GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתה מקווה שגם בשיחות הבינלאומיות יהיו מפעילים נוספים?
נסים דהן: לכך אתה מחכה?
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': אני לא מדבר על שיחות.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: לא שיחות.
נסים דהן: העברת אינפורמציה בינלאומית.
נסים דהן: גלעד רבינוביץ': בהחלט.
נסים דהן: אני אוכל לרכוש ישירות מחברות בינלאומיות כמו T
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אבל אלה טרמפיסטים בתשלום.
נסים דהן: בני רוטנברג: אבל אנחנו בנינו זאת עבור ה- CAPACITY של עצמנו, אנחנו לא מסוגלים להתחלק עם אחרים.
נסים דהן: דובר: למה אתה רוצה שאחרים יתחלקו איתך?
נסים דהן: בני רוטנברג: לא שמעתי שיש תכנית לעשות זאת בכלל, ולכן אני חושב שהניסוח צריך להתייחס למה שרוצים לעשות ולא למשהו תיאורטי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: יכול להיות שהניסוח יהיה ששר התקשורת רשאי לקבוע בתקנות UNBUNDLING איך שהוא רוצה, מתי שהוא רוצה ועל מי שהוא רוצה.
נסים דהן: זה יהיה הרבה יותר מאוזן מאשר להגיד שיש UNBUNDLING רק ONE WAY, כשהחדשים ממררים את החיים לישנים, והפוך לא ניתן.
נסים דהן: בני רוטנברג: אני לא רוצה להיכנס לכך, אבל אני חושב שבעוד שלגבי בזק אולי יש הצדקה משום שהם הקימו את התשתית שלהם כשהם היו מונופול וכו', חברת פרטנר נכנסה כמפעיל שלישי כאשר היא השקיעה את כל הכסף הזה מכיסה.
נסים דהן: אני חושב שיש כאן הפרה מול זכויות הקניין ברשת הזו- ללכת ו"להלביש" עליה מישהו שלא השקיע בתשתית הזאת ומנצל את התשתית לטובת עצמו.
נסים דהן: נילי יבניאלי: נילי יבניאלי מ"אופק העולם החדש".
נסים דהן: זו חברה של קבוצת יורוקום שעומדת להתחרות בבזק בתחום הפנים ארצי.
נסים דהן: אני רוצה לשים את הדגש דווקא על המקטע האחרון שמגבולות הנכס אל תוך הבית פנימה.
נסים דהן: אנחנו מתחרה אידיאלי עבור בזק, שלא רוצים UNBUNDLING ומתכוונים להגיע בעיקר באמצעות אמצעים עצמיים, זאת אומרת בעיקר בדרך של פריסת תשתיות.
נסים דהן: אנחנו עשויים להגיע דרך הקרקע בסיבים אופטיים, כפי שאמר גיל, או באנטנות, ואז מהגג אל תוך הבניין.
נסים דהן: בשני המקרים אנחנו צריכים לעשות שימוש בצנרות הקיימות בבניין מגבולות הנכס עד לפנים הדירה.
נסים דהן: אנחנו לא מתכוונים להשתמש בקווי הנחושת, אלא בצנרות.
נסים דהן: יגאל ביבי: גם של כבישים?
נסים דהן: נילי יבניאלי: אני מדברת כרגע רק על שטח פרטי, רק על נכסים בבעלות פרטית.
נסים דהן: יגאל ביבי: איך תגיעו לבניין?
נסים דהן: הכל אלחוטי?
נסים דהן: נילי יבניאלי: לא.
נסים דהן: או בסיב אופטי או באלחוטי – אחד מהשניים.
נסים דהן: בכל מקרה, אנחנו רוצים לעשות שימוש בצנרות התקשורת הקיימים.
נסים דהן: אנחנו חושבים שצריך להסדיר שימוש משותף בצנרות או שימוש של מפעיל אחר, לתת לשר סמכויות, להסדיר את הנושאים האלה באופן מסודר, כדי שלא יקרה כאן מה שקרה כבר וראינו רק לאחרונה.
נסים דהן: מאחר שאנחנו לא חושבים לעשות שימוש בתייל עצמו, אני חושבת שזה מאד סביר, מאד במידה ולא אמורה להיות עם זה בעיה.
נסים דהן: עידית פרוים: עידית פרוים מרשות ההגבלים העסקיים.
נסים דהן: קודם כל, כמובן שאנחנו מברכים על ה- UNBUNDLING ועל החשיבות של התחרות הסגורה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מה אתם אומרים בקשר להצעת הממשלה שזה יהיה משיקול דעת השר, כשעמדת משרד התקשורת היא למעשה נגד?
נסים דהן: מנכ"ל משרד התקשורת התבטא כעמדת ממשלה, שאמר שהוא חושב שזה לא טוב לתחרות כי הוא היה רוצה שהמפעילים החדשים יפרסו תשתיות חדשות, זו לא חוכמה שכולם מתרכזים על אותה תשתית.
נסים דהן: זו עמדת משרד התקשורת.
נסים דהן: מה את אומרת על כך?
