GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דלית זילבר: אורכו לא יעלה על 3 מטר, אין לו מבנים נלווים ואין לו עמוד נושא משל עצמו; מיקום בסיס האנטנה שלו יהיה בגובה שלא יפחת מ-2.5 מטר מעל פני ...".
אברהם פורז: זה לא תואם את ההגדרה שבהצעת החוק.
דני רוזן: אגיד לך למה, כי אנחנו לא צריכים את המפלצת הזאת.
דני רוזן: אנחנו רוצים את הקטע של צד המנוי בלבד.
דני רוזן: מתוך כל ההגדרה של התמ"א גוזרים את מה שרלוונטי למתקן הגישה האלחוטית בצד המנוי.
דני רוזן: לגבי יתר הדברים, יתכבדו ויקבלו אישורים.
דני רוזן: אנחנו מבקשים לפטור רק את המתקן של צד המנוי.
נסים דהן: החוק הזה בכלל לא מדבר על היתר בנייה בינתיים.
אברהם פורז: מר רוזן, פה אתם מדברים בסך הכל על המתקן של הפרט.
אברהם פורז: לא על המתקן הכללי.
יגאל ביבי: נקבע מה הגודל ומה השידור של מתקן גישה אלחוטי.
יגאל ביבי: אם אני שם מתקן כזה קטן ו-10 סנטימטרים ממנו עוד מתקן וכן הלאה - האם זה מותר?
דני רוזן: קודם כל, אני לא מאמין שישימו הרבה מתקנים כאלה כי עולה כסף לשים כל מתקן כזה.
דני רוזן: אם כבר יש מתקן אחד אז משתמשים בו.
דני רוזן: למה לשים עוד אחד?
דני רוזן: אבל כעקרון, אם אתה שם שני מתקנים ביחד ההשלכה של זה על הבטיחות היא זניחה לחלוטין.
דני רוזן: נניח שמרחק הבטיחות הוא 2 סנטימטרים ואתה שם 2-3 ביחד, אז מרחק הבטיחות גדל ל-2.1 סנטימטרים.
יגאל ביבי: אם במרחק של מטר או 2 מטרים אתה שם 10 מתקנים, זה מותר?
יגאל ביבי: האם הקרינה נשארת אותו דבר?
דני רוזן: אנחנו מדברים על סנטימטרים.
דני רוזן: לא על מטרים.
דני רוזן: מדברים פה על מרחקי בטיחות זעירים.
דני רוזן: לכן אין לזה משמעות בפרקטיקה.
דני רוזן: הגדלת הקרינה היא עדיין בתחום הזניח.
דני רוזן: אגב, גם באנטנה סלולרית, אם המרחק הוא 3 מטר ואתה שם 5 מתקנים יחד - מרחק הבטיחות יגדל מ-6 מטר ל-6.5 מטר.
דני רוזן: זה לא משמעותי.
אברהם פורז: אנחנו דנים כרגע בהצעת חוק שמטרתה לטפל אך ורק במערכות הפרטיות של המנוי שרוצה לקבל שירותי בזק בדרך אלחוטית כתחליף לרשתות הקוויות.
אברהם פורז: אנחנו לא מטפלים כרגע בקטע של מה קורה עם המתקן היותר גדול.
אברהם פורז: נכון לרגע זה אמרנו:
אברהם פורז: הפיסיקה היא 30X50X80 סנטימטר; את העניין של ההספקים נשאיר בצד.
אתי בנדלר: למה אתה מתכוון כשאתה אומר "נשאיר בצד"?
אברהם פורז: נחליט אחר-כך בצד אם אנחנו צריכים בחוק הזה להיכנס לקלסיפיקציה הזאת בחקיקה ראשית.
יגאל ביבי: האם כבר קבענו שזה צלחת?
דני רוזן: הציגו את זה בדיון הקודם.
דני רוזן: הביאו לפה פיסית כמה דוגמאות והוועדה ראתה איך זה נראה.
דני רוזן: אלה מתקנים מאוד קטנים, קופסאות קטנות.
יגאל ביבי: האם כל אחד יכול לעשות לו בבית מתקן משל עצמו, קופסא כזאת?
יגאל ביבי: ואם בבית אחד יהיו 10 מתקנים, גם אם לא צריך?
אברהם פורז: בעקרון יכולות להיות בבית אחד גם כמה צלחות קליטה מלווין.
אברהם פורז: יכולים להיות בבית אחד 10 דודי שמש, מה שלא רק יכול להיות אלא גם קורה.
אתי בנדלר: קובע מנכ"ל משרד התקשורת שאין צורך להתקין 10 קופסות בבית אחד כי מתקן אחד יכול לשמש דירות רבות.
נגה רובינשטיין: אולי אפשר להגביל את זה.
אברהם פורז: בעקרון, יכול להיות שיהיה יותר מאחד אם יהיו כמה חברות שעובדות בטכנולוגיה שונה.
יגאל ביבי: היום יש צלחת של הרב עובדיה, יש צלחת של הרב אליהו, יש צלחת של הלווין ויש צלחת לקליטה מרוסיה בבית אחד.
יגאל ביבי: על הגגות רואים שהכל דודים והכל צלחות.
אברהם פורז: לא אתן רשות דיבור לכל אחד כי אני לא מוכן להרוס ישיבה שלמה על דיון בסעיף אחד.
אברהם פורז: אם אני אתן לכל אחד רשות דיבור ללא הגבלה אז זה לא יגמר.
