GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד מירון הכהן: זה מופיע בתוספת.
אברהם פורז: רבותי, מוצר או שירות שנמסר בחו"ל, אפשר למכור אותו במטבע חוץ.
עו"ד מירון הכהן: זה מופיע בתוספת של הפטורים שאנחנו מציעים.
אברהם פורז: לדעתי ברגע שעברת את בקורת הדרכונים, זה יכול להיות במטבע חוץ.
עו"ד מירון הכהן: בג"צ הכריע נגד זה והוא קבע שזה בארץ.
אברהם פורז: הנוסח צריך להיות, גב' בנדלר, שלגבי מוצר או שירות שאמור להימסר או להיות מסופק בחו"ל, אפשר לנקוב מחיר במטבע חוץ.
יוסי פתאל: לרבות טיסה לחו"ל.
אברהם פורז: אני לא יודע איפה מסופקת טיסה.
אברהם פורז: מה היא עמדת משרד התיירות לגבי כרטיסי הטיסה?
אברהם פורז: מה אתם חושבים?
מירי חושן: אנחנו באותה דיעה.
אברהם פורז: שצריך לאפשר מחיר בדולרים?
אברהם פורז: הטענה היא שהטיסה גם מסופקת בחו"ל חוץ מטיסה לאילת.
עו"ד מירון הכהן: גם על זה יש כרגע תביעה יצוגית.
עו"ד מירון הכהן: אתה עולה על הטיסה בארץ.
אברהם פורז: חמש דקות ראשונות אתה טס בארץ.
עו"ד מירון הכהן: מה שקובע זה היכן אתה נכנס לטיסה ולא היכן אתה יורד ממנה.
אביעד ויסולי: אמנת ורשה מתחילה אחרי הגייט.
עו"ד מירון הכהן: אני חושב שזה שירות שמסופק בארץ.
יורם גלאון: אדוני כבר קבע בישיבה קודמת את הנושא הזה.
יורם גלאון: אנחנו חוזרים אליו?
עו"ד אלן זיסלבט: אני כבר לא זוכר מה כתוב בתוספת, אבל נושא התיירות, באמת באופן אובייקטיבי, זה עניין של מטבעות בינלאומיים והרבה יותר חשוב זה העניין של הטעיית הצרכן.
עו"ד אלן זיסלבט: הרבה יותר מפריע לי שלא כותבים את כל הדברים.
עו"ד אלן זיסלבט: בחו"ל אתה חייב לכלול את כל הדברים שהספק יחייב אותך.
דוברת: בארצות הברית לא מפרסמים מיסים.
עו"ד מירון הכהן: נכון, אבל זה רק בארצות הברית.
עו"ד אלן זיסלבט: התופעה הזאת, שהיא די מקובלת היום, שכתוב 199 דולר למילנו ובסוף מתברר שאתה משלם כפליים כי יש דמי רישום ומיסים, אני מבטיח לך שבאנגליה היו אומרים שזה מזעזע.
אברהם פורז: במאזן בין טובת הצרכן לחברות התעופה, אני מעדיף שלגבי מוצר שמסופק בחו"ל לרבות טיסה שתחילתה בישראל, אני מעדיף את טובת הצרכן.
אתי בנדלר: לא הבנתי את ההחלטה, אדוני.
אתי בנדלר: ממה אתה פוטר אותם, מהחובה להציג מחיר כולל או מהחובה לפרסמו בשקלים?
אברהם פורז: הוא חייב להציג מחיר כולל אבל הוא יכול להציג אותו במטבע חוץ.
אברהם פורז: לדעתי לא תהיה להם ברירה ואם הם רוצים להציג במטבע חוץ, לתרגם גם את מס הנמל ודמי הרישום לדולרים ולתת את כל המחיר בחבילה דולרית.
עו"ד צביה בלאו: סליחה, יש להבהיר שמדובר במחירי תעופה וספנות.
אברהם פורז: לגבי שירותים הניתנים בחו"ל או לגבי דבר שבו מרבית השירות ניתן בחו"ל.
עו"ד מירון הכהן: אנחנו מסתבכים כאן בהגדרות ולא הייתי עושה את זה.
עו"ד מירון הכהן: זה בעייתי.
אברהם פורז: לא אכפת לי שייכתב לרבות כרטיסי נסיעה שתחילתה בישראל וסופה במדינה אחרת.
יורם גלאון: לרבות הובלות מטענים.
אברהם פורז: מה אתם אומרים לגבי הובלת מטענים?
אברהם פורז: זה נושא צרכני?
אסף רזיאל: הרי הרחבתם את תחולת החוק מעבר לצרכנים רגילים, ואם יתנו לזה פרשנות רחבה, הובלת מטענים כן תחול למרות שזה בין עוסק לעוסק על פי רוב.
אברהם פורז: דיברנו על חנות כמו אופיס דיפו, למשל, שחלק גדול מהקונים שם הם עוסקים אבל גם אדם פרטי יכול לקנות שם יומן משרדי או עטים וכו' והיא חנות.
אברהם פורז: לא דיברנו על מי שעוסק בתובלה.
אסף רזיאל: היות שהאינטרס שלי פה הוא מצומצם ואם נכליל למען הסר ספק - - -
אברהם פורז: רבותי, זה יהיה בנאום שלי במליאת הכנסת, שאנחנו מתכוונים לחנות שמוכרת גם לעוסקים ולא מדובר באדם שעוסק בהובלת מטענים ופעם אחת בא מישהו פרטי וביקש ממנו להעביר מזוודה או מכולה.
