GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן אטינגר: זו נשמעת דוגמה קצת בוטה, אבל זה מה שמבקשים פה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מתמודד עם העובדה שאדם לקח אשראי מהבנק, והשקיע 20, 30 מיליון ₪ בלול גדול- -
ערן אטינגר: גם היום אם מישהו עוזב אותו, אין לו שום כלי לחייב אותו.
כרמל שאמה-הכהן: נכון להיום לא היתה לו בעיה לקחת חדשים.
ערן אטינגר: אבל אין לו שום בטוחה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שאף אחד לא נותן לו בטוחה לכלום.
כרמל שאמה-הכהן: לא אמרתי לך: תן לו ערבות בנקאית, ותמצא לו מישהו.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי: בהנחה שעזבו אותו יותר מ-5 אחוזים מאלה שרשומים אצלו היום, וממשיכים לעזוב אותו, הוא באחריותו למצוא – או אתה רוצה להיות מעורב, לתת עדיפות לאותם חריגים ומסכנים שהחיים משנים להם את נסיבות החיים, או הוא באמת מתקשר בהתקשרות חופשית עם מי שרוצה לבוא במקום, ומשמר את מה שיש.
כרמל שאמה-הכהן: לא אמרתי להגדיל את התופעה, ואתה לא אומר לי שאתה רוצה – המטרה של התקנות זה לחסל את הגידול המשותף.
כרמל שאמה-הכהן: אני שמעתי מאנשים בסיור אתמול, מאנשי המשרד, שהמטרה שלא יהיה גידול מטורף בעניין הזה, שאתם התחלתם משהו כמשהו שיהיה במידה, ואיבדתם את השליטה עליו.
כרמל שאמה-הכהן: ללולים שאתמול ראיתי, לכם יש אחריות תרתי משמע.
כרמל שאמה-הכהן: אתם נתתם לזה לקרות- -
קריאה: בנה לבד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מי נתן לו את המכסות?
יצחק וקנין: הוא השכיר ממנו.
יצחק וקנין: מישהו אמר לו לבנות?
תומס מנור: העניין הוא כלכלי.
תומס מנור: צריך לחשוב עליו במונחים כלכליים.
תומס מנור: יש לול משותף.
תומס מנור: אם אדם רוצה לעזוב, הבעיה, שאנשים שמחזיקים את הלול, 30 או 40 מיליון שקל, יציעו לו הצעה, שיישאר.
תומס מנור: אם בכל זאת הוא דוחה את ההצעה שלהם, הם יכולים ללכת לשוק ולקנות את המכסה.
תומס מנור: מזה זה התחיל.
יצחק וקנין: כולכם יודעים איזו הצעה הייתה מונחת עכשיו, אם לא היה סעיף 8. כולנו יודעים על אילו הצעות – אתם דיברתם על זה בעצמכם, שאחד האנשים פה שהציע שבר לכם את הכללים של ה-5,000- -
קריאה: למה לבטל את המכסות?
קריאה: כי אתה גדול?
כרמל שאמה-הכהן: אני קורא אותך פעם שנייה.
קריאה: לא מעלים את זה בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: פעם שלישית.
כרמל שאמה-הכהן: הסדרנים, תוציאו אותו החוצה.
כרמל שאמה-הכהן: צר לי, אבל לפעמים אין ברירה.
כרמל שאמה-הכהן: סיימת לדבר?
יוסי ישי: אדוני היושב-ראש, לא אחזור על הנאום שלי לגבי הצורך בענף הזה במכסות, זה לא פשוט.
יוסי ישי: אנחנו נמצאים בתקופה שהענף הזה נמצא בסכנה.
יוסי ישי: שני הענפים שקדמו לו התחסלו.
יוסי ישי: הם היו בעבר במכסות –
יוסי ישי: אדוני היושב-ראש, צר לי על האדם הזה, שמדם לבו בא ובכה לא לבטל.
יוסי ישי: הוא יצא החוצה, ואחרים מפריעים לי כל הזמן ולא יוצאים החוצה.
יוסי ישי: לנו חשוב מאוד שהענף הזה ימשיך להיות כענף מתוכנן כדי לשמר את הפרנסה של 3,000 משפחות בגליל.
יוסי ישי: כל ניסיון לאפשר למגדל שלא נמצא בגידול משותף להיכנס, גם אם נגדיל את הכמות, לא נוכל ליישם את זה.
יוסי ישי: יהיה פה סטופר?
יוסי ישי: מי בא ראשון?
יוסי ישי: אתה באת שני?
יוסי ישי: זה בלתי אפשרי.
יוסי ישי: זאת פרצה.
יוסי ישי: אם נקבל אותה, הענף יחוסל.
יצחק וקנין: לא צריך תקנות, יוסי.
יוסי ישי: זה יחסל את הענף.
יצחק וקנין: לא צריך כלום, אני אומר לכם.
קריאות: אתה לא מפחיד אותנו.
יצחק וקנין: אני לא מצביע אפילו.
קריאה: אני יודע, כי אתה גדול.
יצחק וקנין: אני לא גדול, ברוך השם.
יצחק וקנין: יש לי המכסה שלי.
יצחק וקנין: אני שומר עליה.