אברהם פורז: להערכתי, מר רוזן, כל הנושא של ההספקים לא אמור להיות בחקיקה ראשית של הכנסת, כי מחר יהיה איזה שינוי באיזה טכנולוגיה ויצטרך לעבור חוק בשלוש קריאות כדי לשנות עוד איזה גה"ץ אחד.
אורלי חורש: "השר" זה שר התקשורת?
אורלי חורש: אולי "בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה".
אתי בנדלר: אנחנו בטוחים שהוא יתייעץ גם אם לא קיימת חובה כזאת מכוח החוק.
אורלי חורש: אבל לא בטוחים.
אורלי חורש: למה לא להוסיף את זה, אם זה נוגע לנושא של איכות הסביבה?
אברהם פורז: זה איננו פוגע בפקודת הרוקחים ובסמכויות שהיא מקנה.
קריאה: יש על כך אפילו סעיף מפורש.
אברהם פורז: אני מניח שאפשר לקחת איזה דבר נורא קטן פיסית ולהוציא ממנו קרינה איומה.
אברהם פורז: אפשרות טכנולוגית כזאת קיימת.
אברהם פורז: לכן אנחנו מדברים כרגע בעיקר על בעית הפיסיקה של המתקנים האלה.
אברהם פורז: לא העוצמה ולא ההספק.
אתי בנדלר: האם המשדר, המקלט ומכשירי העזר הנלווים הם כולם חלק מהמתקן במימדים שמצויים בהגדרה?
אתי בנדלר: זה לא נובע מהכתוב.
דני רוזן: אלה מתקנים נפרדים.
דני רוזן: בדרך כלל המתקנים האלה בנויים על אותו מתקן חיצוני שרואים אותו בתמונות וממנו הולך איזה כבל למתקנים פנימיים.
אתי בנדלר: כשאתה כותב כאן "הכולל אנטנה, משדר או מקלט ומכשירי עזר נלווים, ובלבד שמימדי המתקן לא יעלו על ...".
אתי בנדלר: האם מדובר רק במתקן?
אתי בנדלר: האם לכאורה יתכן שהמשדר או המקלט או מכשירי העזר הנלווים יהיו עוד איזה מפלצת על גבי המתקן עצמו?
דני רוזן: כן, אבל אז לא שמים אותם בחוץ אלא שמים אותם בפנים.
דני רוזן: אני מדבר כרגע על הקופסא הזאת.
אתי בנדלר: מה זה "בפנים"?
דני רוזן: בדרך כלל בציוד אלחוטי יש קופסא המותקנת על הקיר או על הגג, שיוצא ממנה כבל שהולך למתקן שנמצא בדרך כלל בתוך הבית, ממנו הולכים חוטים לדירות.
אתי בנדלר: אז זה לא חלק מהמתקן עצמו?
דני רוזן: אנחנו לא נכנסנו פה לכל הפרטים, איך המתקן בנוי.
דני רוזן: אמרנו שאם הוא בגודל הזה אז הוא בסדר.
נסים דהן: ואם קופסת הסעף שלידו היא פי שניים ממנו?
דני רוזן: אבל היא בדרך כלל לא בחוץ.
דני רוזן: היא עומדת בפנים.
נסים דהן: איפה כתוב שצריך לשים אותה בפנים?
נסים דהן: אם היא ממוגנת היטב ממים אז ישימו אותה בחוץ.
אתי בנדלר: אומר מר רוזן שהאנטנה, המשדר או המקלט ומכשירי העזר הנלווים אינם חלק של המתקן.
אברהם פורז: צריכה להיות הגדרה פיסית על מה מדובר, כי זה ענייני תכנון ובנייה.
אברהם פורז: 30X50X80 - הבנתי.
אברהם פורז: עכשיו אתה אומר שיש עוד ציוד שהוא תורה שבעל-פה, הוא לא כתוב.
אברהם פורז: מה גובהה של האנטנה?
דני רוזן: אנחנו מדברים כרגע על המתקן הזה.
דני רוזן: יש עוד הרבה מתקנים אחרים.
דני רוזן: למשל יש לך שקע בבית, שהוא גם מתקן שיש לו גודל מסויים.
אברהם פורז: מר רוזן, מה שבתוך הבית לא מעניין.
אברהם פורז: אני שואל על השינוי החיצוני של הבניין בפיסיקה.
אברהם פורז: יש את הקופסא הזאת.
אברהם פורז: האם אין אנטנה חיצונית מחוץ לבניין?
דני רוזן: אין אנטנה.
דני רוזן: בחוץ רואים רק את הקופסא הזאת.
אתי בנדלר: אז לא צריך את המלים "הכולל אנטנה, משדר או מקלט ומכשירי עזר נלווים".
אברהם פורז: " "מתקן גישה אלחוטית" - מתקן בזק המשמש או המיועד לשמש לצורכי קליטה ושידור ברשת גישה, ובלבד שמימדי המתקן לא יעלו על ...".
אברהם פורז: המלים "אנטנה, משדר, מקלט ..." יורדות.
אברהם פורז: בתוך הקופסא הזאת תעשה מה שאתה רוצה.
דני רוזן: " "רשת גישה" - מרכיבי רשת בזק ציבורית המשמשים לקישור בין מרכזת לבין נס"ר, באמצעות תשתית קווית, תשתית אלחוטית או שילוב של שניהם.