אברהם פורז: מדובר במישהו שזה עסקו השגרתי.
עו"ד מירון הכהן: אגב, זה מופיע בחוק כי בעצם ההרחבה שעשינו לגבי עסקים שמוכרים בין לעוסקים ובין לצרכנים, מתייחסת אך ורק לחובת הצגת מחיר על גבי הטובין, סעיף 17א רבתי ולא לגבי שירותים.
אביעד ויסולי: אני מבקש עוד שאלה אחת לגבי סימון מחירים בתשלומים.
אביעד ויסולי: הרבה מאד עוסקים מסמנים 356 כפול 12 ועוד 42.
אביעד ויסולי: הצרכן, כשהוא רואה אותו, יודע כמה זה עולה?
אברהם פורז: מדובר בתשלומים.
אביעד ויסולי: לא רק בתשלומים אלא מכירה לשיעורין.
אביעד ויסולי: הסימון צריך לכתוב את המחיר בסכום כולל.
אברהם פורז: הנוסח הזה עונה על הבעיה?
אברהם פורז: יש בעיה לכתוב 36 כפול 12?
אברהם פורז: זה מטעה את הצרכן?
תמי פינקוס: מבחינתנו כן ואנחנו נוקטים הליכים.
תמי פינקוס: אנחנו לא מצליחים להשתלט על כל אלה שכותבים את זה כך.
אברהם פורז: האם מותר לכתוב כך ולא לכתוב מחיר סופי?
עו"ד מירון הכהן: אתה לא צריך להיות גאון באריתמטיקה בשביל לדעת מה המחיר שאתה קונה בו מצרך.
אתי בנדלר: מכיוון שאני שומעת שאתם מצויים עכשיו בהליכי תביעות נגד כאלה שהפרו את זה, לא הייתי מציעה היום לשנות את החוק.
עו"ד מירון הכהן: אני ממשיך.
עו"ד מירון הכהן: (ב) "על אף הוראות סעיפים 17א רבתי עד 17ג רבתי רשאי עוסק במשך שבעה ימים מיום שהוגדל או שהופחת שיעורם של מס, אגרה או כל תשלום חובה אחר החלים על המכירה, שלא לכלול את שיעור ההגדלה או ההפחתה במחיר שהוצג, בתנאי שציין באופן בולט במקום העסק כי המחירים אינם כוללים את השיעור המוגדל או המופחת".
עו"ד מירון הכהן: זה כדי לאפשר לעסקים תקופת היערכות.
אתי בנדלר: המחירים מוטבעים על כל המצרכים והעוסק מוסיף בשלט גדול שהמחירים אינם כוללים הפחתה בשיעור של 12% במע"מ.
אברהם פורז: אתה נותן לו שבעה ימים לסמן ולהתארגן.
עו"ד מירון הכהן: (ג).
עו"ד מירון הכהן: "השר רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע כללים בדבר אופן שונה לפרסום ולהצגה של מחירי נכסים או שירותים".
אברהם פורז: טיפלנו בזה.
אברהם פורז: אמרנו שהשר וכן שר שבתחום משרדו רשאים וכו'.
אברהם פורז: אם זה שר אחר, זה בהתייעצות.
מיכאל נודלמן: אני מעדיף שביום הצרכן זה היה עולה למליאה, אבל אני רואה שזה בלתי אפשרי.
אברהם פורז: אנחנו לא נספיק אבל באותו יום נגמור את זה וגם זה משהו.
אברהם פורז: ביום רביעי הבא תתקיים ישיבה בנושא.
אברהם פורז: שלום לכולם, אנחנו דנים בהצעת חוק הפיקוח על תוצרת ביולוגית אורגנית.
אברהם פורז: אני מבקש שכל אחד, כאשר ידבר, יציג את עצמו לפרוטוקול.
אברהם פורז: המציע אבשלום וילן, בבקשה אדוני.
אבשלום וילן: ברשותך, אדוני, תיקון קל.
אבשלום וילן: חבר הכנסת שמחון ואנוכי הגשנו את הצעת החוק הזאת, אבל חבר הכנסת שמחון, אם יושבע הערב לשר החקלאות, ואני מאד מברך אותו על כך ברמה האישית, הוא עדיין ממשיך לכהן כחבר כנסת ולכן הוא לא יכול להגיש הצעת חוק.
אברהם פורז: זה בהחלט ידוע לכולנו.
אבשלום וילן: הגשנו את הצעת החוק כדי להסדיר את הפיקוח על הפעילות הביולוגית אורגנית.
אבשלום וילן: מטבע הדברים זה שוק שמתפתח, טוב שהוא מתפתח וזאת תופעה שקורית גם בעולם הגדול וגם אצלנו.
אבשלום וילן: כזכור, רק לפני מספר שנים היה רעש תקשורתי גדול והוא תולדה מהוויכוח הבסיסי בהצעת החוק הזאת לגבי מי מוסמך להגדיר מי הוא מגדל אורגני, מה הוא מגדל אורגני.
אבשלום וילן: אותם אנשים שמתאגדים ברמה המקצועית, ברגע שיש שרלטנים, מי מטפל בהם?
אבשלום וילן: האם האיגוד עצמו ששומר על נקיון כפיו, על האינטרסים ועל פרנסתו לעמוד בכללים או המדינה, כלומר משרד החקלאות והגופים המורשים לכך בחוק?
אבשלום וילן: על זה נסוב הוויכוח.
אבשלום וילן: יש נסיון בעולם, יש כל מיני וריאנטים וקטונתי מלהיכנס לזה, אבל אני יכול להגיד לך, כבוד היושב ראש, שאנחנו הגשנו את הצעתנו כבר לפני שנה וחצי והיא הוגשה עוד בכנסת הקודמת.
אבשלום וילן: בינתיים ישבתי עם אנשי משרד החקלאות והתחייבתי בפניהם שאני באופן אישי אהיה מוכן להתחבר גם אל הצעת חוק ממשלתית.
אבשלום וילן: ישבתי גם עם אנשי האיגוד כדי לעשות את זה בתיאום ובשיתוף פעולה.
אברהם פורז: מבחינתנו החוק אצלנו רק חודשיים-שלושה.
אברהם פורז: ב-31 לדצמבר 2000 זה הגיע אלינו.
אבשלום וילן: לחצנו על משרד החקלאות להגיש את החוק שלהם, אבל לצערי טחנות הצדק, כמו בהרבה מקרים, טוחנות לאט ונוצר פה מצב שבו גם ההצעה הגיעה מאוחר.
אבשלום וילן: אני אגיד בכנות שלא הספקתי לשבת עם כל הגורמים ויש ברשותי הצעות גם של משרד החקלאות וגם של אירגון המגדלים.
אבשלום וילן: חלק גדול זהה אבל יש גם ויכוח למשל בנקודה מי יפקח, המגדלים עצמם וכו'.
אבשלום וילן: אני מציע שאני, כיוזם החוק, יחד עם משרד החקלאות, איגוד המגדלים והיועצת המשפטית של הוועדה, ננסה להגיע לטיוטה משותפת שעל פיה נוכל להריץ הצעה אחת שמוסכמת על כל הגורמים.
אבשלום וילן: גם אם זה יעלה לי בעוד שבועיים של עבודה, העיקר שנגיע להסכמה.
אברהם פורז: אדוני היועץ המשפטי של שר החקלאות, איפה אנחנו עומדים עם העסק הזה?
עו"ד שלום ברלנד: אנחנו עומדים במצב של הוצאת תסקיר.
עו"ד שלום ברלנד: עיכבתי את ההוצאה של התסקיר מחר וחיכיתי לכניסתו של שר חדש.
עו"ד שלום ברלנד: סברתי שבשל עניין של כמה ימים לא אוציא תסקיר, למרות שהיועץ המשפטי של המשרד יכול להוציא תסקיר.
עו"ד שלום ברלנד: ההוצאה של התסקיר היא לפני טיוטת חוק, אבל עיכבתי אותו מהסיבה הזאת.
אברהם פורז: מאחר שהשר הולך להיות אחד המציעים, יש התאמה בין התסקיר לבין מה שכתוב פה?
עו"ד שלום ברלנד: אני חושב ששר החקלאות שייכנס,
עו"ד שלום ברלנד: יראה את החוק, ישמע את ההסברים שלנו, של אנשי השירות להגנת הצומח ושל היעוץ המשפטי.
עו"ד שלום ברלנד: השקענו הרבה מאד שעות בלימוד הסוגיה הזאת וזאת סוגיה מאד רצינית.
אברהם פורז: זה מאד פשוט.
אברהם פורז: אתה והשר יושבים וגמרתם את העסק.
עו"ד שלום ברלנד: הנושא הפך להיות מאד רציני.
עו"ד שלום ברלנד: בעקבות הפרה המשוגעת כל העולם הולכים על חקלאות אורגנית.
עו"ד שלום ברלנד: גם החוק הזה, דרך אגב, הוא בברכתו של השר הקודם.
עו"ד שלום ברלנד: הנושא טופל בצורה מאד מקצועי ואני חושב שהחוק הזה הוא כל כך מקצועי, ועם כל הכבוד לכנסת, אין לו את הכלים הטכניים כדי לתת תשובה.
אברהם פורז: אני מציע לך לשבת עם המציע מספר אחת ולסגור איתו את העסק.
עו"ד שלום ברלנד: אנחנו הולכים לעשות את זה.
עו"ד שלום ברלנד: הדבר הראשון שאני עומד לעשות הוא לשבת איתו ולבקש את ברכתו לצאת עם התסקיר.
אברהם פורז: אם תבואו לכאן עם נוסח שמקובל על כולם, גם על חבר הכנסת וילן, מה טוב.
אבשלום וילן: יש לי הצעה כדי לקדם את הנושא.
אבשלום וילן: אם ניתן להגיע להסכמה כשהחוק מתקדם לקריאה ראשונה ובין קריאה שניה ושלישית נדון על כל הדברים.
אברהם פורז: אני אאפשר בכל מקרה להצעת חוק פרטית לרוץ במקביל לטובת המציעים הפרטיים.
עו"ד שלום ברלנד: אנחנו רוצים לקדם על זה.
עו"ד שלום ברלנד: עבדנו על העניין הזה בקצב די רציני.
אברהם פורז: אין טעם לעשות את זה בחטף.
עו"ד שלום ברלנד: מדובר פה במערכת מקצועית ואי אפשר היה לשבת במשך שעה ולפתור את הבעיה.