יצחק וקנין: שמור על שלך, אל תדאג לאחרים.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, 10 דקות הפסקה בדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה את המנכ"ל ואת מולי אתי רגע.
כרמל שאמה-הכהן: מחדשים את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: לאחר התייעצות ולאחר שהמשרד הבהיר את עמדתו בסוגיה הזאת, התחלופה תהיה אפשרית בין המגדלים, בין המגדל המשותף, כדי שלא תהיה אפשרות לסחיטה ולדברים כאלה.
יוסי ישי: בין המגדלים.
כרמל שאמה-הכהן: ומה שהשגתי בתמורה, שהביטול של ה-5 אחוז יהיה 0% הפחתה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה לכם 10 אחוז מלאים.
כרמל שאמה-הכהן: הפתרון הזה הוא רק לשנה.
כרמל שאמה-הכהן: עזבו אתכם, עד 10 אחוז – במילא לא הרגשתם כלום.
כרמל שאמה-הכהן: אם עוזבים אתכם יותר מ-10 אחוז, תבדקו את עצמכם.
שלמה שטרית: כשהוא אומר שזה בתוך הרשימה של אחד יוצא החוצה לגמרי, והולך לגדל בעצמו או מוכר את המכסה שלו, הוא חסר ברשימה.
שלמה שטרית: צריך לתת אחד במקומו.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא מוכר את המכסה שלו, יש לך זכות סירוב, לא?
שלמה שטרית: אם מישהו פורש, צריך מישהו במקומו.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו פורש לא על דרך שהוא חוזר לגדל, אלא על דרך שהוא רוצה למכור את המכסה שלו, והוא פורש מהגידול המשותף, ניתן להבטיח זכות סירוב כדי שלא ייפגעו הלולים האלה?
מולי לויט: עכשיו יש שוק חופשי.
כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי את האינטרס של המשרד – מי שפורש והולך לגדל בעצמו, הבנתי מה אתם רוצים.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו פורש על דרך מכירת המכסה, מה המניעה כדי שהאנשים האלה לא יינזקו?
כרמל שאמה-הכהן: לתת להם זכות סירוב?
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שהוא פועל בשוק החופשי, מציע לו את המחיר.
מולי לויט: בשביל לקבוע זכות סירוב אנחנו יכולים לעשות את זה רק אחרי שנקבל הסמכה בחוק.
יוסי ישי: ברגע שתקבע דיון.
יוסי ישי: ברגע שתקבע, נתחיל לדון.
יוסי ישי: זה אצלך.
כרמל שאמה-הכהן: היועץ המשפטי, זה בלתי ניתן לתקנות?
ניר ימין: להבנתי, אני לא חושב שיש הסמכה לעשות את זה לפי החוק, כי החוק צריך לקבוע שזכות של אחד גוברת על זכות של אחר, כי כאן מדובר על מי שיש לו בעל מכסה, הוא רוצה לצאת, ואתה רוצה לאפשר, בניגוד לרצון שלו, בניגוד להסכם ההתקשרות, לחייב אותו להישאר.
גלעד וקסלמן: אני רוצה להבהיר פה – אותה מגבלה קיימת כדי לקבוע את ה-700 הספציפיים האלה.
גלעד וקסלמן: לדעתי, זה לא חוקי לחלוטין לנסות לקבוע מצב – אם מישהו רוצה מתוך ה-700 לעזוב, לא משנה מה הסיבה - זה זכותו לעזוב, אבל יש לנו הזכות הבסיסית.
גלעד וקסלמן: כדי לשלול אותה צריך חוק.
גלעד וקסלמן: הם גם יודעים את זה.
גלעד וקסלמן: זה החוק במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נבדוק את זה עם הייעוץ המשפטי.
גלעד וקסלמן: אין שום הצדקה, שאם יש לנו היום 700 אנשים שמגדלים בגידול משותף, אני מוכן לקבל הנחה שלא רוצים להגדיל את הכמות, אבל אם אחד פורש כי הוא, חס וחלילה, נפטר - -
כרמל שאמה-הכהן: כמה כאלה צפויים?
גלעד וקסלמן: זאת אוכלוסייה מבוגרת.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, כמה מקרים כאלה היו בשנה האחרונה?
יעקב טויטו: 20 אחוז.
יעקב טויטו: אני אראה לך רשימה שמית.
יוסי ישי: אתה מדבר על עזיבה, והוא מדבר על הצטרפות.
יעקב טויטו: במקרה החודש הזה, 31 בדצמבר, השתחררו אצלי 11 חקלאים שהיו בגידול משותף, וצירפתי 11 חדשים, 11 מתוך 80 מכסות.
קריאה: אלה שעזבו אותך?
יעקב טויטו: חזרו ללולים שלהם.
יעקב טויטו: בחודש אפריל יש לי תשעה חקלאים שמשתחררים, ואני לא יכול להביא במקומם, כי אין לי האישור הזה.
יצחק וקנין: הם יכולים להמשיך אצלך.
יעקב טויטו: אבל הוא רוצה לחזור ללול שלו.
כרמל שאמה-הכהן: למה כולם רוצים לחזור ללול?
יעקב טויטו: אם אחד יוצא, שאחד ייכנס.
יעקב טויטו: אתה יודע מה?
יעקב טויטו: עשרה אחוז, כי לא מתחלפים 100 אחוז.
כרמל שאמה-הכהן: 10 אחוז קיבלת מראש.
יצחק וקנין: קיבלת 10 אחוז כבר.
יצחק וקנין: אני לא יודע עם מי הדיון הזה.
יצחק וקנין: לא יכול להיות, דבר כזה.
יצחק וקנין: אתם מקבלים 10 אחוז, רוצים עוד.
גלעד וקסלמן: אני רוצה להבהיר – אני  מייצג את סוויסה.
גלעד וקסלמן: יש פה מגמה כפולה: מצד אחד יש תמריצים חוזרים ונשנים של המשרד כדי להוציא אנשים לעבור לגידול עצמאי.
גלעד וקסלמן: מצד שני, אין שום הצדקה שלול קיים, שהשקיע הרבה מאוד כסף, אם מישהו עוזב אותו, יוכל לפנות לכל אחד ולקחת אחר במקומו.
גלעד וקסלמן: זה הדין החופשי.
גלעד וקסלמן: כדי להגביל את הדין הזה גם משרד החקלאות יודע שהוא צריך הוראה בחוק, לכן הוא ביקש ברפורמה לקבוע הגבלה כזאת באמצעות חוק.
גלעד וקסלמן: כל הדרך האחרות היא, בעיניי, קודם כל לא חוקית.
גלעד וקסלמן: אין שום הצדקה, שלא משנה מה הסיבה שמישהו פורש או מחליט לגדל באופן עצמאי או סתם מחליט לפרוש או מוכר את המכסה שלו, שלא תותר לנו האפשרות למצוא מישהו אחר במקומו.
גלעד וקסלמן: אני יכול להבין שהם לא רוצים להגדיל מעבר למכסה הקיימת, אבל אם יש היום בלול 92 מגדלים, מחר בבוקר, לא משנה מי ה-92, לא יגדל ביותר מאחד.
גלעד וקסלמן: אפשר להקפיא מצב, ולא יגדילו אותו.
גלעד וקסלמן: אבל שיישאר ה-92 הקיימים כדי שהלול הזה יוכל להחזיר את ההשקעות שלו, להתפרנס בכבוד.
כרמל שאמה-הכהן: אני מסכים אתך, רק שהמשרד אומר לי שאין לו יכולת להתנהל מול- -
גלעד וקסלמן: הוא יודע לחלוטין.
גלעד וקסלמן: כל מכסה נרשמת.
גלעד וקסלמן: אי-אפשר להחליף מכסה.
גלעד וקסלמן: זה התקנות.
גלעד וקסלמן: כל מכסה חדשה נרשמת אצלם, והם יודעים כמה מגדלים גם שמית וגם מי המגדל.
גלעד וקסלמן: לכן יש פיקוח של 100 אחוז על הגידול ועל אותו אחד שנמצא בגידול המשותף.
גלעד וקסלמן: הם יודעים היום מי המגדלים שלנו.
גלעד וקסלמן: כל רישום חדש מחייב אצלם רישום והחלפה.
גלעד וקסלמן: לכן יש פיקוח מוחלט על הגידול.
גלעד וקסלמן: אין שום בעיה לדעת מי המגדלים, ואם אחד עזב, מי נכנס במקומו.
גלעד וקסלמן: אי-אפשר לעשות את זה ללא אישורם, לכן הטענה הזאת אינה נכונה לחלוטין, והם יכולים לאשר את זה.
גלעד וקסלמן: לכן הבקשה שלנו – על כמות מגדלים קיימת לא להרוס את הלול.
גלעד וקסלמן: זה נוגד חוקי קניין, זה נוגד חופש עיסוק, וחייבים הוראה בחוק, כי זה חוקי יסוד.
גלעד וקסלמן: לא תקנה ולא בדרך אחרת ניתן לעשות את זה.
גלעד וקסלמן: לכן הבקשה שלנו מאוד פשוטה.
גלעד וקסלמן: זה אפילו חירויות בסיס אנחנו מגיעים: הזכות של אדם אחרי שבנה לול ויש לו 92 מגדלים, מה הם מנסים לעשות- -
יצחק וקנין: אם 92 עוזבים אותך מחר, למי תבוא בטענות?
גלעד וקסלמן: בעיה שלי.
גלעד וקסלמן: לא ביקשנו הטבה מהמדינה.
גלעד וקסלמן: אנחנו הבאנו את הכסף מהבית בדם, יזע ודמעות.
גלעד וקסלמן: לא ביקשנו סובסידיות ורק מבקשים שלא יהרסו אותנו ושלא ינוונו את הלול שלנו.
גלעד וקסלמן: הכוונה רק לאפשר מה שהיה בשוק החופשי, אלטרנטיבה: מישהו עוזב אותי – אני יכול לפנות לשוק החופשי, בין אם זה יהיה ב-6,000 שקל, 7,000 או 5,000, לפי ההיצע והביקוש.
כרמל שאמה-הכהן: יוסי, האם אנו יכולים להגדיר מצב שבו מספר המגדלים אצלו יורד באופן קיצוני – נגדיר קו אדום, שמתחתיו כן תיתנו לגייס, כדי שזה יהיה מצב של סכנת העסק?