דני רוזן: "נס"ר (נקודת סיום רשת)" - מישק עליו מחוברים מצד אחד רשת בזק ציבורית ומצד שני ציוד קצה, רשת פרטית או רשת בזק ציבורית אחרת, לפי העניין.
דני רוזן: " הכוונה היא שמתקן גישה אלחוטית הוא חלק מרשת הבזק הציבורית.
נילי יבניאלי: אני רוצה להעיר לגבי הגודל, שיהיה ברור שהוא לא כולל את התורן שעליו זה מותקן.
טובי קנטור: הגישה של המשרד לאיכות הסביבה היא שהגובה יהיה לפחות 3 מטר מגובה הבניין, מהגג.
נסים דהן: אם כך אז יש פה בעיה טכנית.
נסים דהן: עו"ד קנטור אומר שצריך שזה יהיה 3 מטר מעל גובה הבניין.
יעקב ברנדט: הוא לא חייב.
יעקב ברנדט: יש אפשרות שהוא יעמוד על תורן, על עמוד.
אברהם פורז: הוא לא יהיה פטור מהיתר אם הוא יעמוד על תורן.
אברהם פורז: הדבר היחיד שאנחנו נפטור מהיתר זה אותו מתקן קטנטן וצנוע למראה, שעל גודלו דיברנו קודם והוא נמצא על גג הבניין.
אברהם פורז: כל היתר ילך לפי המסלול של היתר בנייה, כולל 50 מטר גובה ו-40 מטר רוחב, ויקבל היתר.
יהודה קלע: שמים תרנים קטנים, בגובה חצי מטר-מטר, שעליהם אפשר להעמיד.
יהודה קלע: המתקן לא יכול לשכב שם.
יהודה קלע: הוא לא חייב להיות 3 מטר.
יהודה קלע: הוא יכול להיות גם חצי מטר.
דני רוזן: לפי מה שהונח לפניכם, התקנה של מתקן גלישה אלחוטי על מעטפת חיצונית של בניין לא טעונה היתר לפי חוק התכנון והבניה.
דני רוזן: אם מישהו רוצה להקים תורן של 12 מטר, שיתכבד ויבקש היתר בניה.
דני רוזן: הדבר השני שהחוק מסדיר זה כל הנושא של בית משותף.
אברהם פורז: האם אותו מתקן של 30X50X80 חייב לעמוד על רגליים?
דני רוזן: יש מקומות בהם מתקינים את זה על הקיר; יש מקומות ששמים על הקיר איזה וו קטן כדי לכוון קצת את הזווית; יש מקומות ששמים את זה על תורן קטן.
דני רוזן: בכל מקום שלא על המעטפת החיצונית - יתכבדו לבקש היתר בניה.
אברהם פורז: מר רוזן, הרי אנחנו לא רוצים לפתוח פה "תיקים צהובים", כך קראו לזה פעם.
אברהם פורז: אנחנו רוצים שהמתקן הזה, עם משהו צנוע לידו, יוכל להתקיים.
אברהם פורז: למשל עם דורגל או רגל שאיננה עולה על 20 סנטימטרים או משהו כזה.
דני רוזן: בלווין אנחנו כתבנו "לרבות ההתקן שמחזיק את הצלחת".
גיא צפריר: חייב להיות התקן.
גיא צפריר: זה כמעט תמיד מותקן.
אברהם פורז: וההתקן הזה יהיה בלתי מוגבל?
ראובן סגן-כהן: לא לרבות.
ראובן סגן-כהן: למעט.
אברהם פורז: התקן של עד 30 סנטימטרים?
אתי בנדלר: הייתם צריכים להגיש לנו גם הגדרה של אותו התקן.
יהודה זמרת: הגשנו.
יהודה זמרת: לצערי הרב לא ---
אברהם פורז: "לרבות ההתקן, אם אינו עולה על 30 סנטימטרים".
אתי בנדלר: "לרבות ההתקן הנושא אותו".
נסים דהן: לפי התמונות שהביאו לנו אין לו עמוד.
אברהם פורז: צריך להסדיר גם את המתקן הזה.
דני רוזן: אנחנו נחשוב על הגדרה נאותה של ההתקן הזה.
אברהם פורז: "התקן נושא שמידותיו אינן עולות על 30 סנטימטרים".
יהודה קלע: אנחנו עלולים להוציא פה מלאכה עקומה.
יהודה קלע: ישנם בתים רבים שיש להם כרכוב, איזה מעקה על הגג.
יהודה קלע: על המעקה קשה להתקין מתקן כזה וצריך לעשות איזה התקן פנימה מהמעקה שעליו המתקן הזה יעמוד.
יהודה קלע: המתקן הזה חייב קו ראייה, הוא חייב להתרומם קצת מעל המעקה.
אתי בנדלר: במלים אחרות, אתה מדבר על 30 סנטימטרים מעבר לגובה המקסימלי של גג הבניין?
אברהם פורז: מקו הרקיע.
אברהם פורז: בליטה של 30 סנטימטרים מגג הבניין.
יהודה קלע: התושבת צריכה להיות 30 סנטימטרים מעל קו הבנייה העליון.
אברהם פורז: מגובה הבניין.
יגאל ביבי: לפני שנים כל אחד התקין דוד שמש כפי שהוא רצה.
יגאל ביבי: עד שיצאו הוראות שצריך לשים את זה בצורה אסתטית ומקצועית.
יגאל ביבי: אחרי כן היו אנטנות, וכל אחד שם אנטנה.
יגאל ביבי: חייבו בבית משותף אנטנה מרכזית כדי שלא יהיה ים של תרנים.
יגאל ביבי: הלהיט הבא בבלגן הוא העניין הזה של מתקני גלישה אלחוטית.
יגאל ביבי: בואו לא נחכה עוד 20 שנים ואז נגיד כמה שזה מכוער, כמה שזה לא יפה, כמה שזה בלגן וכמה שאחד נכנס לתוך החיים של השני.
יגאל ביבי: אני חושב שצריך לקבוע בצורה ברורה - כפי שקבענו לגבי אנטנה מרכזית וכפי שקבענו לגבי דודי שמש - איפה שמים ואיך עושים.
יגאל ביבי: זה יהיה חלק מהתכנון של הבניין.
יגאל ביבי: בהוראות התכנון והבניה צריך להיות מקום לדודי שמש, לאנטנה מרכזית ולמתקן גישה אלחוטית, בצורה מסודרת.
יגאל ביבי: לא חאפרים, שכל אחד עושה מה שהוא רוצה.
יגאל ביבי: עם מסתורים נכונים, עם גישות נכונות.
יגאל ביבי: שכל מהנדס יידע, ישאל את "בזק" לאיזה כיוון צריך לכוון את האנטנות.
דני רוזן: אלה המתחרים של "בזק".
יגאל ביבי: אני לא רוצה להיות בין מחוקקי החוק הזה כאשר בעוד 10 שנים יגידו איזה יער של בלגן השאירו לנו פה בארץ.
יגאל ביבי: לכן צריך לעשות את זה בצורה מסודרת.
נסים דהן: אתה יודע מה קרה עם כל ההקלות שנתנו להם: נתנו להם הקלות באחוזי בנייה.
נסים דהן: רצו מסתור לדודי שמש והם קיבלו 6% הקלה.
נסים דהן: ב-2% השתמשו לדודי השמש והשאר בא לתוך הבניין.
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, אתה צודק לגמרי בהערה שלך.
דני רוזן: נס"ר זה "מישק שעליו מחוברים מצד אחד רשת בזק ציבורית ומצד שני ציוד קצה, רשת פרטית או רשת בזק ציבורית אחרת, לפי העניין".
דני רוזן: הכוונה היא שמתקן הגישה הוא חלק מרשת הבזק הציבורית.
דני רוזן: "27א (ב) למונחים אחרים בסימן זה תהא המשמעות שיש להם בסעיף 6כו.
דני רוזן: " 27ב.
דני רוזן: - התקנת מתקן גישה אלחוטית - הוראות מיוחדות "(א) התקנת מתקן גישה אלחוטית תיעשה בהתאם להוראות סימן זה.
דני רוזן: (ב) התקנת מתקן גישה אלחוטית הנעשית לפי סעיף 266ג לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן - חוק התכנון והבניה), פטורה מהיתר לפי פרק ה' לחוק האמור.
אברהם פורז: תזכירו לי את סעיף 266 - מה הוא אומר?
אתי בנדלר: זה סעיף שנמצא כאן, שנעבור עליו בהמשך.
אתי בנדלר: זה סעיף מוצע שהוא תיקון עקיף.
יהודה זמרת: אם אתה מבצע תיקון עקיף אז לא צריך לכאורה לתת הוראה בחוק הזה.
אתי בנדלר: לכאורה צריך.
דני רוזן: "(ג) אין באמור בסעיף קטן (ב) כדי לפטור מהחובה לקבל כל רשיון, היתר, אישור או הסכמה לפי כל דין אחר.
אתי בנדלר: איזה עוד דינים אחרים יש?
גבריאל מאיר: אנחנו דווקא הדגשנו בדברי ההסבר שזה לא גורע מהחובות לקבל היתרי קרינה(?
גבריאל מאיר: ) למיניהם.
דני רוזן: 27ג.
דני רוזן: - התקנת מתקן גישה אלחוטית בבית משותף כאן יש בעיות קניין.
דני רוזן: נא לשים לב.
דני רוזן: (1) מבקש ההתקנה ובעל הזכויות במקום המיועד להתקנה (להלן - בעל הזכויות) לא הגיעו להסכמה על עצם ההתקנה, או על התנאים להתקנה, בתוך 30 ימים מיום שמבקש ההתקנה פנה בבקשה בכתב לבעל הזכויות;" (2) מבקש ההתקנה פנה אל המפקח בכתב בבקשה להתיר התקנת מתקן גישה אלחוטית; (3) מבקש ההתקנה הוכיח כי התקנת מתקן גישה אלחוטית ברכוש המשותף אינה אפשרית, או שהיא תפגע בעצם השידור או הקליטה; (4) מתקן הגישה האלחוטית נועד לספק שירותי בזק למבקש ההתקנה.
נסים דהן: אתם יוצאים מתוך נקודת הנחה שאותו מתקן משרת רק את מי שביקש את ההתקנה.
נסים דהן: האם לא יהיה מצב שיתקינו מתקן על הבניין שלי וזה ישרת גם את הבניין שלך?
נסים דהן: יתקינו על הבניין שלי, ידברו רק איתי, אבל לקופסת הסעף יחברו עוד 10 בניינים.
נסים דהן: האם יכול להיות מצב כזה?
דני רוזן: יכול להיות מצב כזה.
נסים דהן: אתה צריך לבקש רשות מכל 10 הבניינים.
דני רוזן: אם שמים על הבית שלך משהו אז צריך לבקש ממך רשות.
נסים דהן: אבל הבית שלי משרת גם את הבית שלך ואיתך לא דיברו.
נסים דהן: אולי יש שני שכנים "קשים", אני יותר "קל" ולכן דיברו איתי ולך שמו מבלי שישאלו אותך.
גבריאל מאיר: יש לזה התייחסות בהצעה שלנו.
אברהם פורז: בואו נעבור שלב, שלב.
אברהם פורז: בסעיף קטן (א) אתם מדברים על מצב שבעל דירה מבקש למעשה לא ברכוש משותף ולא ברכוש שלו אלא ברכוש שצמוד לאחר.
גבריאל מאיר: נכון.
גבריאל מאיר: זה בדיוק אותה בעיה שנתקלנו בה בעניין צלחות הקליטה של הלווין.
אתי בנדלר: האם זה נוסח זהה לנוסח שהיה לגבי הלווין?
גבריאל מאיר: זה לא נוסח זהה.
אתי בנדלר: אנא תפנה את תשומת לבנו לשינויים.
אברהם פורז: מה קורה כשזה ברכוש המשותף?
גבריאל מאיר: המשטר של בית משותף נמצא בסעיף 6כט לחוק.
גבריאל מאיר: הוא מופיע כאן בשינויים הטרמינולוגיים המחוייבים.
גבריאל מאיר: סעיף 6כט זה הנחת רשת כבלים במקרקעין פרטיים והחזקתם.
גבריאל מאיר: הוא מתייחס גם למקרקעין פרטיים וגם לבית משותף.
אתי בנדלר: אני מניחה שאלה סעיפים שהצעתם להעביר לסעיפים אחרים של החוק.
נילי יבניאלי: הוא עובר לפרק ו'.
גבריאל מאיר: בסעיף 6כט(א) מדובר על הנחת רשת כבלים במקרקעין פרטיים.
גבריאל מאיר: החוק מובא בהתאמה למתקן גישה אלחוטית.
גבריאל מאיר: בסעיף 6כט(ב) מדובר ב- - -
דני רוזן: מוגדר פה שצריך הסכמה של בעל המקרקעין.
דני רוזן: זה המסר בסעיף שלנו.
אברהם פורז: אנחנו כרגע מדברים על בית משותף בסעיף 6כט.
דני רוזן: שם כתוב שטעונה הסכמת רוב בעלי הדירות.
אברהם פורז: אני מכיר את זה, כי היה איזה שיפוץ קטן שעשינו לפני כמה שנים בעניין הזה.
אברהם פורז: חבר הכנסת דהן זוכר את זה וגם אני.
נסים דהן: העיקר שהגענו להסכמה.
גבריאל מאיר: סעיף קטן 6כט(ב) הוא למעשה המשטר הרגיל של רוב-מיעוט בבית משותף.
אברהם פורז: איפה כתוב שהתקנת מתקן גישה אלחוטית כזה דינו כדין רשת כבלים?
אתי בנדלר: בסעיף 27ד המוצע כתוב ש"הוראות סעיפים 6כט עד 6לא יחולו לעניין התקנת מתקן גישה אלחוטית, בשינויים המחוייבים".
אברהם פורז: במלים אחרות, כרגע אנחנו עוזבים את הרכוש המשותף.
אברהם פורז: עכשיו מדברים על רכוש הפרט.
אברהם פורז: זאת אומרת, גג שהוא צמוד לאחת הדירות בבית משותף כשאחד הדיירים בקומה התחתונה רוצה מתקן גישה אלחוטית.
גבריאל מאיר: אני רוצה שירות טלפוני אלחוטי.
נסים דהן: זה לא שירות טלפוני אלחוטי.
נסים דהן: זה שירות טלפוני קווי.
נסים דהן: אלחוטי זה חברות אחרות, שלא נכנסו לכאן.
נסים דהן: המרכזת היא אלחוטית אבל בתוך הבית זה טלפון רגיל שאנחנו מכירים.
דני רוזן: אתה צודק.
דני רוזן: זה לא נייד אלא נייח.
דני רוזן: המונח הוא נייח-נייד.
דני רוזן: השימוש במלה "אלחוטי" מטעה.
גבריאל מאיר: אני רוצה שוב לעבור על הסעיפים ולהסביר את האיזון שאנחנו עשינו כאן מבחינת זכויות הקניין.
גבריאל מאיר: סעיף 27ג - "התקנת מתקן גישה אלחוטית בבית משותף".
אברהם פורז: אגב, בית משותף זה כהגדרתו בחוק המקרקעין?
אברהם פורז: ומה דינו של בית משותף שאינו רשום?
גבריאל מאיר: יש הפניה לסעיף 77.
אתי בנדלר: אנחנו בזמנו בדקנו את ההגדרות.
גבריאל מאיר: יש שם הפניה גם לבית משותף שאינו רשום, שהוא עדיין בית משותף.
סעיף 27ג: עד כאן למעשה התנאים שחלו.
אברהם פורז: לא רק ברכוש המשותף.
אברהם פורז: גם ברכוש הצמוד לדירתו.
אברהם פורז: אולי ברכוש המשותף זה בלתי אפשרי אבל בדירתו זה אפשרי.
אברהם פורז: צריך לכתוב את זה.
אברהם פורז: לדעתי צריך לכתוב: "מבקש ההתקנה הוכיח כי התקנת מתקן גישה אלחוטית בדירתו או ברכוש המשותף אינה אפשרית.
אברהם פורז: ..".
אתי בנדלר: אז נצטרך לשנות גם את הנוסח שכבר עשינו.
גבריאל מאיר: עד כאן העתקנו את הסעיפים של החוק הקיים.
דני רוזן: צלחת הלווין היא יותר גדולה והיתה דרישה שהיא תהיה רק על הגגות.
דני רוזן: לעומת זאת, פה זה דבר קטן ואפשר לשים אותו גם לא על הגג.
אברהם פורז: לא כל-כך קטן.
אברהם פורז: זה 80 סנטימטרים.
דני רוזן: זה קטן מאוד.
דני רוזן: זה המקסימום.
יהודה זמרת: צלחת ממוצעת היא 60 סנטימטרים.
גבריאל מאיר: כאשר אדם הולך למפקח ומבקש לפגוע בזכות קניין של הפרט, לי קשה להעלות על הדעת שהוא יאשר לו להיכנס לשטח צמוד של הזולת --- מערכת האיזונים היא לא נכונה.
אברהם פורז: הלוגיקה היא נכונה.
אברהם פורז: אסביר את זה בנאום, שהכוונה היא גם ברכושו.
גבריאל מאיר: עד עכשיו למעשה רשמנו את המגבלות שהיו בלווין, בשינויים המחוייבים.
נסים דהן: בלבד?
גבריאל מאיר: לאו דוקא בלבד.
גבריאל מאיר: יכול להיות לדיירים בתוך הבניין.
גבריאל מאיר: אבל הוא חייב להיות בין המנויים.
גבריאל מאיר: לא יעלה על הדעת שאני כדייר בבניין לא רוצה לקבל שירות ואני למעשה מבקש לעשות עסקים בשטח צמוד של השכן שלי.
גבריאל מאיר: לא יכול להיות דבר כזה.
גבריאל מאיר: אני רוצה להתייחס לאיזון שעשינו לגבי זכויות הקניין.
גבריאל מאיר: כדי לבקש התקנת מתקן גישה אלחוטית--
אברהם פורז: הוא מעביר את זה לערכאה שיפוטית.
אברהם פורז: כדי שאפשר יהיה להתקין את זה על הגג הצמוד לדירתך, למורת רוחך ובניגוד לדעתך ובלי הסכמה איתך, זה רק על-ידי החלטה של גורם שיפוטי, המפקח.
נסים דהן: הוא מַתְנה עוד תנאי, שאני גם אקבל קו בעקבות זה.
גבריאל מאיר: האיש מבקש ההתקנה גם יקבל שירות.
גבריאל מאיר: כיוון שהמתקן הזה יכול בעצם לשרת גם בניינים אחרים לא יעלה על הדעת שאני עושה עסקים, אני מזמין מישהו להתקין מתקן ויוזם הליך אצל המפקח כדי לפלוש לשטח הצמוד לדירתך, ובעצם יש לי כאן אולי אינטרס כספי אבל לא אינטרס ---.
נסים דהן: אני בסך הכל ועד הבית.
נסים דהן: אני לא משתמש בזה אבל כוועד הבית אני חייב לתת פתרונות לדיירים ואני מזמין כזה מתקן.
נסים דהן: למה שאני אקבל מזה שירות?
נסים דהן: או שאני חברת ניהול ואני רוצה לתת שירות לדיירים.
נסים דהן: אני מזמין את התקנת המתקן אך אני כחברה לא נהנה מזה.
אברהם פורז: ברור לגמרי שאדם שמבקש את ההתקנה לא צריך את זה לנוי וגם לא בשביל להרגיז את השכן.
גבריאל מאיר: ולא בשביל עסקים.
נסים דהן: עזוב בצד עסקים.
נסים דהן: עינך צרה ביהודי שעושה עסקים?
נסים דהן: מה זה קשור?
נסים דהן: אני חברת ניהול או שאני ועד בית ואני מזמין כזה מתקן.
נסים דהן: אני לא איהנה מזה כי אני חברת ניהול אבל אני רוצה שהדיירים ייהנו מהמתקן.
נסים דהן: אתה תגיד: לא, אתה הזמנת אך כחברת ניהול אתה לא נהנה ולכן אני לא יכול להתקין את זה?
גבריאל מאיר: נכון, כי אנחנו רואים כאן ---
נסים דהן: אבל זה התפקיד של חברת הניהול.
גבריאל מאיר: אנחנו מגינים על זכות הקניין.
גבריאל מאיר: לדעתנו האיזון הראוי בין השירות הבסיסי לבין הגנה על זכות הקניין הוא שאותו אדם שמבקש יהיה חייב להיות זה שגם יהנה מהשירות.
גבריאל מאיר: הוא לא יכול לבקש בשם מישהו אחר.
נסים דהן: מה תעשה לגבי חברת ניהול?
נסים דהן: האם היא צריכה לקבל קו בעקבות הבקשה?
גבריאל מאיר: לגבי צלחת לווין אנחנו לא ראינו צורך לעשות את זה.
קריאה: למשל בבניין משרדים המשכיר בכלל לא מקבל שירות.
סיגל יאיר: אני חושבת שזאת נקודה שנוגעת לי, במרכז השלטון המקומי, אבל אם כבר אתם מדברים על זה אז למה כבר לא להציע, מאחר שיש מגמה בבתים משותפים לעבור לחברות ניהול ונציגויות בתים משותפים שמוכרות כאישיות משפטית מוכרת, למה לא להגיד שהמבקש יכול להיות חברת הניהול אבל הוא יצטרך להחתים את רוב בעלי הדירות?
אברהם פורז: רבותי, אנחנו נוריד את פסקה (4).
אברהם פורז: אין צורך בזה.
גבריאל מאיר: "(ב) המפקח רשאי להתיר את התקנת מתקן הגישה האלחוטית, כאמור, ולהתנותו בתנאים והוראות שיקבע, לרבות במקרה שבעל הזכויות יהיה מעוניין בהסרת מתקן הגישה האלחוטית או בהעתקתו למקום אחר, כדי לאפשר את ביצוען של עבודות בניה מכוח היתר בניה על פי הוראות חוק התכנון והבניה.
גבריאל מאיר: (ג) החליט המפקח בענין התקנת מתקן גישה אלחוטית בהתאם להוראות סעיף קטן (ב), ניתן לפנות למפקח בבקשה לשנות את החלטתו, אם השתנו הנסיבות שעמדו ביסוד החלטתו.
גבריאל מאיר: (ד) הוראות סימן ד' לפרק ו' לחוק המקרקעין יחולו על הדיון בפני המפקח גם לפי סעיף זה.
גבריאל מאיר: "
אברהם פורז: אנשי משרד הפנים, מבחינת
אברהם פורז: כם האם זה יכול להיות גם על קיר הבניין?
דלית זילבר: כן.
יהודה זמרת: אולי הפגיעה הנופית תהיה גדולה יותר אם זה יהיה על הקיר.
יהודה זמרת: 80 סנטימטרים על קיר החזית של הבניין זה פגיעה נופית.
יהודה זמרת: צריך להגדיר עדיפויות.
יהודה זמרת: רק במקרה שאין היתכנות טכנית לשים על הגג או לשים על קיר אחורי, רק אז אולי צריך לשקול אם צריך לשים את זה על קיר קדמי.
אברהם פורז: מה אומרים ראשי "אופק"?
ראובן סגן-כהן: אין בעיה עם מה שאמר משרד הפנים.
דני רוזן: לגבי אנטנות לווין הסיכום היה להתקין אותן רק על הגג.
דני רוזן: אנטנות לווין הן דבר הרבה יותר גדול בפיסיקה מהדבר הזה.
דני רוזן: היום מסתכלים על קו הרקיע של ישובים, בעיקר ישובים קטנים, שהם בדרך כלל גם יפים, יש בהם בתים יפים ועצים.
דני רוזן: כשאני רואה את האנטנות על קו הרקיע אני שואל אם היה נכון לשים אותן על הגג.
דני רוזן: אולי היה נכון דווקא לשים אותן על הקירות.
נסים דהן: אתה מדבר על צלחות הלווין, שקוטרן 1.20 מטר.
דני רוזן: הקביעה, שצריך לשים אנטנת לווין רק על הגג, אני אומר את זה בחוכמה שלאחר מעשה, אני בכלל לא בטוח שהיתה נכונה, כי זה בולט על קו הרקיע וזה מאוד לא יפה.
דני רוזן: לעומת זה אני חושב שאולי כל אחד לא רוצה לפגוע ברכוש שלו.
דני רוזן: אסור שזה יהיה בחזית הבניין אבל אם זה על הגג או בצד, מה זה חשוב?
נסים דהן: זה יהיה בסוף כעין מסך של אנטנות.
סיגל יאיר: לדעתי צריך פה לעשות דבר שתואם את גובה הבניין.
דבורה סיילס: יש לי שאלה לאלה שמעוניינים להתקין את המתקן הזה: איך למעשה יפקחו על אופן ההתקנה?
דבורה סיילס: שמענו שבמקומות מסויימים חייבים לשים עמוד שעליו יותקן המתקן הזה.
אברהם פורז: עד 30 סנטימטרים.
דבורה סיילס: גם הוא מצריך מתקן שעליו יותקן המתקן של ה-30 סנטימטרים.
דבורה סיילס: איך יהיה הפיקוח איפה יתקינו, איזה גודל זה יהיה, איך זה יעמוד?
דבורה סיילס: על-פי החוק הזה אין פיקוח על איך זה ייראה בשטח.
אברהם פורז: רבותי, אני רוצה להגיד לכם את דעתי בעניין הזה.
אברהם פורז: אני לא חסיד לגישתו של מר דני רוזן.
אברהם פורז: אני חושב שהדבר הכי מכוער זה צלחות קליטה שנמצאות על הקירות.
אברהם פורז: ראיתי כמה מדינות שבהן זה הותקן באופן פרוע והבניינים פשוט נראים נורא.
אברהם פורז: נכון שבבנייה צמודת קרקע יתכן שאולי אפשר לחשוב על דבר אחר אבל בבתים משותפים ברגע שאתה שם את זה על הקירות זה הרבה יותר מכוער מאשר כשזה מותקן על הגג.
אברהם פורז: זה עניין ערכי.
דני רוזן: הקביעה בחוק, שתהיה אנטנה אחת על הבית, תפתור את הבעיה, כי היום כבר לא שמים 200 אנטנות קטנות על כל דירה.
דני רוזן: זו קביעה חשובה בחוק.
דני רוזן: התביעה שלך היתה שתהיה צלחת אחת על המבנה.
דני רוזן: זאת קביעה חשובה, שמונעת את הכיעור.
אברהם פורז: אבל פה יכול להיות מצב שיתפתחו מערכות כאלה של יותר מחברה אחת ובהנחה שתתפתח תחרות - מה שאנחנו בוודאי רוצים - יכול להיות שתהיה יותר מחברה אלחוטית אחת.
אברהם פורז: מאחר שזה לא נשלל, אנחנו צריכים לקחת את האפשרות הזאת בחשבון.
אברהם פורז: אני נאמן לשיטתי.
אברהם פורז: אני אומר שאם זה על הגג זה פטור מהיתר.
אברהם פורז: בכל מקום אחר זה צריך להיות טעון היתר.
אברהם פורז: דרך המלך של המתקן היא התקנתו על הגג.
דלית זילבר: כמו צלחות לווין.
נסים דהן: אבל טוען מר דני רוזן, בצדק, שאתה רוצה לפטור מהיתר על הגג - וההיתר בעצם נותן רק את הפתרון הויזואלי - אך הוא אומר שעל הגג זה הכי מכוער.
אברהם פורז: בעיני על הגג ממילא כבר יש ריכוז של דודי שמש וצלחות וקולטים (אמנם הם שוכבים).
נסים דהן: צריך לעשות סדר.
דני רוזן: יש מקום אחד שמפריע לך, שהוא חזית הבניין.
דני רוזן: בכל היתר זה לא מפריע.
אברהם פורז: אין לי אפשרות להגדיר חזית.
אברהם פורז: כל הארץ חזית.
יעקב ברנדט: לפי הפרוצדורה המוצעת פה עלול להיווצר איזה פינג-פונג.
יעקב ברנדט: בדרך כלל כשיש בית משותף עם מספר דירות ויש בעיה אובייקטיבית להתקין אותו על הרכוש המשותף, אחד הדיירים יבקש מקום פלוני.
יעקב ברנדט: לפי הניסוח כאן על המפקח להתייחס לאותו מקום פלוני.
יעקב ברנדט: אנחנו מציעים שתינתן סמכות למפקח לקבוע מקומות חליפיים, שהוא יבוא וישקול.
יעקב ברנדט: לפי זה הוא יכול להתנות תנאים אבל הוא לא יכול להציע מקום חליפי.
אברהם פורז: זה כתוב.
נסים דהן: מר ברנדט צודק.
נסים דהן: עשינו את זה גם לגבי צלחות לווין.
גבריאל מאיר: כשבא המפקח, כל דייר יכול להצטרף אליו.
גבריאל מאיר: אני לא רואה בזה קושי.
אברהם פורז: כשאנחנו אומרים ש"המפקח רשאי להתיר את התקנת מתקן הגישה האלחוטית, כאמור, ולהתנותו בתנאים והוראות שיקבע" ---
יעקב ברנדט: "כאמור" זה באותו מקום שלגביו נתקבלה הבקשה.
אתי בנדלר: "כאמור" זה ברכוש שצמוד לאדם מסויים.
נסים דהן: הוא צודק.
נסים דהן: רק על-פי הבקשה.
אתי בנדלר: נניח שאני המבקשת, ואני מבקשת להתקין אצלך.
אתי בנדלר: אנחנו שני הצדדים בדיון בפני המפקח.
אתי בנדלר: המפקח בהתאם למבנה הזה לא יכול להחליט שהמתקן לא יהיה אצלך אלא יהיה אצל מר רוזן.
אברהם פורז: יש פה שני דברים שונים.
אברהם פורז: אני בעל הגג ורוצים להתקין מתקן.
אברהם פורז: זה נמצא בדיוק בקטע שבו אני נוהג לשבת ולהתבונן בים.
אברהם פורז: אני מתנגד להציב את המתקן שם והמפקח יכול להגיד שיש להציב אותו על הגג לא מול הים אלא בפינה אחרת.
אתי בנדלר: על הגג ברכוש המשותף או ברכוש צמוד אליך?
אברהם פורז: ברכוש פרטי.
אתי בנדלר: כשמדובר בחלק שצמוד אליו.
יעקב ברנדט: זה לא ברור.
יעקב ברנדט: יכול להיות שיש בעל גג נוסף לידך.
אברהם פורז: הכוונה היא שהמפקח יוכל לומר איפה בדיוק להתקין את המתקן על אותו גג.
אתי בנדלר: זה קיים כל עוד הגג הוא לא גג שלך.
נסים דהן: הוויכוח כאן הוא ויכוח בין שניים.
נסים דהן: אבל המפקח יכול להחליט שזה בכלל בשלישי.
אברהם פורז: השאלה הבאה היא, האם הוא יכול להגיד שעל הגג הזה בכלל לא יוצב מתקן?
אברהם פורז: ואז מה הלאה?
אברהם פורז: אז הוא יכול להגיש בקשה להציב את זה על גג אחר?
נסים דהן: אומר מר יעקב ברנדט שברגע שיש כבר בקשה המפקח יוצא לשטח ומחליט איפה.
נסים דהן: האם עוד פעם תוגש בקשה ועוד פעם ייצא המפקח לשטח?
אברהם פורז: אבל אז יש בעל דין אחר.
נגה רובינשטיין: נניח שיש בעל דירה מסויים שמתנגד ויש לו 30 ימי התנגדות.
נגה רובינשטיין: אם אתה יכול ליצור פרוצדורה שכל הבעלים הפוטנציאליים שאצלם תותקן האנטנה יוכלו להתנגד במהלך התקופה - אולי זה יהיה אפשרי.