אבשלום וילן: היועץ המשפטי של משרד החקלאות, אמרת שבתחום המקצועי הכנסת לא מבינה וזה נכון, אבל בתחום המקצועי של הכנסת היושב ראש מאד מנוסה ולכן הוא הסביר שהוא לא יפריע להצעה לרוץ כי גם לך יש אינטרס, שגם ההצעה הפרטית תבוא בקריאה ראשונה ולקראת קריאה שניה ושלישית נחזור לוועדה ואז נאחד את כל ההצעות.
אבשלום וילן: כך אתה תרוויח חודשיים.
אברהם פורז: אם יש לכם תסקיר סימן שהייתם במצב מאד מאד מתקדם.
אברהם פורז: אני רק יודע את הדבר הבא: תסקיר שמופץ ועובר לכל משרדי הממשלה, עד שוועדת השרים מתכנסת ודנה, ההצעה הממשלתית יכולה להגיע הנה גם עוד חצי שנה לקריאה ראשונה בחוברת כחולה, ואני ממעיט.
אברהם פורז: לכן מבחינתי, ברגע שהעקרונות מוסכמים אפשר יהיה לקדם את ההצעה הפרטית שתחלץ אתכם מהמבוך הממשלתי, שעד שיוצאים ממנו עובר הרבה זמן ולא בגלל כוונות רעות.
עו"ד שלום ברלנד: לכולם יש כוונות טובות בנושא הזה.
עו"ד שלום ברלנד: בסופו של דבר מעוניין בנושא כלכלי שכולנו מעוניינים לקדם אותו.
עו"ד שלום ברלנד: בתפיסה שלנו המבנה שלנו מאוזן, גם מבחינת הבקרה והפיקוח.
צבי הנדל: יש כאלה שחושבים אחרת.
צבי הנדל: יש לנו פה שלוש גרסאות ויש חילוקי דיעות.
צבי הנדל: חילוקי הדיעות לא גדולים מאד אבל יש חילוקי דיעות.
אברהם פורז: גם עם חבר הכנסת וילן יש לך ויכוח?
צבי הנדל: לדעתי, אחרי שיישבו וידונו, חילוקי הדיעות יוסרו.
צבי הנדל: חלק מחילוקי הדיעות הם עם אירגון המגדלים ועם המגדלים עצמם, שעם כל הכבוד לכולם, הם עשו את הענף.
צבי הנדל: לא משרד החקלאות ולא אף אחד אחר עשה את הענף.
צבי הנדל: אם לא היו כמה משוגעים לדבר, שאחד מהם יושב פה, אין סיכוי בכלל שזה היה קורה.
צבי הנדל: עם כל הכבוד, גם איתם צריך לשבת ואני אומר את זה בציניות.
צבי הנדל: אם יש הסכמה להגיע להסכמה, אני מציע שזה יהיה יחד עם המגדלים.
צבי הנדל: לא אכפת לי שהתסקיר שלו יונח כדי לקדם את החוק של אבו וילן, אבל אותו חוק שמקודם לקריאה ראשונה, תהיה עליו הסכמה.
צבי הנדל: מי שעוסק בזה, מי שבזה פרנסתו ומי שהקדיש לזה את כל חייו, לא יכול לעמוד מהצד ושיעבור משהו לידו בלי שישתפו אותו.
ישראל שמידט: אני שותף לדברים של חברי הכנסת אבו וילן והנדל.
ישראל שמידט: במשך חצי שנה אנחנו קוראים לשיתוף פעולה עם משרד החקלאות בעיצוב הצעת החוק.
ישראל שמידט: הצעת החוק, עורך הדין ברלנד, היא לא רק נושא כלכלי אלא הרבה יותר רחב עם היבטים כלכליים, אקולוגיים, סביבתיים, בריאותיים ויש לזה היבט רחב מאד.
ישראל שמידט: לכן אני חושב שאי אפשר להתעלם מהדברים האלה בעיצוב הצעת החוק.
ישראל שמידט: אנחנו מוכנים לשתף פעולה ונכונים בכל רגע להיכנס למשא ומתן שלא היה קיים בחצי השנה האחרונה, על מנת להגיש הצעת חוק משותפת.
ישראל שמידט: אני קורא, על מנת ליצור מומנטום, לוועדת הכלכלה של הכנסת להגיש את הצעת החוק לקריאה ראשונה בלי קשר לנושא שצריך לנוע ביחד.
אברהם פורז: רבותי, מי עוד רוצה לומר משהו?
אורי חיון: אני מציע לקבל את ההצעה של צבי הנדל, שהיא הצעה קונסטרוקטיבית שאפשר להגיע איתה מהר וכאשר כל הגורמים מעורבים ושותפים בהכנה שלה.
אורי חיון: אני חושב שכל חילוקי הדיעות שיש וכל הוורסיות שיש כאן ייעלמו והעסק הזה יתחיל להתקדם.
אבי פנקס: ראשית אני מברך על הדבר הזה, אבל יש פה רק דבר אחד שמפריע לי.
אבי פנקס: מה זה תאגיד רשום?
אברהם פורז: אל תיכנס לפרטים.
אברהם פורז: אנחנו נמצא לזה פתרון אחר.
גיא רילוב: אני רוצה לתת רק דוגמה אחת מאחר ועוסקים כאן בטיוטה.
גיא רילוב: החוק האמריקני, שהוצע על ידי המימשל הפדרלי לפני מספר שנים בלי שיתוף של התנועה האורגנית, נזרק מכל המדרגות של כל התנועה האורגנית העולמית ושל המסחר האורגני.