כרמל שאמה-הכהן: רשת ביטחון של 10 אחוז מראש.
כרמל שאמה-הכהן: נניח שמתחת ל-20 אחוז המנגנון מתחיל לפעול.
כרמל שאמה-הכהן: בין 10 אחוז ל-20 אחוז – זה גמישות של העסק שלך.
יוסי ישי: ברגע שאנחנו נאפשר פרצה שדרכה יכול להיכנס מגדל חדש לגידול משותף, יבואו עשרה אחרים כמוהו, נכים אלמנות וחולים, ויגידו: גם אנחנו רוצים.
יוסי ישי: אותו עו"ד ייצג אותם מחר, והוא יצליח לשבור אותי, ולהכניס אותם פנימה.
כרמל שאמה-הכהן: זה החשש היחידי שלך?
יוסי ישי: וזה יהיה.
יוסי ישי: לא גמרתי את העניין.
יוסי ישי: אגב, עכשיו מוקמים לולים חדשים משותפים ללא היתר.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא מעניין אותנו.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מחויב לתת להם מענה.
יוסי ישי: הלאה.
יוסי ישי: אל"ף, הם לקחו סיכון כשהקימו את הלולים- -
קריאה: באישור שלך.
קריאה: היתה החלטת ממשלה לאיתור הגידול המשותף.
יוסי ישי: מי שהקים לול על בסיס אמנה או השכרת מכסות לקח סיכון עסקי.
יוסי ישי: למרות הכול, יש לו רשתות כמה ביטחון: אחת, הוא יכול במסגרת הרפורמה לרכוש מכסות, וברפורמה יש לו עדיפות.
יוסי ישי: יש לו זכות סירוב ראשונה.
יוסי ישי: שתיים, במילא אחרי שתקנות רווחת בעלי חיים יאושרו, וייכנסו לתוקף, אני מעריך, בעוד שבוע-שבועיים, הוא יצטרך להקטין את כמות העופות שנמצאת כרגע בלול כדי לעמוד בסטנדרטים.
כרמל שאמה-הכהן: מי צריך להקטין?
יוסי ישי: כל לול.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה אחוזים?
יוסי ישי: בשלב ראשון הוא צריך להגיע לפחות ל-550.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זה באחוזים?
יוסי ישי: בשלב השני הוא צריך להגיע ל-750.
קריאה: זה קשור לרפורמה, לתקנה 6.
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה שלכם הובנה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מנסים לראות אם אפשר להגיע לפתרון.
יצחק וקנין: הגענו לפתרון של 10 אחוז- -
כרמל שאמה-הכהן: אם אין הסכמה, חוזרים לזה.
כרמל שאמה-הכהן: המנכ"ל אמר שיש לו חשש מאוד ברור, שאני שותף לו, השאלה אם אי-אפשר לפתור אותו.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אומר: אני לא אוכל לעמוד, אם יבוא הראשון שנרצה לתת לו תחליף למישהו שעזב, יבואו עוד 50, ויגידו: למה הוא ולא אני?
כרמל שאמה-הכהן: את התשובות אני רוצה מהייעוץ המשפטי שלי.
ניר ימין: אני מודה שלא בדקתי את הנושא הזה לפני הישיבה.
ניר ימין: באופן כללי, באשר לטענה שהועלתה על-ידי הנציגים של גליקסמן, אני לא רואה איך החוק מונע התקשרות שאומרת שכשמישהו שיש לו מכסה רוצה לצאת מהגידול המשותף, הוא יכול לשלם לו או לא לשלם לו כדי להשאיר אותו בגידול המשותף.
ניר ימין: מצד שני, המשקים הגדולים, אני לא רואה איזו בעיה יש להם לקנות מכסות אחרות ממשרד החקלאות – ממגדל אחר כדי להשאיר את הגידול המשותף בגודל שהוא נמצא בו למרות מי שעזב.
ניר ימין: את המימון הזה אתה משלם גם למי שאתה משלם לו את המכסה היום.
גלעד וקסלמן: לא. תן לנו להסביר.
תומס מנור: אני מבקש מכבוד היושב-ראש, אני רוצה להזכיר מה שאמר כאן עו"ד אטינגר, היועץ המשפטי של המשרד.
תומס מנור: אמרו כאן: אין לכם סמכות, יש פגיעה בזכויות קנייניות, כבוד האדם וכו'.
תומס מנור: מדובר ברשיון שהמדינה נותנת לאדם לייצר גידול חקלאי, והיא ודאי רשאית לומר לו: אני נותנת לך את זה בתנאי שאתה מגדל את זה במשק שלך, ולא משכיר את זה, ומדובר פה בהשכרת מכסות.
תומס מנור: אנחנו אומרים: היתה מציאות, נשמור אותה, אנחנו לא פוגעים במצב הקיים.
תומס מנור: את השכירות הקיימת, ואני אומר "שכירות", כי הם משתמשים בביטוי הזה.
תומס מנור: את השכירות הקיימת, נכיר בה ונשאיר אותה על כנה, אך לא נייצר זכויות חדשות.
יצחק וקנין: קבלו את מה שהם אומרים, זו הצעה שלי.
