת סעיף פטור בהיעדר הסמכות.
אברהם פורז: מה אתם מציעים שאנחנו נכתוב בחוק?
דלית זילבר: פשוט להתאים את ההגדרה של "מתקני גישה אלחוטית" למה שמוגדר בתמ"א.
אברהם פורז: האם יש לכם פה את ההגדרה של התמ"א?
אברהם פורז: כי פה יש הגדרה אחרת.
אברהם פורז: האם המידה הזאת שלוקחים, 50X80 ס"מ, אומרת משהו לגבי התמ"א?
גבריאל מאיר: ההגדרה של התמ"א היא למעשה הפנייה לטבלאות על פני כמה עמודים.
גבריאל מאיר: אין הגדרה מצומצמת של כמה שורות.
אתי בנדלר: את כל זה היית רוצה שנכניס לחוק?
דלית זילבר: כן, כדי שהוא יהיה תואם לתמ"א.
קריאה: אפשר לשים את זה כתוספת.
אברהם פורז: תפקידו של משרד הפנים ותפקידן של תוכניות הוא להתעסק בנושאים הפיסיים.
אברהם פורז: אין תפקידו להתעסק בשום דבר חוץ מפיסיקה.
אברהם פורז: באופן עקרוני אני יכול להכניס מגבר ענק בתוך הדירה שלי.
אברהם פורז: זה לא יהיה שינוי חיצוני של הבניין.
אברהם פורז: אולי זה יהיה שימוש חורג, גם זה לא בטוח, והוא יהיה מאוד מסוכן לסביבה.
יגאל ביבי: יש חוק אחר העוסק במפגעים לאיכות הסביבה.
אברהם פורז: אולי יש חוקים אחרים על מטרדים, אולי בפקודת הרוקחים.
אברהם פורז: אבל בגדול, אתם צריכים להתעסק בתוכניות מיתאר ארציות רק בפיסיקה של המתקנים.
אברהם פורז: דהיינו: גודל, מיקום.
אברהם פורז: כל העניין של ההספקים - זה לא עניינכם בכלל.
דלית זילבר: הממשלה החליטה לעשות את תמ"א 36 שבעצם מסדירה את כל הנושא הזה, שהיה פרוץ, גם מבחינת הקרינה וגם מבחינת ---
שיאלה קנדל: לא היה פרוץ שום דבר מבחינת הקרינה.
אברהם פורז: איך יאכפו?
אברהם פורז: אתם צריכים לאכוף דברים פיסיים.
אברהם פורז: יש לכם מפקחים ברשויות המקומיות, שצריכים לבוא ולראות, שאם שמו אנטנה מעל לגודל המקסימלי אז נניח זה עבירת בנייה.
אברהם פורז: איך המפקח הזה יבדוק את ההספק?
נסים דהן: בחוק התכנון והבניה אוכפים לא רק לפי דברים פיסיים אלא גם לפי חישובים סטטיים של בניין, למשל האם הוא עלול להתמוטט.
נסים דהן: ולא שולחים אותם למשרדי הממשלה.
נסים דהן: חישובים סטטיים זה לא בעיה פיסית.
נסים דהן: זה בעיה בדיוק כמו קרינה.
נסים דהן: חוק עמידות בפני רעידת אדמה הוא עניין של תמ"א בכלל ולא עניין של שום משרד אחר.
יהודה זמרת: ההסדרים של הבנייה כבר מזמן יצאו מגדר הנושאים הפיסיים.
אברהם פורז: אתה רוצה להסדיר גם את הקרינה?
גיא צפריר: אבל יש בתמ"א גם הגדרה פיסית.
גיא צפריר: לא רק הגדרה שמפנה ל---
דלית זילבר: יש הגדרה בעמוד 8 בסעיף ההגדרות.
דלית זילבר: "מתקן מהמתקנים המפורטים ב--- ושיש לו את התכונות הבאות: