GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רפאלי-כדורי: עמית שכטר: הבאנו לכאן את סגן הכלכלן הראשי לשעבר של ה- FCC, שסיים תפקידו לפני מספר חודשים, שהיה בתפקידו בשנים שה- FCC עיצב את מדיניות ה- UNBUNDLING.
מיכל רפאלי-כדורי: מדובר על הרשות הפדרלית לתקשורת בארצות-הברית.
מיכל רפאלי-כדורי: אדוני ביקש כאן
מיכל רפאלי-כדורי: בדיונים קודמים – וגם חברי מר איינהורן העלה בדיונים קודמים את הצורך שנדון בנושא הזה תוך כדי למידה שלו ולא רק מתוך הוויכוח של שני הצדדים, וביקשנו את פרופסור דגרבה שיושב כאן לצדי – שהוא היום יועץ עצמאי – להציג איך הוסדרה הסוגיה הזאת בארצות-הברית.
מיכל רפאלי-כדורי: אני אתרגם את דבריו לפרוטוקול.
מיכל רפאלי-כדורי: השקפים הם בעברית.
מיכל רפאלי-כדורי: הדברים שלו הם תיאור של המצב בארצות-הברית, אחרי כן נרצה גם להסביר מה אנחנו רוצים שיהיה בחקיקה בישראל.
מיכל רפאלי-כדורי: נסים דהן: ההיסטוריה בארצות-הברית זה כמו ההיסטוריה כאן, שבתחילה היה מונופול ולאט-לאט זה הופרט?
מיכל רפאלי-כדורי: עמית שכטר: כן.
מיכל רפאלי-כדורי: שם עדיין יש מונופול ומדובר על שבירת המונופול בשיחות הטלפון המקומיות בארצות-הברית, כמו בישראל.
פרופסור פטריק דגרבה: תודה על כך שהזמנתם אותי לכאן היום.
פרופסור פטריק דגרבה: היקף ה- UNBUNDLING בארצות-הברית הוא גדול יותר מאשר היקפו בישראל, לכן האורח יתרכז אך ורק ב- UNBUNDLING של רשת הגישה.
פרופסור פטריק דגרבה: בארצות- הברית ה- UNB
פרופסור פטריק דגרבה: UNDLING מוחל על חלקי רשת נוספים.
פרופסור פטריק דגרבה: נעמי חזן: המושג L00P UNBUNDLINGזה רק רשת הגישה?
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: רק רשת הגישה – ההגדרה של LOCAL LOOP.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר):
פרופסור פטריק דגרבה: האורח מסביר שרשת הגישה הם אותם חוטי נחושת שמחברים מהבית של המנוי אל המרכזת הקרובה ביותר של חברת הטלפונים.
פרופסור פטריק דגרבה: מדובר בשני חוטי נחושת או בזוג נחושת.
פרופסור פטריק דגרבה: תהליך ה- UNBUNDLING הוא ניתוק פשוט של זוג הנחושת מהמרכזת של בעל המונופול, של חברת הבזק הקיימת, וחיבור שלו למרכזת של המתחרה החדש.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: מדובר על המרכזת הקרובה ביותר.
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: הקרובה ביותר לבית המנוי.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: אבל עד המרכזת הקרובה ביותר יש עוד הרבה חיבורים.
פרופסור פטריק דגרבה: יגאל ביבי: בבית אחד יש כאלה שרוצים חברה זו או חברה זו, האם באותם הקווים אתה מעביר את שתי החברות, בשתי מרכזיות?
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): הסביר האורח שמעבר למרכזת קיימים שירותי מיתוג, וכרגע בישראל לא דנים ב- UNBUNDLING שלהם.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: בלי שתעשה UNB
פרופסור פטריק דגרבה: UNDLING על כל המיתוגים זה לא יעבוד.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): האורח מסביר לגבי השאלה של חבר הכנסת ביבי, שלבית המנוי מגיעה רק חברה אחת.
פרופסור פטריק דגרבה: ניתן מהמתג – הוא מסביר שכמו בארצות-הברית, חברות שיחות החוץ הן מקבילות לחברות הבינלאומיות בישראל, אתה יכול לנתב את השיחה דרך חברה אחרת אם אתה רוצה, אבל לבית הבנוי מגיעה רק חברה אחת.
פרופסור פטריק דגרבה: יגאל ביבי: זאת אומרת, כל שכונה צריכה להחליט על החברה.
פרופסור פטריק דגרבה: דוברים: לא.
פרופסור פטריק דגרבה: כל אדם.
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: לא.
פרופסור פטריק דגרבה: הוא הסביר שזה זוג נחושת שמעבירים לכל אדם.
פרופסור פטריק דגרבה: היו"ר אברהם פורז: אני מציע לתת לו להסביר את התזה שלו ואחר כך יהיו שאלות.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): ההסדר החוזי בארצות-הברית הוא שחברת הבזק המתחרה חוכרת את התשתית מהמונופול הקיים ובעבור תשלום חודשי קבוע משתמשת באופן בלעדי בתשתית זאת ללקוחותיה.
פרופסור פטריק דגרבה: מטרת פירוק רשת הגישה בארצות-הברית היא לעודד את התחרות בשווקי הטלפון המקומיים.
פרופסור פטריק דגרבה: הסיבה שמפרקים דווקא את רשת הגישה לבית היא משום שרשת הגישה לבית היא מעין צוואר בקבוק.
פרופסור פטריק דגרבה: יהיה קשה לשחקנים חדשים לבנות במהירות רשת גישה למספר גדול של לקוחות.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: יותר זול עבורם לשלם דמי שכירות.
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: בשלב ראשון.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): השחקנים החדשים צריכים לבנות את רשת המיתוג והתמסורת של עצמם, ולכן הגיוני יותר שהם יוכלו להחזיר לעצמם את ההשקעה אם הם יוכלו להגיע במהירות רבה יותר ללקוחות באמצעות רשת הגישה.
פרופסור פטריק דגרבה: על מנת שהשחקן החדש יוכל ליהנות מהיתרונות הכלכליים העצומים של הצפיפות של פריסת הרשת של המתחרה הקיים, צריך לתת לו להגיע ללקוחות כדי שיוכל להיווצר לו בסיס לקוחות שיאפשר את התחרות.
פרופסור פטריק דגרבה: אפשר לראות מנתונים של ה- FCC שבשנתיים שבהן המדיניות הזאת מופעלת, גדל מספר רשתות הגישה שפורקו מכ- 400,000 ל- 3.2 מיליון, כלומר פי שמונה בתקופה של שנתיים.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: מתוך?
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: תיכף נגיע לכך.
פרופסור פטריק דגרבה: שלמה וקס: את זה הם מסתירים.
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: לא מסתירים, זה נמצא בשקף הבא: שיטות אחרות ל- UNBUNDLING.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): ישנן גם שיטות אחרות של פירוק רשת הגישה, ובדרכים האלה, על ידי הקמת תשתיות עצמאיות, גדל מספר רשתות גישה עצמאיות מ- 2.8 מיליון בסוף דצמבר 1999 ל- 4.3 מיליון בסוף יוני 2000.
פרופסור פטריק דגרבה: הנקודה שמציין המרצה היא, שהמתחרים גם בונים רשתות משל עצמם בנוסף לכך שהם משתמשים ברשתות גישה של אחרים.
פרופסור פטריק דגרבה: לשאלת חבר הכנסת דהן – היום התחרות מגיעה ל- 6.7%.
פרופסור פטריק דגרבה: המתחרים משרתים 6.7% מכלל המשתמשים בטלפון בארצות-הברית.
פרופסור פטריק דגרבה: נסים דהן: לא זו היתה שאלתי.
פרופסור פטריק דגרבה: שלושה מיליון מטר, מתוך כמה?
פרופסור פטריק דגרבה: נגה רובינשטיין: צריך להכפיל את זה ב- 15.
פרופסור פטריק דגרבה: עמית שכטר: זה 6.7%, זה מספר באחוזים מתוך המספר הזה.
פרופסור פטריק דגרבה: זה לא מטראז', זה מיליונים.
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): שקף: תחרות ללא UNBUNDLING.
פרופסור פטריק דגרבה: בחלק מהמדינות: בבריטניה, באוסטרליה, בניו-זילנד, ניסו לפתוח את השוק לתחרות שלא באמצעות UNBUNDLING, אלא על ידי תחרות מבוססת על תשתיות במלואה.
פרופסור פטריק דגרבה: בתחילת העשור הזה, בבריטניה ובאוסטרליה התחילו להשתמש במבני פירוק רשת הגישה, וגם בניו-זילנד היום מקיימים דיונים על הנושא הזה.
פרופסור פטריק דגרבה: UNBUNDLING איננו "קישור גומלין".
פרופסור פטריק דגרבה: ההגדרות בארצות-הברית של "קישור גומלין" הן כאשר לקוח שהוא מנוי של רשת אחת רוצה לדבר עם לקוח שהוא מנוי ברשת אחרת.
פרופסור פטריק דגרבה: UNBUNDLING פירושו העמדת התשתית הפיסית לרשות המתחרה, בדיוק כמו שמשרד של רואה חשבון חוכר משרדים בבניין לצורך השימוש שלו.
פרופסור פטריק דגרבה: אנחנו נשמח להסביר שיטות יותר קיצוניות של UNBUNDLING, אבל נוכח קוצר הזמן נסתפק בחלק.
פרופסור פטריק דגרבה: שקף: UNBUNDLING מחוייב בחקיקה.
פרופסור פטריק דגרבה: בארצות-הברית, ה- UNBUNDLING מופיע כחיוב בחקיקה משום של – FCC לא היתה סמכות להתערב ברשתות הטלפון שהן של המדינות, שהן איזוריות, וכך העניקו לו את הסמכות הזאת.
פרופסור פטריק דגרבה: גם באיחוד האירופי, חלק מהגופים הרגולטוריים סברו שאין להם את הסמכות החוקית לכפות UNBUNDLING ואחרי המלצת האיחוד האירופי להנהיג מדיניות UNBUNDLING, חזרו אל האיחוד האירופי על מנת שיחוקק חוק כזה שיחייב מדיניות UNBUNDLING כדי לתת להם סמכות.
פרופסור פטריק דגרבה: UNBUNDLING מוטל רק על המונופול הקיים ויש לכך מספר סיבות.
פרופסור פטריק דגרבה: המטרה היא זירוז פתיחת השוק לתחרות, ועל ידי פירוק רשת הגישה אפשר לזרז את ההגעה של השחקנים החדשים אל הלקוחות שמחכים לקבל את השירותים שלהם.
פרופסור פטריק דגרבה: השימוש ברשת הגישה מוריד את העלויות הראשוניות של המתחרה החדש ומאפשר לו להתחרות בחברת הטלפון הקיימת ביתר יעילות.
פרופסור פטריק דגרבה: אבל, באותו זמן חברת הטלפון מקבלת פיצוי עבור ההשקעה שלה, משום שהשחקן החדש משלם לה עבור השימוש ברשת.
פרופסור פטריק דגרבה: שקף: UNBUNDLING מוטל רק על חברות הבזק הקיימות.
פרופסור פטריק דגרבה: לא מטילים חובת פירוק רשת הגישה על השחקנים החדשים שמתחרים בחברות הטלפון הקיימות בארצות-הברית.
פרופסור פטריק דגרבה: אין רגולציה על המתחרים החדשים, כיוון שהם לא נחשבים בעלי נתח משמעותי של השוק שמחייב שתהיה הסדרה של הפעילות שלהם.
פרופסור פטריק דגרבה: היו"ר אברהם פורז: האם הוא מתכוון להתייחס לכבלים שלנו?
פרופסור פטריק דגרבה: האם בארצות-הברית יש UNB
פרופסור פטריק דגרבה: UNDLING גם לגבי חברות כבלים?
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): אין חובת UNB
פרופסור פטריק דגרבה: UNDLING על חברות הכבלים בארצות-הברית, שכן הן נחשבות כמתחרה חדש כמו המתחרים החדשים האחרים.
פרופסור פטריק דגרבה: היו"ר אברהם פורז: האם יש חברות כבלים בארצות-הברית שמעבירות שירותי טלקומוניקציה בנוסף לטלוויזיה?
פרופסור פטריק דגרבה: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): יש מספר ניסויים שבהם חברות כבלים מנסות לתת שירות טלפוניה.
פרופסור פטריק דגרבה: ישנם גם מודמים של כבלים שבאמצעותם חברות כבלים מעניקות קישור מהיר לאינטרנט.
פרופסור פטריק דגרבה: במיזוג האחרון בין חברת TIME WARNER לחברת AOL, ה- FCC ורשות המסחר האמריקנית יזמו חובת OPEN ACCESS מוגבלת על חברת TIME WARNER.
פרופסור פטריק דגרבה: TIME WARNER נדרשה לאפשר שמספר חברות אינטרנט יוכלו לתת שירות על גבי הרשת שלה, בנוסף לשירות של AOL, שהיא גם חברת אינטרנט.
נסים דהן: על פי הנתונים שקיבלנו כאן, בינתיים במשך שנתיים, רק 6.7% משתמשים באפשרות הזאת.
נסים דהן: מה ההשפעה של זה על המחירים בארצות-הברית?
נסים דהן: האם היתה השפעה מסיבית או שהמחירים כמעט לא זזו ונשארו אותו דבר?
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): יש ירידה גדולה במחירים במקומות שבהם התחרות היא הגדולה ביותר, כשבאופן לא מפתיע מדובר בתחרות על עסקים גדולים, כשהצרכנים הם עסקים גדולים.
נסים דהן: שלמה וקס: האם לבית הפרטי יש ירידה במחירים?
נסים דהן: דורית ענבר: יש צרכנים עסקיים ויש צרכנים שהם בתים פרטיים.
נסים דהן: לצרכנים העסקיים המחירים ירדו.
נסים דהן: נסים דהן: זה בגלל משחקים אחרים, לא בגלל ה- UNBUNDLING.
נסים דהן: אותי מעניין הצרכן הפרטי.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): ברוב איזורי המגורים בארצות –הברית המחירים הם נמוכים מהעלות שלהם כי ישנו מנגנון סבסוד של מחירי הטלפון.
נסים דהן: דורית ענבר: יש פיקוח מחירים וסבסוד.
נסים דהן: נעמי חזן: יש לי שתי שאלות.
נסים דהן: בתהליך החקיקה של ה- UNBUNDLING, מי התנגד לכך ומדוע?
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): חברות הטלפון המקומיות התנגדו לחקיקה הזאת משום שהן לא רצו תחרות, הן רצו לשמור על עמדת המונופול שהיתה להן.
נסים דהן: נעמי חזן: שאלת המשך, באותו כיוון: איך התגברו על ההתנגדות הזאת?
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): בארצות-הברית, חברות הטלפון שנותנות רק שירות מקומי, הן לא נותנות שירות של מה שמקביל לשיחות חוץ אצלנו.
נסים דהן: נעשתה מעין עסקה בארצות-הברית, שאותן חברות שהסכימו לפתוח את הרשתות שלהן, יאפשרו להן לתת גם שירותים של שיחות חוץ.
נסים דהן: נעמי חזן: שאלתי השנייה – המבנה אצלנו הוא שונה מן המבנה האמריקני.
נסים דהן: הייתי רוצה לשמוע את חוות דעתו איך הוא היה מתגבר על הבעיה של המונופול של בזק על הרשת כרגע, כי זה בכלל לא זהה מבחינה סטרוקטורלית למה שקיים בארצות-הברית שהוא יכול לשחק את המשחק בין המוביל המקומי ורשתות שיחות חוץ.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): אני חושב שאפשר לקחת דוגמה מארצות אחרות שבהן ארגון הטלפון דומה יותר למדינת ישראל, כמו: אוסטרליה, ניו-זילנד ובריטניה, שם הכירו בעובדה ש- UNB
נסים דהן: UNDLING היא הדרך הנדרשת כדי לפתוח את השוק לתחרות בדרך מהירה.
נסים דהן: יגאל ביבי: בהמשך למה שאמרה פרופסור חזן – אנחנו מדברים על ארצות-הברית שיש שם 52 מדינות, מדינה ענקית.
נסים דהן: לעומת זאת, מדינת ישראל זו מדינה צפופה, עם האנטנות הסלולריות על הגגות, עם דודי השמש, עם תעלות מוחבאות וכבישים פתוחים.
נסים דהן: אני אומר שקודם כל אין להשוות בין אוסטרליה ה"קטנה" וארצות-הברית ה"פיצפונת" למדינה ה"ענקית" שלנו בתשתיות.
נסים דהן: שנית, התשלום על ההולכה של חברות, כמה אחוז זה מההוצאה, מההשקעה?
נסים דהן: אם למשל התשלום שהוא צריך לשלם על ההולכה הוא 3%, 5% מההשקעה שלו, כמה כבר זה יכול להוזיל?
נסים דהן: מה התועלת בכך שהוא יעשה את הקווים שלו ואחרי כן הוא יחייב את הלקוחות גם על ההשקעה האדירה שהוא השקיע בתשתיות?
נסים דהן: מה האחוז של ההולכה בקטע הזה?
נסים דהן: נושא אחרון – לא הבנתי, ייתכן שהגעתי מאוחר.
נסים דהן: האם הכוונה שהקווים יישארו קווים, רק כל אחד יעשה מרכזיה בשכונה, זאת אומרת שבכל שכונה יהיו ארבע-חמש מרכזיות?
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: נעשה סדר, אני חושב שיש שתי שאלות לחבר הכנסת ביבי.
נסים דהן: ראשית, לגבי עניין המחיר, ושנית האם יש צורך לעשות מרכזיות מקומיות.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): מחיר רשת הגישה זה מחיר העלות שעלה לחברת הטלפוניה המקומית להקים את הרשת, בצירוף רווח סביר על השקעתה.
נסים דהן: יגאל ביבי: כמה זה באחוזים?
נסים דהן: אם הוא משכיר לי את רשת ההובלה, איזה אחוז אני צריך לשלם לו מסך כל ההוצאה?
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): כ- 70% מעלות.
נסים דהן: נסים דהן: … מעלות השיחה זו עלות ההולכה?
נסים דהן: לא יכול להיות.
נסים דהן: הוא שואל מהי העלות של ההולכה.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): ה- FCC לא אוסף מידע כלכלי על החברות המתחרות החדשות, אין לו מאגרי מידע בנושא הזה.
נסים דהן: לגבי השאלה השנייה: המתחרים החדשים לא אוהבים לסמוך על רשת הגישה של חברת הטלפון הקיימת.
נסים דהן: זה נותן אפשרות לחברת הטלפון הקיימת לקבל מידע אסטרטגי על מי הלקוחות שלהם, כמה הם משתמשים בטלפון, איזה סוג של שימושים הם עושים.
נסים דהן: זהו התמריץ שלהם לבנות בסופו של דבר רשת גישה משלהם.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: כשהוא מדבר על UNBUNDLING, האם הוא מתכוון רק לגבי ה- LAST MILE, או שהוא מתכוון לכך שבעצם צריך לאפשר שימוש לכל האורך, כולל במרכזיות ובציוד היותר מתוחכם?
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): בארצות-הברית מוטלת חובת הפירוק על כל חלקי הרשת של המוביל הקיים, אבל השימוש שעושים המפעילים החדשים הוא בעיקר ברשת הגישה.
נסים דהן: נסים דהן: האם ה- UNB
נסים דהן: UNDLING הזה הוא הפוך?
נסים דהן: זאת אומרת, חברה מתחרה החליטה לעשות כבלים משלה, האם החברה המקורית יכולה להשתמש?
נסים דהן: עמית שכטר: לא.
נסים דהן: אין חובת פירוק של רשת הגישה על מתחרות חדשות.
נסים דהן: אין UNBUNDLING הפוך.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: המילה פירוק היא מאד מטעה.
נסים דהן: לדעתי, המילה הנכונה היא זכות שימוש או זכות מעבר.
נסים דהן: נסים דהן: אבל זכות מעבר יש רק אם אתה משתמש בכבלים של החברה הקיימת.
נסים דהן: ברגע שזו חברה חדשה – תפסה שכונה חדשה ושמה כבלים – החברה המתחרה הראשונית, המקורית, לא יכולה להשתמש בכבלים של החברה החדשה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זה ברור שכל אחד רוצה "להתלבש" על מישהו אחר ולא ש"יתלבשו" עליו.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): הטלת חובת UNBUNDLING על המתחרים החדשים לא מעודדת את התחרות.
נסים דהן: היא לא עוזרת להביא יותר מהר שירות של החברות החדשות ללקוחות שלהם, היא לא עוזרת לחברות החדשות לנצל את יתרון הגודל של המונופול של חברת הטלפון הקיימת.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: תגיד לאורח שאנחנו מאד מודים לו.
נסים דהן: בני איינהורן: אדוני יכול לאשר שאין מדינה על פני כדור הארץ שיש בה חובת UNB
נסים דהן: UNDLING על הכבלים?
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: הוא ענה על כך קודם.
נסים דהן: תודה רבה, בשמי ובשם חברי הוועדה.
נסים דהן: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר): תודה רבה על הזמנתכם.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: תגיד לו שאנחנו שמחים שנתנו לו הזדמנות לבקר בישראל.
נסים דהן: עמית שכטר: זהו הביקור הראשון שלו, הוא מודה על כך.
נסים דהן: האורח ישמח לבקר ולהציג לנו נושאים נוספים הקשורים בארצות-הברית.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מי עוד מעוניין לדבר למען UNBUNDLING?
נסים דהן: גיל שרון: גיל שרון מ"ברק".
נסים דהן: ברצוני להבהיר מספר נקודות ביחס לחשיבות ה- UNBUNDLING.
נסים דהן: כמתחרה חדש שנכנס לשוק הזה, ברק – מעבר להיותה מפעיל שיחות בינלאומיות ואינטרנט – מתכוונת להיכנס כמפעיל לשוק הפנים-ארצי.
נסים דהן: למתחרה חדש יש הרבה מאד חסמים בכניסה: יש חסמים של היתרים, של רשיונות, של יכולת חפירה במדרכות, ברשויות מקומיות, של הצבת אנטנות, של הסכמת דיירים, של הסכמת רשות, של רישוי, וכו'.
נסים דהן: מה שחשוב מבחינה ציבורית – וזה הוכח בישראל – שכשיש תחרות, קורים דברים נפלאים, יורדים המחירים - וראינו זאת בשיחות הבינלאומיות וזה הוכח - השירותים נעשים טובים יותר, מגוונים יותר, חכמים יותר, כי התחרות עושה נפלאות גם למפעיל הקיים, הוותיק, וגם למתחרים החדשים.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: למה זה עושה טוב לוותיק אני לא יודע.
נסים דהן: גיל שרון: זה עושה טוב לוותיק כי הוא משפר את השירות.
נסים דהן: זה עושה לו טוב בטווח הארוך, זה הוכח גם בישראל וגם בעולם.
נסים דהן: זה גורם לו להתייעל, לתת שירות טוב יותר ובסופו של דבר, מה שבטוח הוא שזה טוב לצרכן.
נסים דהן: הרי אתם משתמשים באותן תשתיות.
נסים דהן: גיל שרון: בבינלאומי זה קיים, אנחנו מדברים עכשיו על התחרות בפנים-ארצי שהיא הרבה יותר מסובכת.
נסים דהן: תארו לכם שבבינלאומי היינו מתבקשים להקים תשתיות חלופיות לבזק על מנת להגיע לכל מנוי ומנוי – עד היום לא היתה טלפוניה מתחרה.
נסים דהן: הנקודה הראשונה היא שהחסמים לכניסת תחרות הם מאד מאד גבוהים, פירטנו חלק מהם.
נסים דהן: ההשקעה בתשתית והצורך לחפור ולהקים לוקחת הרבה מאד זמן.
נסים דהן: היא מאד אטית – הן בגלל התהליך הטכנולוגי של ההקמה והבנייה והן בגלל התהליך הרגולטורי וכל הכרוך בכך.
נסים דהן: הנושא של שימוש בתשתית קיימת – מדובר בשימוש רק בזוג הנחושת, לא במתקני המיתוג, לא במתקני התמסורת החכמים, לא במערכות המחשוב – אלא בזוג נחושת, זוג חוטים מבית המנוי אל המרכזת הראשונה בלבד.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתה מדבר רק על תשתית של בזק, אם כך, כי לגבי הכבלים זהו סוג אחר של תשתית.
נסים דהן: גיל שרון: נכון, אני מתייחס כרגע לזוג הנחושת של בזק.
נסים דהן: מדובר לכן על שימוש בזוג הנחושת הקיים- להעביר עליו שירותים אחרים, וכאן הנקודה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: איך אנחנו מוודאים שלא תהיה הפרעה טכנולוגית?
נסים דהן: הרי אתה לא רוצה שינתקו את הטלפונים של בזק.
נסים דהן: איך מוודאים שאתם שניכם חיים בשלום על אותו חוט?
נסים דהן: גיל שרון: על אותו חוט עובר רק מפעיל אחד בשיטת ה- UNBUNDLING, זאת אומרת אם המנוי נותן את הסכמתו ואת רצונו שזוג הנחושת שמגיע אליו יעבור מעתה למפעיל ברק או למפעיל כלשהו אחר, באותו זמן הוא לא מנוי של בזק על הסיב הזה, על זוג הנחושת הזה.
נסים דהן: איילת כהן-מעגן: זה ממש לא נכון.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אני רוצה להבין את החזון.
נסים דהן: כיצד אתה רואה זאת לנגד עיניך?
נסים דהן: גיל שרון: בחזון שלנו, חברת ברק – ואני מניח שגם אחרים, אבל אני מתייחס אלינו – רואה את עצמה מקימה תשתית עצמאית.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: עד איפה?
נסים דהן: האם תגיעו בעצמכם עד לכל בית משותף?
נסים דהן: גיל שרון: עד בית הלקוח, נכון.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: התכנית שלכם היא עד הבית המשותף ועד לחדר המדרגות להגיע לבד.
נסים דהן: גיל שרון: נכון.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתם רק רוצים את הקטע האחרון – מחדר המדרגות.
נסים דהן: .. נעמי חזן: לא, להיפך.
נסים דהן: גיל שרון: בכוונתנו להקים רשת עצמאית עד בית הלקוח באמצעים הבאים: ראשית, רשת אלחוטית נייחת באמצעות המכרז שמתקיים עכשיו לרשת LMDS ותדרי ה- WLL.
נסים דהן: שנית, באמצעות חפירה של סיבים אופטיים להגיע עד בית הלקוח.
נסים דהן: אבל, מכיוון שהזמן עד שמגיעים לאפשרות הזאת שאפשר לחבר את כל בתי הלקוחות ברשת אלחוטית או ברשת קרקעית הוא ארוך מאד, אנחנו מבקשים להיעזר גם ב- UNBUNDLING, וזו התשובה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: תסביר לי איך זה יעבוד.
נסים דהן: בשלב הנוכחי, יש בית משותף, מחוברים לדירות באמצעות חוטים.
נסים דהן: לאן אתה רוצה להגיע ומה אתה רוצה שיקרה?
נסים דהן: מה ברצונך שנקבע בחוק?
נסים דהן: גיל שרון: אנחנו מבקשים לקבוע בחוק חובת UNBUNDLING, זאת אומרת שבזק תהיה מחוייבת להשכיר לנו את זוגות הנחושת האלה תמורת תשלום.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זאת אומרת, היא צריכה להתנתק.
נסים דהן: גיל שרון: זוג הנחושת של הלקוח הספציפי בדירה הספציפית מועבר.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: יש בית משותף שבתוכו יש עשר דירות – דבר די רווח במקומותנו.
נסים דהן: שלושה או ארבעה בעלי דירות רוצים להיות מנויים שלכם.
נסים דהן: אתה רוצה להגיע לחדר המדרגות ולחתוך את החוטים.
נסים דהן: נסים דהן: לא.
נסים דהן: הוא רוצה מהמרכזיה.
נסים דהן: לא להגיע לדירה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתה רוצה באותו חוט של בזק, שבו עוברים מאות חוטים.
נסים דהן: נסים דהן: אני הייתי מציע שנעזוב את הטכניקה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: חשוב לי להבין.
נסים דהן: בשיטה הפשוטה היום, החוטים של בזק מגיעים באמצעות חוט שבתוכו יש מאות או אלפי זוגות.
נסים דהן: אתה רוצה שבחוט שלהם, חלק מהזוגות, משלב המרכזת יהיו שלך?
נסים דהן: גיל שרון: זו השיטה הנהוגה בעולם היום, בדיוק כפי שהוא הסביר.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: האם גם במרכזת אתה רוצה להשתמש?
נסים דהן: גיל שרון: לא.
נסים דהן: בסוף מגיע לדירה זוג נחושת.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתה רוצה ביציאה מהמרכזת?
נסים דהן: גיל שרון: ביציאה מהמרכזת להעביר את הזוג.
נסים דהן: נסים דהן: ואותו לקוח לא יכול להיות גם של בזק וגם שלכם.
נסים דהן: דובר: לא על אותו זוג, אלא על זוג נפרד.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: שאלה אם יש מספיק זוגות פנויים.
נסים דהן: בהרבה מקומות כבר אין.
נסים דהן: נעמי חזן: כמה אתה מוכן לשלם עבור זה?
נסים דהן: גיל שרון: הנקודה הבאה – בשביל להנהיג UNBUNDLING – וזה הוכח גם בארצות-הברית – כדי להנהיג זאת בחוק, לא מספיקה חקיקה שתאמר שבזק מחוייב ל- UNBUNDLING, אלא צריך לקבוע בחקיקה גם את המחיר.
נסים דהן: נעשתה בישראל הרבה עבודה רגולטורית – בוועדת גרונר ובוועדות אחרות – להגדיל את העלות, והחוק צריך לומר: UNB
נסים דהן: UNDLING לפי העלות פלוס רווח סביר.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: הבנתי את העניין.
נסים דהן: מי עוד רוצה לדבר בעד?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': שמי גלעד רבינוביץ', מנכ"ל חברת נטוויז'ן.
נסים דהן: אני רוצה להציג כאן פן נוסף – למעשה הפן של ספקי הגישה של האינטרנט ולא רק חברות ההולכה.
נסים דהן: יש לנו מסמך שנחלק – הצעה שהגשנו למשרד התקשורת בנושא הזה.
נסים דהן: מנקודת מבטם של ספקי הגישה – דרך אגב, הנייר הזה הוא משותף לנו ולאינטרנט זהב – הדגשים כאן הם בנושא של ה- UNBUNDLING וכמובן שאנחנו בעד בראש ובראשונה קשר ישיר עם הלקוח.
נסים דהן: ה- UNB
נסים דהן: UNDLING יאפשר לנו קשר ישיר עם הלקוח, ללא התערבות של גופים אחרים באמצע בשתילת תכנים בינינו לבין הלקוח.
נסים דהן: הלקוח יוכל להיות קשור אלינו ישירות בלי שום מעורבויות אחרות.
נסים דהן: נסים דהן: בזק היום משתיל לכם תכנים?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': בזק ניסה בהחלט.
נסים דהן: במסגרת מה שנקרא WOW – השירות שלהם ל- ADSL - הוא הכניס באמצע תכנים שהם שלו.
נסים דהן: קריאות: לא נכון.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': השאיפה שלנו היא שהלקוח יהיה מחובר ישירות אלינו, בלי שום קשר בדרך.
נסים דהן: בתחילת הדרך, בזק שתלה באמצע תכנים בפורטל שנקרא WOW במטרה ללכוד את הלקוח.
נסים דהן: הלקוח הוא שלנו, הוא צריך להגיע ישירות אלינו, בלי שום מחסומים בדרך.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: איך אתה רוצה שבאופן פיסי זה ייעשה כאשר ללקוח הזה יש גם קו טלפון שבו יש שני חוטי נחושת?
נסים דהן: אתה ספק אינטרנט, מה אתה מציע שייעשו?
נסים דהן: ללקוח הזה מגיעים שני חוטי נחושת: פעם הוא משתמש בהם לטלפון ופעם הוא מתחבר אליך.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': יש את העבודה במקביל.
נסים דהן: יש קטע טכני שמאפשר ללקוח להיות מחובר ישירות אלי, ללא מעבר בדרך, מבחינה לוגית הלקוח עובר ישירות אלי.
נסים דהן: הוא לא נכנס בדרך לשום מחוז אחר, לשום אתר אחר.
נסים דהן: הוא מכיר אותי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אני שואל אותך לצורך ה- UNBUNDLING.
נסים דהן: אנחנו מדברים על שני חוטי נחושת שיוצאים מהמרכזיה ומגיעים לבית הלקוח.
נסים דהן: החוטים האלה משמשים גם עבור הטלפון שלו.
נסים דהן: מה אתה מציע שיקרה?
נסים דהן: שמענו כאן קודם תזה של ברק – מאחורי המרכזיה מתנתקים, נכנסים לשני החוטים האלה.
נסים דהן: מה אתה אומר בתור ספק אינטרנט?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': למעשה יש כאן שימוש משותף, זה למעשה כפי שקורה היום גם ב- NARROW BAND.
נסים דהן: הלקוח מתקשר, מחייג – הוא מחייג ישירות אלי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתה לא מציע שהחוט ינותק.
נסים דהן: אתה אומר שעל אותו זוג נחושת – באמצעים הטכנולוגיים האפשריים היום – אתה רוצה שהוא יגיע אליך בלי לעבור דרך מתווכים, כאשר הסיגנלים לא מפריעים זה לזה.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': נכון.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זה לא בדיוק UNBUNDLING.
נסים דהן: דובר: זה חלק מה- UNBUNDLING.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: יש לכך שם אחר.
נסים דהן: דוברת: OPEN ACCESS.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': הנקודה הראשונה היתה קשר ישיר עם הלקוח.
נסים דהן: נקודה שניה היא הוזלת השירות.
נסים דהן: כתוצאה מכך, להערכתי זה יגביר את קצב חדירת האינטרנט המהיר בארץ – כרגע החדירה היא בקצב איטי מאד.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אגב, למה זה בקצב כל כך איטי אחרי שלבזק יש את השירות?
נסים דהן: מה מעכב?
נסים דהן: בני איינהורן: אין תחרות, אדוני.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': מה שמעכב אותנו לפחות, כספק הגדול בארץ, זה חתימה על חוזים עם בזק.
נסים דהן: יש דברים מסויימים שעליהם אנחנו לא מוכנים לחתום.
נסים דהן: אנחנו לא מוכנים לחתום על חוזים שהם דרקוניים.
נסים דהן: אנחנו רוצים לחתום על חוזים על פי הנחיות משרד התקשורת, ועד שבזק לא תמלא אחר הנחיות משרד התקשורת, לא נוכל לחתום על חוזה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מה קורה נכון להיום?
נסים דהן: נניח שאני רוצה אינטרנט מהיר.
נסים דהן: אחרי ששר התקשורת כבר נתן לבזק רשיון לתת את השירות הזה, מה המצב?
נסים דהן: איזו רמת מחירים משלמים היום?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': לבזק משלמים סדר גודל של כ- 40$, לספקי אינטרנט משלמים סדר גודל של חמישים, חמישים פלוס דולר.
נסים דהן: התשלום הוא לחודש.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: לספקי האינטרנט זה לא ישתנה.
נסים דהן: אגב, למה זה כל כך יקר?
נסים דהן: אני מבין שאתה תגיד שבזק לוקחת 40$ שלא מוצדקים.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': לא, לא אמרתי את זה.
נסים דהן: דוברת: קודם כל, זה לא 40$.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': סליחה, אני מתנצל – 35$.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זה בזק.
נסים דהן: אז למה ספק אינטרנט לוקח 50$?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': העלות המרכזית של ספקי אינטרנט היום היא למעשה בקווים הבינלאומיים.
נסים דהן: מה שלנו היום עולה הרבה מאד כסף זה הקווים הבינלאומיים.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אלה קווים בינלאומיים של בזק?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': על פי החוק היום, אנחנו לא רשאים לרכוש ישירות קווים בינלאומיים, אלא לרכוש אותם דרך חברות כגון ברק ואחרים.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: ואתה טוען שהם "שוחטים" אתכם?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': אני לא אומר שהם "שוחטים" אותנו, אבל מה שאני אומר שבשנה הבאה, כאשר השוק ייפתח ואנחנו נוכל לרכוש ישירות את הקווים האלה, השירות הזה יוזל באופן מהותי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: האם אתה רוצה להיות גם בשיחות בינלאומיות?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': העלות המרכזית היום של ספקי הגישה היא רוחב הפס.
נסים דהן: ברוחב הפס, העלות המרכזית היא למעשה מהארץ החוצה.
נסים דהן: כיום אנחנו תלויים בשלושה גורמים שמהם אנחנו יכולים לרכוש למעשה את רוחב הפס הזה.
נסים דהן: בשנת 2002, כאשר השוק ייפתח, מן הסתם תהיה תחרות יותר גדולה, וכשיש תחרות יותר גדולה – כמו שראינו בכל דבר – המחירים גם יוזלו.