גיא רילוב: נוצר תהליך של חזרה על החוק הזה בשיתוף התנועה האורגנית והיום יצא חוק אורגני משותף.
גיא רילוב: באמת, אותו שיתוף פעולה בין התנועה האורגנית, שהיא היוזמת והמקימה של הענף הזה והגוף המחוקק, זאת הדרך הנכונה והטובה להוציא חוק נכון ומאוזן לטובת כולם.
אברהם פורז: עוד הערות?
אברהם פורז: כדי להחיש את התהליך נתחיל כבר עכשיו לקרוא את הסעיפים בהצעה הפרטית.
אברהם פורז: מר ברלנד, אתה תאמר לנו באותם סעיפים בהם זה נוגד מהותית את ההצעה הממשלתית במה זה נוגד ואז נראה מה נאמץ.
אברהם פורז: אני רוצה להביא את הצעת החוק של המציעים בקריאה ראשונה כדי שתזכה למעמד של הצעה ממשלתית.
אברהם פורז: כאשר ההצעה הממשלתית תגיע, נאחד אותן.
אברהם פורז: אם ההצעה הממשלתית תתמהמה, ניקח את עקרונותיה, נשתול אותם בתוך ההצעה של חבר הכנסת וילן ונתקדם עם זה.
אברהם פורז: אני מאד אוהב את הרעיון וקבעתי את הדיון ראשית כי חובה עליי לקבוע דיונים להצעות חוק פרטיות, אבל בחוק הזה אני גם מתלהב.
אבשלום וילן: התחייבתי לפרוטוקול ואני אתן את כל הזמן הסביר כדי להגיע אתכם וגם עם אירגון המגדלים להסכמה.
אבשלום וילן: אם יהיו מחלוקות, נביא את זה לוועדה שתשפוט, אבל מה שאתה מציע עלול לתקוע את הסיפור בחצי שנה.
אבשלום וילן: לכן, במטוטא ממך, נרשום את ההערות ונתקדם.
אברהם פורז: חבר הכנסת וילן, סדר הדברים יהיה כך: אנחנו מתחילים לקרוא את החוק שלך.
אברהם פורז: ברגע שאנחנו מגיעים לסעיף שהוא בעייתי מול משרד החקלאות, נשמע מה הוורסיה שלהם, נקבל החלטה ונתקדם הלאה.
אברהם פורז: נשתדל להביא את החוק לקריאה ראשונה כמה שיותר מוקדם.
אברהם פורז: "בחוק זה – "אירגון יציג" – תאגיד הרשום בישראל שמתקיימים בו כל אלה: על חבריו נמנים לפחות 100 יצרנים של תוצרת ביולוגית אורגנית.
אברהם פורז: מטרתו העיקרית היא לאגד בתוכו יצרנים כאמור.
אברהם פורז: הוא מקיים שירותי בקורת.
אברהם פורז: ." במקום זה אני מציע לומר שאירגון יציג הוא הוא אירגון ששר החקלאות הכיר בו כאירגון יציג.
עו"ד שלום ברלנד: זה בלתי אפשרי.
עו"ד שלום ברלנד: אירגון יציג הוא אירגון שהולך לבקר את עצמו?
עו"ד שלום ברלנד: החקלאות האורגנית הולכת לעשות בקורת על עצמה?
אברהם פורז: מר ברלנד, אתה עורך דין ומה לעשות שגם המקצוע שלך הוא גוף שמבקר את עצמו, לשכת עורכי הדין.
אברהם פורז: הוא גם נותן רשיונות לעורכי דין, גם שולל, גם מעמיד לדין וגם קובע אגרות, אבל מה?
אברהם פורז: הטענה היא שזה נעשה בצורה נכונה, תחת פיקוח, אפשר לסמוך על זה.
אברהם פורז: זה לא כל כך נורא.
אברהם פורז: לא שאני בעד לשכת עורכי הדין, ההיפך הוא הנכון, אבל המודל קיים.
אורי חיון: אירגוני המגדלים במדינת ישראל הם אירגונים וולנטרים והם לא ממונים על ידי שר או ממשלה והם לא סטטוטורים.
אברהם פורז: אתה מבקש לתת תעודות, נכון?
אורי חיון: אני לא מבקש.
אורי חיון: אני לא בעד ההצעה הזאת אבל אני אומר שיש פה מוקש רציני שהוא בלתי אפשרי.
אורי חיון: פתחת ואמרת שנקים ועדה מייעצת שתנסח חוק משותף בין שלוש הוורסיות האלה ולהגיש אותן.
אברהם פורז: רבותי, זאת הצעת חוק שאני רוצה להעביר אותה בקריאה ראשונה כמה שיותר מהר כדי לחסוך זמן.
אברהם פורז: שום דבר שנקבע כרגע הוא לא סופי.
אברהם פורז: אחרי הקריאה הראשונה זה חוזר לוועדה מתוך הנחה שעד אז גם תהיה הצעה ממשלתית ויהיה דיון הרבה יותר מעמיק.
אברהם פורז: כדי להרוויח זמן אני יוצא מתוך הנחה שלאירגון היציג האלה יהיו סמכויות כלשהן כלפי הציבור.
אברהם פורז: אם יש לו סמכויות כלפי הציבור, לא יכול להיות שאנשים נותנים הסמכה לעצמם וכביכול על ידי זה יוצרים איזשהו סטטוס מול הציבור.
אברהם פורז: לכן בשלב זה אני מציע לומר שאירגון יציג הוא אירגון ששר החקלאות אישר אותו.
אברהם פורז: נקודה.
צבי הנדל: לא, בשום אופן לא.
צבי הנדל: אתה הופך דבר ענייני לדבר פוליטי סתם.
אברהם פורז: למה פוליטי?
צבי הנדל: כי ירצה להתארגן אירגון מהתענכים ששר החקלאות מסוכסך איתם בגלל הפרות שלו - -
אברהם פורז: שיגיש בג"צ.
צבי הנדל: זה אירגון וולנטרי.
אברהם פורז: אם אתה רוצה לתת להם סטטוס - -
צבי הנדל: אני לא רוצה שתתן לי כלום.
צבי הנדל: אני רוצה לגדל עכשיו ירקות אורגנים.
אברהם פורז: רבותי, יש שתי ורסיות, האחת היא מה שכתוב פה והשניה היא ורסיה ב', אירגון ששר החקלאות הכיר בו.
אברהם פורז: נצטרך להחליט בזה אחרי שנדע מה מותר לאירגון הזה לעשות.
אברהם פורז: אני עוד לא יודע מה עושה האירגון הזה ויכול להיות שבסך הכל הוא מקיים ימי עיון וחופשות לחברים ואז אני באמת לא צריך את השר.
אברהם פורז: אם יש לו סמכויות נוספות – נראה.
צבי הנדל: אני לא מסכים לסעיף 1.
אברהם פורז: מה לא טוב?
צבי הנדל: כתוב מאה חברים ואני רוצה שיהיו פחות.
אברהם פורז: חמישים חברים?
אברהם פורז: יש בעיה, חבר הכנסת וילן?
אברהם פורז: אם כך בוורסיה הראשונה יהיו חמישים במקום מאה והאלטרנטיבה השניה היא אירגון שהשר הכיר בו.
אתי בנדלר: מה זה אירגון שהשר הכיר בו?
אתי בנדלר: הוא יכול להכיר באירגון הדיירים בדירות מוגנות כאירגון.
אברהם פורז: כן, כן.
אתי בנדלר: אדוני, אתה לא יכול בהצעת חוק לכתוב דבר כזה.
אתי בנדלר: זה פשוט לא יעבור.
אתי בנדלר: זה לא יפורסם.
אברהם פורז: אני אכתוב: זה אירגון של יצרנים של תוצרת ביולוגית אורגנית ששר החקלאות הכיר בו.
אבשלום וילן: אני אומר לך כסוציאליסט שההגדרה שלך היא בולשביקית.
אבשלום וילן: אגודות ספורט וולנטריות, מכבי תל-אביב כדורסל או כל אגודה אחרת, יבוא שר המדע והספורט ויתערב.
אבשלום וילן: היצרנים זכותם להתאגד.
אבשלום וילן: תיזהר, זה בולשביקי.
אברהם פורז: אחרי שאני אדע מה מותר לאירגון הזה לעשות, אני אדע יותר טוב איזה אירגון זה.
אברהם פורז: אני ממשיך – "סמל מאושר" – סמל של אירגון יציג.
אברהם פורז: "מוצר חקלאי" – אחד מאלה – גידול חקלאי של בעלי חיים".
עו"ד שלום ברלנד: לנו יש הגדרות שונות לגמרי ואנחנו לא רוצים להיכנס לזה.
עו"ד שלום ברלנד: יש פה שוני מהותי בתפיסה של החוק וקשה לנו לקיים דיון על כל סעיף וסעיף כי יש לנו ראיה אחרת.
עו"ד שלום ברלנד: הרי אנחנו מייצאים היום תוצרת אורגנית לחו"ל ואנחנו מייצאים בהתאם לדרישות של השוק האירופי במיוחד, שהוא השוק העיקרי.
עו"ד שלום ברלנד: אנחנו עובדים לפי הדרישות של השוק הזה ובהתאם לזה העניין נבחן.
עו"ד שלום ברלנד: זה לא כאילו בנינו את החוק כקונספט מסוים.
אברהם פורז: הקונספט שונה לחלוטין ממה שכתוב פה.
ישראל שמידט: אבל החוק שלכם מתעלם לחלוטין מהפדרציה הבינלאומית, כאילו לא קיים דבר כזה.
אברהם פורז: חבר הכנסת וילן, אתה מכיר את הקונספט שלהם?
אברהם פורז: ואתה פוסל אותו מכל וכל?
אבשלום וילן: לא פוסל, אבל יש פה חילוקי דיעות.
צבי הנדל: לא הרבה פעמים קיבלת את דעתי אבל שמע לי, תקציב זמן.
צבי הנדל: תן לשבת על זה, יעברו עוד שבועיים ולא יקרה כלום.
צבי הנדל: הרי כולנו רוצים את זה.
אלדד לנדס: החוק בנוי בתפיסה לגמרי שונה ובצורה ממלכתית יותר, כפי שזה נהוג היום בכל המדינות המתקדמות.
אלדד לנדס: תראה כל אחת ממדינות אירופה ואנחנו הלכנו לפי המדינות האלה, לפי התפיסה המתקדמת.
אלדד לנדס: אנחנו מדינה שלא עוסקת בפלנגות ובאירועים, כלומר יש תפיסה בסיסית ויש סטנדרט שנקבע על ידי המדינה וצורת פיקוח שנקבעת על ידי המדינה.
אלדד לנדס: אנחנו מציעים להישאר במסגרת הזאת וזאת ההצעה הבסיסית שלנו.
אבשלום וילן: הביטוי פלנגות הוא ביטוי לא פרלמנטרי.
אלדד לנדס: לא התכוונתי לפגוע ואני חוזר בי.
אלדד לנדס: התפיסה שגלומה כאן היא שנוצר סטנדרט ויש אחריות לאומית ואני חושב שזאת הדרך הנכונה.
אלדד לנדס: זאת הדרך שלמדנו ממשבר 97', שצריכה להיות גישה לאומית.
אברהם פורז: רבותי, כדי שלא נעבוד פה בשתי מערכות שונות אני מציע, חבר הכנסת וילן, שתיקח את ההצעה הממשלתית, תראה עם מה אתה לא יכול לחיות בה ואז יהיה לי יותר קל אם אתה תבוא אליי ותגיד לי: אני מקבל בעקרון את ההצעה הממשלתית אבל סעיפים א', ב', ג' וד' לא נראים לי ויש לי ורסיה משלי.
אבשלום וילן: אני חוזר על הצעתי המקורית.
אבשלום וילן: בוא נעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה.
אברהם פורז: אי אפשר לעשות את זה, זה לא רציני.
אבשלום וילן: נשב איתם אחרי זה ונגיע להסכמה ובינתיים נרוויח חצי שנה.
אברהם פורז: לפני שהצעת חוק מתפרסמת לקריאה ראשונה בחוברת היא עוברת את משרד המשפטים.
אברהם פורז: לפעמים זה לוקח חודשים כי הם לא מבינים מה החלטנו, הסעיפים לא מתאימים אחד לשני והעסק מתעכב.
אברהם פורז: יש לי כמה חוקים כאלה, שכבר עבדנו עליהם והם לא מתפרסמים.
אברהם פורז: אני לא נוהג לקחת משהו ורק בשביל לחסוך זמן להעביר אותו בקריאה ראשונה.
אברהם פורז: אני חייב לעשות משהו יותר עדכני.
אברהם פורז: אם אתה שואל את דעתי, קח את ההצעה הממשלתית, תראה מה הדברים הבסיסיים שמפריעים לך, תגיד מה לא מקובל עליך, נקיים פה דיון ונעביר את זה.
אורי חיון: אנחנו נעבוד לפי הזמן שלך.
אתי בנדלר: אני מבקשת להפיס קצת את דעתך.
אתי בנדלר: ביולי 2000 תוקן תקנון הכנסת ובסעיף שדן במיזוג וחלוקה של הצעות חוק הוסף סעיף שלפיו "עברה הצעת חוק בדיון מוקדם ולאחר מכן עברה הצעת חוק זהה או דומה בעיקרה בקריאה ראשונה, רשאית הוועדה אליה הועברו ההצעות, על פי יוזמתה ובאישור ועדת הכנסת, לדון בהצעות במשולב ובהתאם לנוסח שעבר בקריאה ראשונה, ולהביאן כהצעת חוק אחת לקריאה שניה ולקריאה שלישית בכנסת".
אתי בנדלר: זאת אומרת שאם הוועדה כאן תחליט, ויש להניח שהיא תחליט וועדת הכנסת תאשר ויש להניח שהיא תאשר, הרי שניתן יהיה למזג את הצעות החוק שלך, גם אם היא עברה רק בדיון מוקדם, עם הצעת החוק הממשלתית, במידה ותהיה כזאת והיא תעבור קריאה ראשונה.
אתי בנדלר: לכן זה שלא נעשה היום מרוץ נגד השעון ונעביר חוק, שלא ראוי שיתפרסם מבחינת הנוסח שלו ומבחינת הקוהרנטיות של הסעיפים שבו, לקריאה ראשונה, לא זה מה שיעכב את כל התהליך.
אתי בנדלר: אני מציעה שבמועד הראשון שהיושב ראש יקבע לדיון בהצעת החוק הזאת להכנה לקריאה ראשונה, יהיה לנו כבר משהו קצת יותר בנוי וקצת יותר ברור, שנוכל לעבד אותו.
אתי בנדלר: כך אי אפשר להתקדם, זה לא יפורסם.
אבשלום וילן: אני אשתדל לשבת עוד לפני הפגרה.
אברהם פורז: יש לך עכשיו את ההצעה של הממשלה.
אברהם פורז: תעבור עליה, תגיד איזה תיקונים בסיסיים אתה רוצה להכניס בה ונדון בזה.
אבשלום וילן: לבצע את עבודת הגישור והפישור בין אירגון המגדלים והממשלה זה אפשרי אבל זה לא קל וזה דורש זמן.
אברהם פורז: אתה לא צריך לגשר.
אברהם פורז: תגיד לי מה אתה חושב.
אברהם פורז: תחליט מה אתה רוצה.
אבשלום וילן: אני אשב עם שני הגורמים ואשתדל להביא את זה עוד לפני הפגרה כדי שנקיים פה דיון נוסף ולנסות להריץ את זה.
אברהם פורז: אם אתה לא מגיע להסכמה, לא עם אלה ולא עם אלה, תגיד לי מה אתה חושב.