נסים דהן: עידית פרוים: אנחנו, ככלל, בעיקרון תומכים ב- UNB
נסים דהן: UNDLING ככל שהוא אפשרי מן הפן הטכנולוגי.
נסים דהן: לעניין המחלוקת בין משרד התקשורת לבין משרדי הממשלה האחרים, אני מאד רוצה להיזהר.
נסים דהן: מה שכן היה חשוב לי להדגיש אלה שני דברים שאני לא חושבת שהם שנויים במחלוקת.
נסים דהן: ה-UNBUNDLING נועד להתמודד עם בעיות של כח שוק.
נסים דהן: מקום שלא קיים כח שוק – אין צורך במנגנון הזה של UNBUNDLING.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: והתרגום בעברית?
נסים דהן: עידית פרוים: אין מקום להדדיות.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: והתרגום לחיי המעשה של ארץ-ישראל?
נסים דהן: היכן את רוצה שיהיה והיכן לא?
נסים דהן: עידית פרוים: שיהיה בתשתית בזק.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מה עם תשתית הכבלים?
נסים דהן: עידית פרוים: בטלפוניה?
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: תגידי מה שאת רוצה.
נסים דהן: עידית פרוים: כשמדובר בתוכן זה דבר אחר.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: UNBUNDLING אין בתוכן.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: OPEN ACCESS.
נסים דהן: עידית פרוים: הכוונה היא לאפשר גישה.
נסים דהן: אולי המונח הטכני הוא לא UNBUNDLING, אבל כמובן שחשוב שתהיה גישה לספקי תוכן שונים על הרשת.
נסים דהן: מה שרלוונטי זה כבלים.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: אני רוצה להיזהר קצת פחות.
נסים דהן: אנחנו – משרד המשפטים – חושבים, שבעניין סעיף 5 ...
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אני חשבתי שיש הצעה ממשלתית של משרד המשפטים.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: לעניין סעיף 5 אין הכרעה ממשלתית, ומיד נגיע לעניין של סמכות השר.
נסים דהן: בעניין קיומה של חובת UNBUNDLING – קודם כל אנחנו חושבים שצריכה להיות חובת חקיקה מפורשת בעניין הזה, שהדברים צריכים להיות ברורים – במיוחד כדי להבהיר את הסוגיות המשפטיות, ראה מקרה כבלים לווין, שהדברים שם לא מסתדרים.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מה את מציעה לנו?
נסים דהן: שנקבע את חובת השר לעשות או לשיקול דעתו?
נסים דהן: ההצעה הממשלתית מדברת על כך שזה בשיקול דעת השר.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: נכון.
נסים דהן: בנושא סעיף 5 יש מספר הסתייגויות, ועדת השרים לענייני חקיקה אמרה שהיא תדון בנושא הזה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: איך זה יכול להיות?
נסים דהן: הרי הוגשה הצעה ממשלתית לכנסת.
נסים דהן: דובר: רק קריאה ראשונה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אז איך יכול להיות שמגישים וזה עדיין לא גמור?
נסים דהן: נגה רובינשטיין: אלה סדרי הממשלה.
נסים דהן: אפשר להיכנס לזה, אבל בדיונים הקודמים חבר הכנסת פורז העדיף שלא להיכנס לשאלות ההסכמה או אי ההסכמה בין המשרדים.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אני הרי לא חייב להסכים לא לעמדת הממשלה ולא לעמדת משרד המשפטים.
נסים דהן: אני רק תוהה ושואל את עצמי מי נגד מי ולמה.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: תשמע את עמדתי ואני אשמח לאחר מכן לענות על שאלות.
נסים דהן: החובה, כפי שאמרה נציגת הרשות להגבלים עסקיים, צריכה להיות מוטלת בראש ובראשונה על שני הגופים המרכזיים, המונופולים שקיימים בשוק, במובן זה ששני הגופים האלה: בזק וחברות הכבלים, בנו את התשתית שלהם תוך בלעדיות – כל אחד בתחומו – בתוך התנאים המיוחדים שנקבעו להם בחוק הבזק.
נסים דהן: במידה שייכנסו עוד גופים שיהפכו להיות משמעותיים במהלך השנים, אנחנו כמובן נשמח שהחובה הזאת תחול באופן שווה על כולם, אבל על מנת להכניס מפעילים חדשים, על מנת שהם יוכלו להשתלב, על מנת שהם לא יהפכו להיות חברות משנה של שני הגופים המרכזיים – אנחנו חושבים שקודם כל החובה צריכה להיות מוחלת על שני הגופים המרכזיים: בזק וחברות הכבלים.
נסים דהן: נקודה שניה – במסגרת החקיקה צריכות להיות קבועות כמה חובות לדעתנו.
נסים דהן: ראשית, חובת ה- UNBUNDLING, במסגרת הזאת צריכים להבהיר שצריכה להיות אפשרות של החברות לעמוד באופן ספציפי מול המנוי ושלא יהיו רק שתי חברות שיכולות לעמוד מול המנוי.
נסים דהן: שתהיה אפשרות ליצירת מבנה שבו העלויות יהיו כמו העלויות שקיימות בהצעת החוק ושלא יהיו מעין חברות משנה שהרווחים שלהן יהיו תלויים ברווחים של חברות בזק או חברות הכבלים.
נסים דהן: יגאל ביבי: לא הבנתי את הנקודה הזאת.
נסים דהן: נגה רובינשטיין: בנקודה מסויימת בדיונים הקודמים עלתה שאלת העלויות, ואנחנו רוצים להדגיש שלאורך כל החקיקה בענייני התקשורת העלויות הן עלויות הקישור, עלויות החיבור, עלויות הפירוק – אלה העלויות שצריכות להיות רלוונטיות, לא העמסת עלויות, לא SHARING ולא עקרונות אחרים.
נסים דהן: יגאל ביבי: אבל צריך לשלם להם עבור שירות ההעברה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז:
נסים דהן: נגה רובינשטיין: נקודה שלישית – הנושא לא צריך להיות מנותק משאלת השידורים.
נסים דהן: אני מבינה שכמו שהוצע כאן וחבר הכנסת פורז אמר, האורח לא דן בנושא השידורים, אבל כמובן שכל נושא הגישה צריך להיות נדון גם בהקשר של טלקומוניקציה וגם בהקשר של שידורים, במיוחד שיש חברות שיעבירו גם טלקומוניקציה וגם שידורים וכשבארצות-הברית היה מיזוג של חברות שיש להן כיום אפשרות להעביר גם שידורים וגם טלקומוניקציה.
נסים דהן: הוטלו עליהן מגבלות ממגבלות שונות, והכל כמובן בהתחשב בפריסה של חברות כאלה ואחרות ובהתחשב במספר חברות שקיימות בארץ לעומת מספר חברות שקיימות במדינות אחרות.
נסים דהן: בני איינהורן: אני רוצה להבהיר את הסוגיה, אבל אני רוצה להתחיל באיזשהו פתיח שאני כל פעם תמה איך משרד המשפטים – גם בנושא מקצועי כמו UNBUNDLING – יש לו עמדה שונה ממשרד התקשורת, וקיצונית בעמדתו.
נסים דהן: על כל פנים, בנושא UNB
נסים דהן: UNDLING יש ארבע סוגיות שמתערבבות.
נסים דהן: הנושא הראשון זה UNB
נסים דהן: UNDLING – באמת כפי שציין האורח, הסוגיה הזו חלה כרגע בכל העולם, אין מדינה שבה זה חל על גורם אחר למעט חברת הבזק, המונופול המקומי, ובאמת מאפשר גישה למקומות שבהם יש חסמי כניסה גבוהים.
נסים דהן: כלומר, סוגיה ראשונה זה UNBUNDLING, ובאמת הסוגיה מוטלת לפי שיקול הגורם הרלוונטי, בנתחו מתי יש חסם כניסה גבוה כפי שאמרה נציגת הממונה על ההגבלים העסקיים, ואז מאפשרים לשחקן החדש להשתמש בחלק מהתשתיות של המפעיל הוותיק.
נסים דהן: סוגיה שניה היא זכות שימוש, שהיא סוגיה שהיא שונה מ- UNBUNDLING והיא החשובה מכולן.
נסים דהן: זכות שימוש בעצם מאפשרת ללקוח בכל רגע נתון לבחור עם איזה מפעיל הוא רוצה לעבוד ולאיזה יישום.
נסים דהן: לדוגמה: הוא רוצה לקחת טלפוניה מבזק, הוא רוצה לקחת טלוויזיה רב-ערוצית מהלווין, והוא רוצה לקחת אינטרנט מהיר מהכבלים.
נסים דהן: אנחנו צריכים לזכור שהפתרון של זכות שימוש צריך ליצור מצב שהלקוח חופשי להחליט בכל רגע.
נסים דהן: אם לוקחים תשתית כמו שמציע הלווין, שבעצם הוא חברת בת של בזק, מחברת הכבלים, הלקוח הרי לא מבין שבעצם זה שמנתקים אותו בארון ומעבירים אותו למישהו אחר, כעבור שבועיים אם הוא רוצה להזמין אינטרנט מהיר מהכבלים, הוא כבר חסום, לא יכול לקבל את זה יותר, ואז נשארה לו רק דרך אחת לקבל את זה מחברת הבזק.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זאת הסיבה שבזק בתוך זה.
נסים דהן: בני איינהורן: נכון, וזו הסיבה שהלווין מופעל על ידי בזק, כדי לחסום.
נסים דהן: מוריאל מטלון: הלווין לא מופעל על ידי בזק.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר מטלון, הרי אני לא ישבתי בדירקטוריון של בזק, אבל זה ברור לכולם שהמטרה של כניסת בזק ללווין והידיעה שהולכים להפסיד הרבה כסף – וכנראה גם הידיעה הזאת הוכיחה את עצמה – מטרתה לחזות את פני העתיד ולמנוע תחרות עם הכבלים.
נסים דהן: מוריאל מטלון: אדוני חושב שמשקיעים 500 מיליון דולר רק כדי לחסום את הכבלים?
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: לא חושב שבזק נכנסה כי היא חשבה שאפשר להרוויח בטלוויזיה.
נסים דהן: בני איינהורן: אני אומר לפרוטוקול שלא יקח זמן שבזק גם תשלוט 100% כי כל המשקיעים הפרטיים שעוד מעט ירצו להגיד, הרי רק ממקסמים את הערך שלהם לעיתוי שהם יוכלו לצאת.
נסים דהן: זה לא כלכלי, שום תכנית עסקית לא תביא אותם, רק שיקול אסטרטגי למנוע מהמנויים לקבל שירותי תקשורת מחברות הכבלים בעתיד.
נסים דהן: על כל פנים, הנושא השני שהוא הנושא המורכב – אני רוצה לחזור אליו – זה זכות השימוש.
נסים דהן: זכות השימוש צריכה להיות מעל ומעבר לכל דבר.
נסים דהן: צריך לוודא שכל ההחלטות האחרות לא ימנעו זכות שימוש – ושוב ציינתי את הדוגמה שהלקוח בכל רגע נתון יוכל לקבל כל שירות מכל ספק.
נסים דהן: הנושא השלישי שקיים בעולם נקרא OPEN ACCESS.
נסים דהן: אני רוצה להגיד שיש כאן ארבעה דברים שלא קשורים.
נסים דהן: OPEN ACCESS מאפשר לספקי אינטרנט להיכנס ולהתחבר לרשת של המונופול הגדול ולהגיע ללקוח הסופי בדרכם.
נסים דהן: במקרה המסוים הזה באמת זה חל גם על רשת בזק ורשת הכבלים.
נסים דהן: בכל העולם, ביודעם שזה אפשרי, אמרו: על הכבלים לא נטיל את זה, ולמה?
נסים דהן: כדי לאפשר לכבלים - שהם ינוקא בתחום התקשורת, הם חזקים בתחום הטלוויזיה הרב-ערוצית, אבל באינטרנט ובטלפוניה אנחנו שמענו שהם רק בראשית הדרך – לקבל כמה שנים של הגנה, כמו שמדינת ישראל הטילה מספר מגבלות על חברות הכבלים כדי לאפשר ללווין להיכנס עם חלון ה"טירינג" וכל מיני דברים נוספים.
נסים דהן: לכן, OPEN ACCESS, במודע, לא הוטל בשום מקום בעולם, למעט במקרה האחרון הספציפי, וזו נקודה אחת ויחידה – במיזוג של TIME WARNER ו- AOL.
נסים דהן: אמרו ל- TIME WARNER שהוא ספק כבלים כל כך גדול בארצות-הברית, ול- AOL שהוא ISP, ספק אינטרנט כל כך גדול בארצות-הברית – לא ייתכן שתתחברו, אלא TIME WARNER תפתח את עצמה לא רק ל- AOL אלא לעוד כמה.
נסים דהן: זה המקרה היחידי שקיים שאמרו לכבלים: אתם חייבים לפתוח, אבל בכל מקום – גם בארצות-הברית שאיננה TIME WARNER וגם בכל אירופה – לכבלים ניתן איזשהו חלון, כמו שניתו חלון "טירינג" ללווין, חלון מסוים שעוד לא קבעו מה יהיה משכו כי רוצים לבדוק את החוסן הכלכלי של הכבלים, שבמסגרת החלון הזה הכבלים יוכלו להיות הספק הבלעדי של אותם שירותי אינטרנט למנויים, וברור לכולם שזה ייפתח.
נסים דהן: אין ספק, גם אנחנו בתור חברת כבלים יודעים שהדבר הוא זמני רק כדי להתבסס בשוק.
נסים דהן: זהו הנושא השלישי.
נסים דהן: אני חוזר: יש UNB
נסים דהן: UNDLING, יש זכות שימוש, יש OPEN ACCESS לאינטרנט, ויש ACCESS – שעל כך דיברה חברתי ממשרד המשפטים.
נסים דהן: ACCESS מדבר על שידורים, וכאן אין ויכוח ויש כאן הסכמה מוחלטת, שכל מי שיקבל אישור מהמועצה להעלות ערוץ, חברות הכבלים מתחייבות להעביר אותו על גבי התשתית.
נסים דהן: דוד ברודט: זה אפילו טוב שחיכיתי והמתנתי עד אחרי שדיבר חברי מהכבלים, מר איינהורן.
נסים דהן: אני רוצה לומר משהו מהניסיון המעשי ולא מהניסיון התיאורטי.
נסים דהן: אנחנו חברה שכבר שבעה-שמונה חודשים עובדת באופן מעשי כמתחרה חדש.
נסים דהן: כמתחרה חדש אנחנו חווים מה משמעות העניין של הניסיון של אי מימוש UNBUNDLING ברשתות הרלוונטיות לנושא הזה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתם חתמתם על הסכם, מה אני יכול לעשות.
נסים דהן: דוד ברודט: חתמנו על הסכם – אני לא רוצה לחזור כרגע לדיון המשפטי – אני רוצה לדבר מנקודת ראות כלכלית.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אם אתה מציע הצעה, וחברות הכבלים מצליחות לשכנע את הלקוח אחרי כמה ימים שלא לקבל, כנראה שאתה לא מספיק אטרקטיבי.
נסים דהן: דוד ברודט: אין דבר כזה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: אתם לא מתחרים במחיר, אתם לא מתחרים בתוכן, אתם לא מתחרים בכלום.
נסים דהן: דוד ברודט: אני לא מכיר אף ענף במשק – לא בתקשורת ולא בענף כלכלי אחר במשק, ולפי מיטב ידיעתי לא קיים גם באף ענף במשק אחר – שבו המתחרה החדש צריך להעביר את רשימת המנויים שרוצה לעבור אליו למתחרה הקיים.
נסים דהן: בני איינהורן: ברשיון שלכם כתוב להקים תשתית עצמאית, ואתם.
נסים דהן: .. דוד ברודט: ההסדר הקנדי בדיוק בא לענות על הנושא הזה.
נסים דהן: ברגע שמישהו רוצה להיכנס ללווין, 90 יום אסור לכבלים להתקשר אליו, להתקשר לדבר איתו.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: למה?
נסים דהן: דוד ברודט: כדי לתת בדיוק את התחרות השווה ולא ליצור את המציאות הזאת.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר ברודט, אני רוצה להגיד לך מה מטריד אותי.
נסים דהן: אם יש לך מוצר טוב – קרוב לוודאי שמי שכבר הצלחת לשכנע אותו.
נסים דהן: .. – ולאחרים יש מוצר רע ויותר יקר...
נסים דהן: דוד ברודט: תן לי לחשוף את המוצר שלי.
נסים דהן: איש הכבלים עוד לא מכיר, כאשר הוא עובר אלי, את כל המוצר שלי.
נסים דהן: תן לו את ה- 90 יום כדי להיחשף למוצר הטוב שלי, ואחרי 90 יום אם הוא יחשוב שזה לא טוב – גמר ועזב.
נסים דהן: נסים דהן: אתה מכיר את השיווק שעד 14 יום אתה יכול להחזיר את הסחורה.
נסים דהן: כמה אנשים מחזירים?
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר ברודט, אולי באמת תספק את הסקרנות שלי.
נסים דהן: בקרוב – לא יודע מתי – הכבלים עוברים לדיגיטציה.
נסים דהן: מה יהיה שווה לי – כאשר אני היום מנוי של הכבלים – להתנתק מהם ולא לשעות להפצרותיהם ולעבור אליך?
נסים דהן: מה תיתן לי אחרי 20 באפריל שהם לא נותנים?
נסים דהן: דוד ברודט: אני חושב שהתכנים הייחודיים שישנם אצלי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: במה?
נסים דהן: דוד ברודט: חבר הכנסת פורז, כשאתה תרצה לעבור אלי, תראה את המוצר.
נסים דהן: כעבור 90 יום או כעבור כל תקופה שהיא, תבחן את התכנים שלי.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר ברודט, אני נותן לך עכשיו שתי דקות לתשדיר פרסומת שתסביר באמת מה תיתן יותר מאחרים.
נסים דהן: דוד ברודט: אני לא רוצה תשדיר פרסומת.
נסים דהן: יש לי תכנים אחרים שאין לו.
נסים דהן: דוברים: איזה?
נסים דהן: דוד ברודט: לא משנה.
נסים דהן: הרי כרגע זה לא דיון על התכנים.
נסים דהן: מיכל רפאלי-כדורי: ערוץ ההיסטוריה למשל.
נסים דהן: דוד ברודט: אני חושב שזה לא הדיון כרגע.
נסים דהן: אתה חושב שהתכנים שלי לא טובים – אל תצטרף.
נסים דהן: אתה חושב שהתכנים שלי טובים – תצטרף.
נסים דהן: אני מצטער מאד, זו לא הנקודה.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר ברודט, אני קודם כל שואל לא משום שיש לי דעה נחרצת, אני שואל כדי להבין, אבל אני חושב שכאשר אתה רוצה לנתק מישהו ואומר לו כל מיני דברים, אתה צריך להיות במצב שאתה באמת מציע לו סחורה אחרת מהמתחרה שלך.
נסים דהן: דוד ברודט: אם לא יהיה לו טוב – הוא יכול לחזור.
נסים דהן: יטעם, יראה, ישתמש.
נסים דהן: אם יחשוב שזה לא טוב – זה קורה.
נסים דהן: נסים דהן: אחרי 90 יום?
נסים דהן: דוד ברודט: לא אמרתי 90 יום.
נסים דהן: נסים דהן: אתה ביקשת 90 יום.
נסים דהן: דוד ברודט: לא.
נסים דהן: נתתי את הדוגמה הקנדית.
נסים דהן: נסים דהן: סחורה אחרי 14 יום לא מחזירים.
נסים דהן: דוד ברודט: חבר הכנסת דהן, אני אמרתי 90 יום רק כדוגמה הקנדית.
נסים דהן: הוא יכול לחזור לאחר 30 יום, יכול לחזור כאשר הוא רוצה.
נסים דהן: אמרתי שהדוגמה הקנדית היא כזאת ש-90 יום הכבלים לא יכולים לפנות למנוי שעבר ללווין כדי לשכנע אותו בחזרה.
נסים דהן: ירצה מרצונו הטוב - יחזור.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: מר ברודט, יש הבדל בין זה שאנחנו בעד לווין כי הוא נותן תחרות לכבלים ובעקבות כך הכבלים מאד השתפרו, לבין מצב שאתה מבקש רגולציה שתכבול אותם.
נסים דהן: דוד ברודט: אתה יודע שברגע שלא יהיה לווין – הכבלים לא ישתפרו.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: זה נימוק אחר.
נסים דהן: זה נימוק בשבילי, אבל לא עבור הלקוח.
נסים דהן: נסים דהן: אני מתפלא עליך.
נסים דהן: זה עלה רק 120 מיליון דולר.
נסים דהן: שלחנו לחוץ-לארץ 120 מיליון דולר ככה סתם, בגלל תחרות בין הלווין לכבלים ואף אחד כאן לא נותן את הדין, אף אחד לא מתפטר וכולם מרגישים טוב.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: כן נתן את הדין וכן התפטר.
נסים דהן: בחברת הלווין מישהו הלך הביתה לדעתי.
נסים דהן: דוד ברודט: מה שאנחנו מבקשים כרגע זה ביטול הסדר הכבילה הנוכחי וביטול כל העניין של חמישה ימים בחקיקה.
נסים דהן: ירצה אחר כך המנוי להחליט את החלטותיו – יחליט: חמישה ימים, עשרה ימים, 90 יום, שנה, כל הסדר שהוא רוצה.
נסים דהן: ההסדר הנוכחי הוא הסדר של דריסת המתחרה, ואם זו הדוגמה שתהיה גם להסדרים האחרים בענף התקשורת – לא תהיה תחרות.
נסים דהן: אביגדור קלנר: שמי אביגדור קלנר מפועלים השקעות.
נסים דהן: אני לא עובד בבזק.
נסים דהן: היו"ר אברהם פורז: איפה אתם מושקעים?
נסים דהן: אביגדור קלנר:
נסים דהן: בואו לא נסבך את הדברים.
נסים דהן: בסך הכל אנחנו רוצים בבית הלקוח – לא רוצים להגיע למרכזיות – דבר פשוט.
נסים דהן: זה שאני צריך להעביר את שם הלקוח לכבלים שיוכלו לעבוד עליו, זה פשוט לא מקובל.
נסים דהן: שיתנו לו אפשרות להילחם.
בני איינהורן: קיבלתם תשעה חודשי "טירינג".
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת פורז, בעצם כולם התכוונו לתת תקופת ינוקא ללווין – מה שנהוג בענף מתחיל או במפעל מתחיל.
אביגדור ליברמן: הינוקא הזאת בכלל עוד לא התחילה.
אביגדור ליברמן: עם כל הקשיים שהיום מערימים על נושא הלווין, לא ניתן להמריא.
אביגדור ליברמן: היו"ר אברהם פורז:
אביגדור ליברמן: הוא עוד לא יודע להעריך את המוצר.
אביגדור ליברמן: קודם כל, אני לא רוצה שמישהו יקדח לי את כל הבית שוב, כי זה לב העסק.
אביגדור ליברמן: עזוב רגע את התחרות.
אביגדור ליברמן: זה חלק מהבעיה.
מיכל רפאלי-כדורי: אף אחד כאן לא רואה את טובת הצרכן.
אביגדור ליברמן: שנית, צרכן שמקבל 10 ערוצים או 80 ערוצים, צריך את אותה תקופה לדעת שזה עובד בסדר.
פנינה שנהב: פנינה שנהב – סמנכ"ל השיווק בבזק.
פנינה שנהב: אני חושבת שניתנה הזדמנות לחברת סלקום ולעוד חברות להציג בצורה מאד מסודרת את תמיכתן ב- UNBUNDLING.
פנינה שנהב: אני חושבת שחשוב לכל חברי הכנסת לדעת שכאשר מדובר ב- UNBUNDLING, מדובר במצב של טפילות, וקשה לקרוא לזה אחרת.
פנינה שנהב: מדובר על מצב שכל החדר כאן שמנסה להיכנס לעולם התקשורת, רוצה לפתח את התחרות לא באמצעות פיתוח טכנולוגיות, לא באמצעות העובדה שהוא יגיע לבית הלקוח, אלא לקחת את הרשתות הקיימות ועליהן בעצם ליצור שירותים שהם שירותי בזק רגילים וקיימים כבר היום בשוק, ובכך מה שיקרה זה לא פיתוח התחרות אלא מה שיקרה זה שבעצם נהיה חשופים למצב של הרבה מתווכים בשוק.
פנינה שנהב: צריך להבין שהמצב של UNBUNDLING הוא לא רק מצב ש- DOWN THE ROAD לא עשה מי יודע מה טוב לאותם "סיליקים".
פנינה שנהב: למה ה"סיליקים" האלה נכנסו?
פנינה שנהב: מכיוון שאתה לא צריך להקים תשתית, מכיוון שאתה לא צריך לעשות שום דבר – אתה בעצם מתווך והרווחים שלך זה רווחי ARBITRAGE, אז כל מי שרוצה נכנס לשוק הזה.
פנינה שנהב: יגאל ביבי:     כל מי שהשר נותן לו רשיון.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     כל מי שהשר נותן לו רשיון – מלחיץ את חברת הטלפוניה המקומית וכולם בסיכומו של עניין לא נהנו.
פנינה שנהב: נכון שהראשונים שנפלו זה חברות ה"CLEC" ואת זה בטוח המומחה מה- FCC  יודע טוב מאד.
פנינה שנהב: דבר נוסף ששווה לכולנו להסתכל זה על דו"ח ועדת רוזן, שנדמה לי הוצא בערך לפני שלוש שנים.
פנינה שנהב: מיכאל איתן:     אבל הוא שונה אחר כך.
פנינה שנהב: שלמה וקס:     הוא לא שונה.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     עד היום דו"ח ועדת רוזן לא שונה.
פנינה שנהב: היו"ר אברהם פורז:     חבר הכנסת מיכאל איתן ינהל את הישיבה עד שאני אחזור.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     דו"ח ועדת רוזן מדבר בצורה מאד מאד ברורה על כך שבמדינת ישראל יש תנאים שונים, והתחרות במדינת ישראל – ראוי שתתפתח על בסיס של תחרות בין תשתיות.
פנינה שנהב: יש היום שתי תשתיות מאד מכובדות שקיימות ומגיעות עד לבית הלקוח.
פנינה שנהב: יש תדרים זמינים ומשרד התקשורת טוען שיש תדרים זמינים, שגם איתם אפשר להגיע עד לבית הלקוח.
פנינה שנהב: אין שום סיבה שבעצם כל התחרות הזו תתפתח על בסיס ARBITRAGE.
פנינה שנהב: עמית שכטר:     מה זה ARBITRAGE?
פנינה שנהב: אנחנו לא ביקשנו כאן ARBITRAGE, דיברנו רק על LOCAL LOOP.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     כך היא קוראת לזה.
פנינה שנהב: עמית שכטר:     אבל היא טוענת שאנחנו דורשים דבר שאנחנו לא דורשים אותו.
פנינה שנהב: לא ביקשנו אלא את רשת הגישה, לא ARBITRAGE.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     סליחה.
פנינה שנהב: רשת הגישה, שהיא בעצם...
פנינה שנהב: עמית שכטר:     חוט נחושת, זה כל מה שמבקשים.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     חוט נחושת – אם זה כל כך כלום – אבל עם אותו חוט נחושת, מה שאתה רוצה לעשות זה בעצם להיות מתווך על אותו חוט נחושת.
פנינה שנהב: אנחנו מדברים כאן על מצב שבו אותה סיסמה שבכל מקום מדברים עליה וטוענים שמקדמת בצורה נפלאה את התחרות, בעצם בסיכומו של עניין מה שהיא יוצרת – היא מעכבת.
פנינה שנהב: מה שחשוב להבין זה שאותו BUZZ WORD מופלא שרץ כאן כל הזמן בחדר ואומרים UNBUNDLING, הוא לא זה שמקדם את התחרות – מכיוון שמשתמשים בתשתיות קיימות ומכיוון שמה שהמתחרה עושה הוא בצורה מאד מאד נוחה טפיל על אותן תשתיות.
פנינה שנהב: אין שום INCENTIVE בשוק להשקיע יותר הן בתשתיות והן בטכנולוגיות – דרך אגב, גם לקיים וגם לעתידי.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     תסבירי לי נקודה אחת.
פנינה שנהב: אם מקבלים תשלום נאות עבור השימוש בתשתיות – בהנחה שיש דבר כזה – לא יכול להיות עסק רק מהשכרת התשתיות?
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     לא.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     תסבירי לי למה.
פנינה שנהב: תמורת כל מחיר אי אפשר להרוויח?
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     יש כאן כמה וכמה בעיות.
פנינה שנהב: אני לא יודעת לדבר על כל מחיר, אנחנו מכירים את המצבים בעולם.
פנינה שנהב: יגאל ביבי:     כמה שנים לקח לכם להקים את התשתית?
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     בזק מקימה את התשתית כבר הרבה שנים ועשתה UPGRADING כבר הרבה שנים.
פנינה שנהב: תבקש מהחברים הנכבדים שיושבים כאן סביב השולחן, שהגישו BUSINESS PLANS למשרד התקשורת שעל בסיסם הם צריכים לקבל את הרשיונות, תוך כמה זמן הם אמורים להקים תשתית.
פנינה שנהב: בזמנו הכבלים הקימו תשתית לדעתי תוך שלוש שנים – תשתית בכל רחבי מדינת ישראל.
פנינה שנהב: נגה רובינשטיין:     לא בכל.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     תעזבו, חוץ מהפריפריה שזה דבר אחר, זה בגלל כדאיות.
פנינה שנהב: בכל הערים – ואל תצפו.
פנינה שנהב: ה- UNBUNDLING  ייעשה בעיקר במרכזים המסחריים, בעיקר בערים המרכזיות.
פנינה שנהב: אף אחד מהם לא מתכוון ללכת לפריפריה, אף אחד מהם לא מתכוון להשקיע בפריפריה.
פנינה שנהב: מהי המציאות שבה בזק חיה?
פנינה שנהב: בזק מגיעה לכל בית אב במדינת ישראל – גם אם בית האב הזה נמצא בפריפריה.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     לא ענית על השאלה שלי.
פנינה שנהב: השאלה שלי מדוע אי אפשר לכוון את כל המאמצים לא לעצם שלילת השימוש בתשתיות, אלא לקביעת המחיר הראוי על מנת שאפשר יהיה להרוויח ממי שמשקיע בתשתיות.
פנינה שנהב: נסים דהן:     השר קובע.
פנינה שנהב: ברגע שתהיה מחלוקת – זה יגיע לשר.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     אני שואל – למה לא היו באים ואומרים: אנחנו רוצים שכר ראוי.
פנינה שנהב: נוכל לפתח את התשתיות, להשקיע, לעשות להן UPGRADING  כשיהיה צריך, הכל יהיה כלול במחיר.
פנינה שנהב: שלמה וקס:     חבר הכנסת איתן, אני אתן לך את התשובה.
פנינה שנהב: חברות הסלולר – ואני אקח את חברות הסלולר כדוגמה – מחפשות  כל הזמן שירותי ערך מוסף כי הן לא מתקיימות, הן מפסידות מאספקת דיבור, ולכן אין בעולם מצב של מישהו שמספק תשתיות עד בית הלקוח.
פנינה שנהב: יש חברות שמספקות תשתיות של סיבים אופטיים לאורך צירים – מה שעושה "מד-1" במדינת ישראל.
פנינה שנהב: אין חברת תשתיות בלעדית בשום מקום בעולם.
פנינה שנהב: עמית שכטר:     זה לא נכון.
פנינה שנהב: שלמה וקס:     תוכיח שזה לא נכון.
פנינה שנהב: עמית שכטר:     אני מוכן לשאול את האורח.
פנינה שנהב: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר):     במדינת קונטיקט, הרגולטור של מדינת קונטיקט הפריד את חברת הטלפון לשתי חברות.
פנינה שנהב: חברה אחת קיבלה את התשתיות של חברת הטלפון של המונופול, והחברה השניה עסקה במכירת השירותים.
פנינה שנהב: חברת התשתיות היא חברה שבעצם מוכרת את השירותים או למונופול הישן או למתחרים שלה.
פנינה שנהב: מ"מ היו"ר מיכאל איתן:     ON WHICH BASIS WAS THE PRICE FIX?
פנינה שנהב: IT WAS A MONOPOL.
פנינה שנהב: פרופסור פטריק דגרבה (תרגום מאת עמית שכטר):     הבעיה של הסדר כזה היא שהרגולטור אז צריך להסדיר את המחירים הסיטונאיים, אבל יש לכך יתרון על פני זה שהרגולטור מתערב במחירים לצרכן.
פנינה שנהב: היו"ר אברהם פורז חוזר לנהל את ישיבת הוועדה.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     אני רוצה לענות על שאלת חבר הכנסת.
פנינה שנהב: הבעיות ב- UNBUNDLING – מדובר כאן על שני דברים: גם על UNBUNDLING  וגם על CALL LOCATION – המצב שבו מאפשרים להשתמש ב- FACILITIES של חברת הבזק.
פנינה שנהב: הבעיות הן לא רק התשלום, מעבר למה שציין מר וקס, אלא הבעיות הן גם בעיות טכנולוגיות של השראה בין אפליקציות שונות שעושים אחד על השני, ושאין מישהו אחד שמנהל את הרשת.
פנינה שנהב: היו"ר אברהם פורז:     אבל נניח ששר התקשורת יקבע שיש תחום תדרים שאתם יכולים להשתמש בו.
פנינה שנהב: נניח שיוכח טכנולוגית שזה אפשרי.
פנינה שנהב: פנינה שנהב:     לא, אין.
פנינה שנהב: אבי גבאי:     בסוף יבוא הלקוח ויגידו לו שיש תקלה, והוא לא יידע אצל מי התקלה.
פנינה שנהב: זה יהיה המצב, וזה הניסיון העולמי.
פנינה שנהב: תשאל את כל המומחים באירופה שמטפלים בכך – הלקוחות מתקשרים ואומרים: יש תקלה, אומרים להם: זה לא אצלנו, זה אצל חברת התקשורת.
פנינה שנהב: זה לא אצלנו, זה אצל המפעיל שלך.
פנינה שנהב: זה בדיוק כפי שפעם היה בבזק הישנה: היית מתקשר, היו אומרים לך: לא, זה ברשת.
פנינה שנהב: לא, זה במרכזיה.