יצחק וקנין: אם לא, אני אגיש הצעת חוק, ואגמור את כל העסק הזה.
קריאה: אל תאיים.
יצחק וקנין: לא אתן לחסל את הענף הביתי.
יצחק וקנין: יש מציאות, קיבלתם עד לפה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, התקנות האלה נקבעות לשנה בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאנחנו נוטלים מידה של סיכון – אני לא בטוח שיקרה לכם משהו דרמטי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נפגשים פה בעוד שנה, ואם קורה משהו דרמטי, אנחנו יכולים גם להיפגש באמצע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עובדים יום-יום, ונעקוב אחרי הדברים – הבטחה אישית.
כרמל שאמה-הכהן: בנקודה הזאת אני נוטה ללכת לכיוון המנכ"ל, מאחר ששמעתי ממנו דברים גם מחוץ לחדר, שגם להם היה משקל.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני מציע שנתקדם בנוסחה שאמרנו.
כרמל שאמה-הכהן: אתם מקבלים מראש הטבה, יכול להיות שאתם לוקחים סיכון; הסיכון הוא אולי.
כרמל שאמה-הכהן: ההטבה היא במזומן, אתם מקבלים אותה.
קריאה: תשאירו במתכונת הזאת לעוד שנה.
קריאה: עוד שנה יגידו שזה בתקנות 2011.
קריאה: אדם שרוצה לול גדול ואיכותי, ורוצה לרכז עופות בישוב, למה למנוע את זה ממנו?
יצחק וקנין: מי מונע ממנו?
יצחק וקנין: אם נחליט לגדל ביחד, מישהו יכול למנוע מאתנו?
יצחק וקנין: זה לא שייך לגידול המשותף.
יצחק וקנין: זה שנה.
יצחק וקנין: אתם עושים יותר מדי סיפור.
כרמל שאמה-הכהן: אני פה סומך על אמירות המנכ"ל, אבל יש לזה גם מחיר, כי אם יקרה, למשל, בעוד רבעון, תבואו ותציגו לי נתונים, שיש צניחה בפעילות של הלולים שלכם באופן משמעותי, אני אפנה למנכ"ל ואבקש ממנו מענה מיידי.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר את זה פה לפרוטוקול – אני לא אסבול מצב שבו הלולים נפגעים, כי זה יהיה על המצפון שלי, ואז אהיה מגויס לטובתכם, אם אראה שמה שעשינו גרם לכם נזק שאינו מידתי.
כרמל שאמה-הכהן: קחו את המתנה שאתם מקבלים במזומן, תסמכו עלינו, שיש לנו כוונות טובות, ואני באמת סומך על המנכ"ל.
משה רוזנסקי: מה יקרה אם תגיד שזה ייכנס בעוד 3 חודשים?
כרמל שאמה-הכהן: הלאה, חברים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מצביע על סעיף 8.
אפרת ורד: עם ההתאמה.
ניר ימין: אז כל תקנת משנה (ג) נמחקת?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על 8(א) ו-(ב).
כרמל שאמה-הכהן: (ג) נמחק.
ניר ימין: בתקנת משנה (ב1) יש תנאי נוסף של גידול לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים, אני מזכיר.
כרמל שאמה-הכהן: הוספנו את זה.
אפרת ורד: וב-(2).
אפרת ורד: העיקרון הוא שברשימה של אלה שכבר- -
גלעד וקסלמן: אנחנו לא נכללים בפנים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא הופך להיות לא חוקי ממחר?
גלעד וקסלמן: בוא נסתכל ב-8ב עכשיו.
גלעד וקסלמן: יהיה כתוב: תקנת משנה 2 לא תחול.
גלעד וקסלמן: איזה סעיף חל עלינו?
גלעד וקסלמן: אולי 2. בואו נקרא את 2: על בעל מכסה שגידל כדין את מלוא מכסתו בלול שאינו מצוי במשקו וכו', אבל איפה זה כתוב שזה כל האלה שהיו אצלנו?
כרמל שאמה-הכהן: הבהלת אותי.
כרמל שאמה-הכהן: מחקתי לך את ג'.
אפרת ורד: העיקרון הוא שמי שכבר מגדל בגידול משותף ברשימה הזאת, יוכל לעבור לגידול משותף אחר.
גלעד וקסלמן: אבל צריך למחוק באותו לו בסוף- - -
קריאה: צריך לחזור אחורה, לתקן מ-5 ל-10.
כרמל שאמה-הכהן: אפס.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש שכל היועצים המשפטיים בהתנדבות – תירגעו.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה אנשי מקצוע מצוינים.
אפרת ורד: פנייה לקביעת מכסות אישיות (א).
אפרת ורד: מי שזכאי למכסה אישית לפי תקנות 4 עד 7- -
כרמל שאמה-הכהן: אה, 8. מי בעד סעיף 8?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין, אני מעמיד להצבעה את סעיף 8(א) ו-(ב).
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא הצביע.
ניר ימין: בתקנת משנה ב1 תיתוסף ההוראה שאומרת שהתקופה תהיה ארבע שנים, וב-ב2, מה שהביאה עו"ד ורד, שמי שמגדל בגידול משותף, יוכל לעבור ללול אחר בגידול משותף.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר כל אלה שמגדלים בגידול משותף מהחודש הבא מתחילים לקבל עוד 10 אחוז, נכון?
אפרת ורד: סעיף 9: פנייה לקביעת מכסות אישיות.
אפרת ורד: 9(א).
אפרת ורד: במכסה אישית לפי תקנות 4 עד 7 והוא לא קיבל על כך הודעה עד תום 60 ימים מיום פרסום תקנות אלה, רשאי לפנות עד תום 120 ימים מיום הפרסום האמור לוועדת המכסות בבקשה לקביעת מכסתו.
אפרת ורד: (ב) ועדת המכסות רשאית, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, לדון בבקשות שהוגשו לה לאחר המועד האמור.
כרמל שאמה-הכהן: אין לאף אחד הערות בעניין?
קריאה: בסעיף 9(א) כתוב: לפי תקנות 4 עד- -
כרמל שאמה-הכהן: תהיה התאמה של הסעיפים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 9(א) ו-(ב) עם ההתאמות ומחיקת מספרי הסעיפים?
קריאה: ועדת המכסות רשאית – זה עדיין בגדר ועדה שלא קיימת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מודעים לזה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 9 אושר.
אפרת ורד: תקנה 10.
אפרת ורד: מכסת עופות להטלה.
אפרת ורד: (א) המועצה תקבע לכל בעל מכסה, בתחילת שנת התכנון וכן מזמן לזמן במהלכה, מכסת עופות להטלה לייצור מכסתו, על פי מפתחות אחידים שתקבע, בשים לב לגיל הלהקה שהוא מחזיק ותקופת גידולה.
אפרת ורד: (ב) בעל מכסה לא יחזיק עופות להטלה בכמות העולה על מכסת העופות להטלה האחרונה שקבעה לו המועצה.
אפרת ורד: (ג) בעל מכסה שלפי קביעת המועצה מחזיק עופות להטלה בכמות עודפת על מכסת העופות להטלה שהיא קבעה לו, יעביר את הכמות העודפת לשחיטה, באופן שתורה המועצה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 10, (א), (ב) ו-(ג)?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא משתתף.
כרמל שאמה-הכהן: פה אחד, אושר.
אפרת ורד: גידול מטילות ופרגיות.
אפרת ורד: 11(א).
אפרת ורד: המועצה תנפיק לכל בעל מכסה תעודת מגדל שתפורט בה מכסת העופות שנקבעה לו לייצור מכסתו.
אפרת ורד: (ב) קבלן מורשה וכל אדם אחר העוסק בשיווק אפרוחות להטלה לא ישווק אפרוחות אלא למגדל שהציג לפניו את תעודת המגדל שלו או למגדל פרגיות אשר הציג בפניו תעודות שמסרו לו המגדלים שבעבורם הוא יגדל את הפרגיות; כמות האפרוחות שתשווק כאמור לא תעלה על הכמות הרשומה בתעודה או בתעודות שהוצגו לפני המשווק, לפי העניין.
אפרת ורד: (ג) לא יחזיק אדם מטילות אלא אם כן בידיו תעודת מגדל, ובהתאמה לכמות הרשומה בה.
אפרת ורד: (ד) לא יחזיק מגדל פרגיות, אלא אם כן הוא קיבל את האפרוחות שמהן גידל אותן מקבלן מורשה, בעל מדגרה או אדם אחר העוסק בשיווק אפרוחות להטלה, כנגד הצגתה של תעודת מגדל שמסר לו בעל מכסה, או באישור בכתב שמסרה לו המועצה, ובהתאם לכמויות הנקובות בתעודה או באישור כאמור.
אפרת ורד: (ה) לא ישווק מגדל פרגיות אלא למגדל שהציג לפניו אישור של המועצה שהוצא בסמוך לפני מועד השיווק, לפיו רשאי המגדל לקבל לרשותו פרגיות, ובהתאמה לכמות הרשומה באישור.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאין הערות לסעיף הזה - סעיף טכני.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 11 עומד להצבעה, מסעיף (א) עד (ה).
אפרת ורד: שמירת דינים.
אפרת ורד: 12.
אפרת ורד: אין בתקנות אלה כדי לגרוע מכוחו של דין אחר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12 עומד להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: וקנין לא משתתף בהצבעה, אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: תוספת ראשונה, בבקשה.
אפרת ורד: תוספת ראשונה (תקנה 5(א)(1) ו- 5(ב)(1)) אביבים, זרעית, מרגליות, נטועה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התוספת הראשונה, כפי שהוקראה?
לאה ורון: אני מציעה שחברי הוועדה יעיינו בה, בטופס בתוספת השנייה, ואז אפשר יהיה לאשר אותה.
לאה ורון: אין טעם להקריא את הטופס.
כרמל שאמה-הכהן: אני עיינתי.
ניר ימין: התוספת השלישית, אנחנו מבינים, זהה למה שהיה בשנה שעברה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תוספת שנייה  ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: ראשונה – הצבעתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לברך את כולם גם על ההשתתפות בסיור אתמול.
כרמל שאמה-הכהן: כל אחד פה תרם להתקנת התקנות, ושכולכם תרוויחו, תגדלו, תטילו – אנחנו פה לרשותכם.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת הכלכלה היום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009, של חבר הכנסת אחמד טיבי (פ/1374/18).
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שכבר התקיימו דיונים קודמים בהצעת החוק.
אחמד טיבי: מתי התקבלה ההצעה הזאת?
לאה ורון: הצעת החוק עברה בקריאה הטרומית ב-8 ביולי 2009.
אחמד טיבי: הרבה זמן, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, חבר הכנסת טיבי, אני נכנסתי לתפקידי לפני כשבועיים.
אחמד טיבי: אני רק הערתי שזה הרבה זמן כי זאת ישיבה משודרת, והציבור שואל בהודעות SMS למה לא היה עד עכשיו דיון.
אחמד טיבי: כי אנשים מעוכבים בשדה.
אחמד טיבי: אנשים שנוסעים בצ'רטרים למשל מעוכבים שעות בשדה, ואף אחד לא מפצה אותם.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שסעיף ההגדרות, אבל לא הוצבע.
כרמל שאמה-הכהן: הערות נשמעו לעניין ההגדרות?
כרמל שאמה-הכהן: ההערות לעניין ההגדרות זה מה שמונח כרגע על שולחן הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: מי שרוצה להעיר, בבקשה.
סלעית קולר: אני מהמועצה הישראלית לצרכנות.
סלעית קולר: במקרה זה הדיון השלישי בהצעת החוק, אבל זה כבר נמשך שתיים או שלוש קדנציות.
סלעית קולר: השאלה אם יש אפשרות לזרז את זה ללא תיקונים כרגע ולעבוד אחר כך על התיקונים.
כרמל שאמה-הכהן: אני נאלץ להסכים עם הייעוץ המשפטי.
אתי בנדלר: אני שואלת את עצמי, המועצה לצרכנות הייתה מוכנה להליך כזה גם עם החוק היה פחות צרכני.
סלעית קולר: זה כבר אחרי הערות, זה לא דיון ראשון.
יערה למברגר: הייתם מוכנים להליך כזה בכל דבר חקיקה?
יערה למברגר: אם יש שלושה דיונים קלים אתם מוכנים- -
סלעית קולר: עם כל הכבוד, זה נורא נחמד ונורא יפה, אבל זה סיפור שאתם מעכבים אותו.
כרמל שאמה-הכהן: התשובה גם ניתנה.
אחמד טיבי: יכול להיות שהכוונה שלה היא שהדיון מעוכב יותר מדי זמן - -
סלעית קולר: ולא במקרה.
אחמד טיבי: והוא נלעס במשך יותר מדי ישיבות.
אחמד טיבי: יכול להיות שלזה היא מתכוונת.
כרמל שאמה-הכהן: מי שצריך לתת את התשובה לא נמצא כאן כרגע בחדר.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע זה אתם מעכבים את הצעת החוק עם דברים שלא מקדמים אותו.
יוסי פלד: אני מהתאחדות סוכני הנסיעות.
יוסי פלד: אנחנו כבר שוחחנו עם חבר הכנסת טיבי, ורוב ההערות שלנו התקבלו.
יוסי פלד: יש רק הערה סמנטית קטנה לגבי הגדרה של "מארגן" – שיהיה ברור שהכוונה היא למארגן על-פי תקנות רישוי של מנהל התעופה האזרחי.
יוסי פלד: אחרת זה נשאר פתוח בחוק- -
לאה ורון: של רת"א?
יוסי פלד: בהצעת החוק עצמה יש הגדרה של "מפעיל טיסה" או "מארגן".
יוסי פלד: ל"מארגן" יש משמעות בחוק, הנושא הזה כבר מוגדר במסגרת תקנות רישוי: שכר, קיבולת, כלי טיס מ-1982, אם אני לא טועה.
יוסי פלד: אם היועצת המשפטית יודעת על מה אני מגמגם בתחום של החוק.
יוסי פלד: ההגדרה של "מארגן" קיימת.
יוסי פלד: צריך להיות ברור שיש קורלציה בין מה שכתוב פה כ"מארגן" לבין מה שכתוב שם.
אתי בנדלר: יעזור לך אם אקרא את הגדרת "מארגן" מתקנות רישוי שירותי תעופה, טיסות שכר, התשמ"ב-1982?
יוסי פלד: לא, רק שנדע שאנחנו מדברים על אותו דבר, זה הכול.
אתי בנדלר: זה פשוט הגדרה מועתקת בשינויים המחויבים.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות, בבקשה.
עומר שלו: אני מחברת אל-על.
עומר שלו: אנחנו העברנו לוועדה את הערותינו, חלקן הערות שצוינו בעבר, ואני לא אחזור עליהן כי כבר הצגנו את ההערות וביקשנו התאמות מסוימות של הצעת החוק הן למצב המיוחד של מדינת ישראל וחברות התעופה הישראליות והן - -
כרמל שאמה-הכהן: הערות להגדרות, יש לאדוני?
עומר שלו: יש לנו בקשה אחת, ברשותך – משהו שלא היה קיים בעבר.
עומר שלו: מדינת ישראל פועלת היום עם מסלול המראה ונחיתה אחד בנמל התעופה בן גוריון- -
כרמל שאמה-הכהן: קראתי את זה, זה נוגע להגדרות?
עומר שלו: לא, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: אז בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, ההסתדרות.
צבי שפר: אני מלשכת היועץ המשפטי בהסתדרות.
צבי שפר: העניין שלנו בחוק הוא השביתה- -
אחמד טיבי: זה לא בהגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, אין לזה הגדרה.
צבי שפר: אם לא תתקבל החרגתנו להכניס החרגה של שביתה בתור סעיף עצמאי היינו רוצים להוסיף להגדרה של טיסה שבוטלה "ובלבד שהסיבה שהטיסה לא התקיימה או המריאה באיחור, כאמור, לא נובעת משביתה ו / או השבתה".
צבי שפר: זה במקרה שלא יכניסו סעיף שמחריג לגמרי את החוק על שביתה או על השבתה.
אתי בנדלר: אתה מציע הוראה מהותית שאיננה קשורה להגדרה של טיסה שבוטלה.
אתי בנדלר: בעצם אתה אומר באלו נסיבות, הגם שטיסה בוטלה, לא ישולם בשל הביטול הזה פיצוי.
אתי בנדלר: המקום לנושא הזה הוא בסעיף 7(ג)(3).
אתי בנדלר: כל סעיף קטן (ג) מונה נסיבות שבהן לא ישולם פיצוי בשל ביטול טיסה, ושם המקום הנכון להעלות את ההערה שלך.
אתי בנדלר: זה לא קשור להגדרות.
יערה למברגר: יש לי הערות קטנות לנוסח, אבל הערה מהותית להגדרת "מפעיל טיסה".
יערה למברגר: עברה כבר שנה מאז הדיון הקודם, אבל גם מהפרוטוקול שקראתי עלה שזה יחול לא רק על חברות ישראליות, אלא גם על חברות זרות שנכנסות לישראל ויוצאות ממנה.
יערה למברגר: כתוב לי: "מקבל רישיון, לפי חוק רישוי שירותי תעופה".
אחמד טיבי: את השמעת את הטענה זאת, והטענה שלה נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: הנוסח שונה?
אחמד טיבי: כל מי שמעכב, לא חשוב עם הוא ישראלי או מחו"ל ישלם.
אתי בנדלר: לא הייתה הצבעה.
יערה למברגר: לא רק "רישיון", זה צריך להיות "רישיון או היתר", לפי אפשרות אחת לניסוח.
יערה למברגר: אולי יהיו עוד רעיונות אחרים לניסוח.
אתי בנדלר: מכל מקום הרעיון הוא שמפעיל טיסה יכלול לא רק מי שמקבל רישיון, לפי חוק רישוי שירותי תעופה, אלא גם מי שרשאי לפעול כאן, לרבות חברה זרה, מכוח הדין.
אתי בנדלר: אנחנו נבדוק אחר כך מכוח איזו הוראה בדין.
לאה ורון: "חברות זרות הממריאות ונוחתות בישראל".
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מוזס, יש לך הערה להגדרות?
מנחם אליעזר מוזס: יש לי הערה מה עושים עם חברת אל-על שהרי לא טסה בשבת?
מנחם אליעזר מוזס: מה יהיה במקרה הזה עם מטוס שנתקע לי בציריך ביום שישי ולא יכול להגיע בגלל תקלה, והוא תקוע כל השבת בציריך, ואין יציאה מכאן לפני מוצאי שבת, ואז דוחים את כל הטיסה ליום ראשון בבוקר.
מנחם אליעזר מוזס: כל כמה חודשים קורה הדבר הזה.
מנחם אליעזר מוזס: מה קורה במקרה הזה?
מנחם אליעזר מוזס: זה לא עלה בכלל.
מנחם אליעזר מוזס: זה רק חברת אל-על כי שאר החברות נוסעות בשבת.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה שגם אל-על תטוס בשבת?
מנחם אליעזר מוזס: אתה כן רוצה?
מנחם אליעזר מוזס: מנחם בגין אמר שנחמץ לבו כשהוא היה במלון בפריז על יד שדה התעופה, והוא ראה שדגל ישראל נוחת וממריא בשבת, והוא הביא את החוק הזה.
מנחם אליעזר מוזס: זה לא היה חוק חרדי.
מנחם אליעזר מוזס: כשהוא דיבר על השבת – אני לא יודע אם יש נציג יהודי אחד שיכול לדבר כמוהו – באיזה פאתוס, באיזה רגש הוא דיבר: יותר משישראל שומרים על השבת, השבת משמרת את ישראל- -
אליהו ישי: זה מה שאמר אחד העם הכופר.
מנחם אליעזר מוזס: הוא אמר את זה אז.
מנחם אליעזר מוזס: אני לא יודע את מי הוא ציטט, אבל הוא דיבר על השבת.
מנחם אליעזר מוזס: אמרתי לשר החינוך שכדאי להקריא את זה לתלמידים בבתי ספר.
אליהו ישי: לא, זאת דווקא אמירה אפיקורסית.
מנחם אליעזר מוזס: אני מתכוון למה שאמר בגין, שהוא הביא את כל החוק נגד טיסה בשבת של חברה לאומית.