אבשלום וילן: בכל הכבוד הראוי, אני רואה את עצמי גם כנציג חקלאים וגם כאחראי ולכן אני רוצה להגיע למקסימום הבנות, כדי לא ללכת נגד אלה או נגד אלה.
אברהם פורז: אבל ההחלטה היא בידך.
אברהם פורז: רבותי, אני מאד מודה לכם.
אברהם פורז: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
אברהם פורז: הישיבה היום נועדה לטפל בשאלת הבעלויות הצולבות.
אברהם פורז: האם מישהו רוצה לומר דבר מה בעניין הזה?
דוידה לחמן-מסר: אנחנו הצענו, דווקא בתמימות דעים מסויימת, שלפני שנדון בבעלויות הצולבות אולי כדאי יהיה לדון בשאלת הבעלות על הערוצים והיקף זכות הגישה.
אברהם פורז: הדברים כרוכים זה בזה.
דוידה לחמן-מסר: כמו שבעבר הבעתי את דיעותי בנושא הבעלות הצולבת, אני חושבת שהנושא הזה מאוד חשוב ויש רלוונטיות לשאלת זהות המחזיקים ברשיון הכללי לשידורים בגלל היותו הגורם המרכזי שמתקשר עם המנוי להספקת שירותי השידור, ויתכן שגם כלל שירותי התקשורת אף על פי שבאמצעות חברת-בת.
דוידה לחמן-מסר: אולם, מול המגבלות שנכון או ראוי לשים על הנושא של עד כמה מותר לאדם לשלוט במספר פלטפורמות של תכנים, אני חושבת שכדאי להבין את היקף השליטה.
דוידה לחמן-מסר: סוגיית היקף השיטה מאוד רלוונטית.
דוידה לחמן-מסר: אם למשל כל מה שאותו אדם עושה זה לארוז, ואסור לו תיאורטית להחזיק אף ערוץ בבעלותו, אז מידת היכולת שלו להשפיע על תכנים היא פועל יוצא של ה-picking שהוא עושה, איזה ערוצים הוא מכניס לחבילה.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, הגידי לנו את ה"אני מאמין" שלך ברבות השנים.
דני רוזן: שלה באופן אישי.
אברהם פורז: הממשלה הציעה להעביר את עניין הבעלויות הצולבות לשר התקשורת.
דוידה לחמן-מסר: הממשלה ישבה אחר-כך בישיבות נוספות ורצתה לדון אך משרד התקשורת סירב לדון בזה.
אברהם פורז: אז אנחנו נפטר את משרד התקשורת.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, לא איכפת לי שתעשי פה איזה "עקומת תמורה", תותחים מול חמאה.
אברהם פורז: תגידי לי מה התיזה שאת מציגה לנו, בהנחה שאין שום חובה להפיק ערוצים חיצוניים או בהנחה שיש חובה להפיק חלק מהערוצים.
אברהם פורז: תני לנו איזה תמהיל, מה היית מציעה כגירסה א' וכגירסה ב'.
אברהם פורז: מה עמדתכם בעניין הבעלויות הצולבות?
אברהם פורז: איזה חוק היית רוצה שאנחנו נכתוב?
דוידה לחמן-מסר: אני אסביר, כמו שאמרתי, מהרהורי ליבי ולא על-פי עמדת ממשלה.
אברהם פורז: מותר לך לומר פה את הרהורי ליבך.
אברהם פורז: כמעט כל האנשים פה מדברים מהרהורי ליבם, זה בסדר גמור.
דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא היא השליטה בפלטפורמה.
דוידה לחמן-מסר: אם גורם שולט בפלטפורמה אחת, שהיא לשם דוגמא עיתון נפוץ יומי בתפוצה ארצית ---
אברהם פורז: מה זה "עיתון נפוץ"?
אברהם פורז: האם "הצופה" או "המודיע" זה עיתון יומי נפוץ?
אברהם פורז: את צריכה להגדיר.
דוידה לחמן-מסר: כאשר הממונה על הגבלים עסקיים הכריז על גורם מסויים כמונופול בעתונות הכתובה, נספרו כמות העותקים שמופצים לספקים.
אברהם פורז: מה זה בעיניך עיתון נפוץ?
אברהם פורז: "הארץ" הוא עיתון נפוץ?
דוידה לחמן-מסר: עיתון נפוץ מבחינתי הוא עיתון שמגיע למרבית בתי האב במדינה.
אברהם פורז: אף עיתון לא מגיע למרבית בתי האב.
דוידה לחמן-מסר: השאלה היא מה זה "מרבית בתי האב".
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לשים את "הארץ" לרגע בצד.
דוידה לחמן-מסר: תיכף נדון בזה ויתכן שזה גם מתאים למגבלה של "הארץ".
דוידה לחמן-מסר: הובעה כאן הדיעה שצריך לכלול בזה את מי שמעצב את דעת הקהל - ולעיתון "הארץ" יש חלק נכבד בזה.
דוידה לחמן-מסר: צריך לשקול את זה.
דוידה לחמן-מסר: אבל בואו נדון בזה לרגע בהיבט אחר, בהנחה שאנחנו מדברים על עיתון שמגיע אל הרבה בתי אב.
דוידה לחמן-מסר: לא מרבית בתי האב אלא הרבה בתי אב.
אברהם פורז: בואי לא נשחק כרגע במלים.
אברהם פורז: קודם כל נקבע מה המטרה ואחר-כך ננסח אותה.