GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: תקנות הבזק (זיכיונות) (הוראת שעה), התשע"א-2010, בדבר העלאת שיעורי התמלוגים שישלם בעל רישיון לשידורי כבלים.
מוהנאד נאסר: בהחלטת הממשלה מיום 15 ביולי 2010 - החלטה מספר 2061 - הוחלט להעלות את שיעור התמלוגים בשוק הטלפוניה הניידת גם לבעלי רישיון לשידורי כבלים ולווין.
מוהנאד נאסר: התקנות המונחות בפני הוועדה הן הוראת שעה שקובעת שבשנת 2011 שיעור התמלוגים שבעל רישיון לשידורי כבלים חייב לשלם.
מוהנאד נאסר: .
כרמל שאמה-הכהן: מה שיעור התמלוגים לפני השינוי?
מוהנאד נאסר: אחוז אחד.
מוהנאד נאסר: העלאה המתוכננת היא לשנת 2011.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זה אחוז הכנסה בשקלים?
עופר מרגלית: בסביבות 15 מיליון.
יורם מוקדי: על כלל ההכנסות זה 30 מיליון שקל.
מוהנאד נאסר: לפי הוראת השעה המונחת בפני הוועדה, בשנת 2011 שיעור התמלוגים יעמוד על 1.75%, בשנת 2012 על 2.5% ובשנת 2013, בשונה מהחלטת הממשלה, שיעור התמלוגים יחזור להיות אחוז אחד.
מוהנאד נאסר: בהחלטת הממשלה נקבע שגם עבור שנת 2013 תהיה העלאה.
מוהנאד נאסר: בהמשך לסיכום בין משרד התקשורת למשרד האוצר הוחלט על ביטול העלאה לשנת 2013 והפחתת העלאה לשנת 2011 מ-2% ל-1.75%.
מוהנאד נאסר: בנוסף סוכם בין שרי האוצר והתקשורת שבמידה ויתקיים התנאי המצוי בסעיף 2 לנוסח שיש בפניכם, תפקע הוראת השעה ויחזור שיעור התמלוגים להיות אחוז אחד כמו שיש היום.
מוהנאד נאסר: בעניין הזה אני מבקש לתקן את הנוסח שיש בפניכם.
מוהנאד נאסר: תוקפן של התקנות לפי הנוסח שיש בפניכם הוא מיום י"א בשנת תשע"א, שזה 16 בינואר.
מוהנאד נאסר: אנחנו מבקשים לתקן את זה לי"ד ה-19 בינואר, על מנת שלא תהיה תחולה רטרואקטיבית של התקנות.
מוהנאד נאסר: בשבוע שעבר נערך דיון בוועדת הכספים שבו אושרה העלאה מקבילה לבעל רישיון לשידורים בלווין ולבעלי רישיונות כלליים בתחום הטלפוניה.
מוהנאד נאסר: היום בבוקר נעשה דיון נוסף ובו תוקן תאריך התחילה של התקנות ל-19 בינואר.
מוהנאד נאסר: על מנת שההוראה תהיה אחידה כלפי כולם אנחנו מבקשים לעשות תיקון כזה גם בתקנות הנוכחיות.
כרמל שאמה-הכהן: הם תאומים זהים?
מוהנאד נאסר: הנתונים זהים.
מוהנאד נאסר: התנאי שבהתקיימו פוקעת הוראת השעה זהה ללווין ולכבלים.
מוהנאד נאסר: מטבע הדברים הוא שונה מהתנאים שיש בהוראה הקובעת העלאה בתחום הטלפוניה.זה לא אותו תחום פעילות.
אתי בנדלר: אולי תזכיר מה סוכם לגבי בעלות הזיכיון לפי חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.
אתי בנדלר: אולי אלה הגורמים שדורשים השוואה, לא הטלפוניה.
מוהנאד נאסר: במקביל אושרה הפחתה לאותם שיעורים.
מוהנאד נאסר: נכון לתחילת השנה זכייני הטלוויזיה המסחרית וזכייני הרדיו שילמו כ-4% תמלוגים מסך כל הכנסותיהם החייבות בתמלוגים.
מוהנאד נאסר: בהמשך לתיקון שבוצע בתחילת השנה הופחת שיעור התמלוגים שבו חייבים בעלי זיכיון לשידורי רדיו ובעלי זיכיון לשידורי טלוויזיה.
אתי בנדלר: בהמשך לאיזה תיקון?
אתי בנדלר: איפה הוצע תיקון?
מוהנאד נאסר: זה תיקון בתקנות הרשות השנייה.
אתי בנדלר: שהוצע בוועדת הכספים?
מוהנאד נאסר: כן.
מוהנאד נאסר: הוא אושר ופורסם ברשומות.
מוהנאד נאסר: מוצעת הפחתת שיעור התמלוגים כך שהוא  יהיה זהה לשיעורים הנקובים כעת בהוראה.
מוהנאד נאסר: בשנת 2011 שיעור התמלוגים יעמוד על 1.75%, בשנת 2012 על 2.5%.
יורם מוקדי: זאת ההזדמנות הראשונה שלי להציג את עמדתנו בנושא התמלוגים.
יורם מוקדי: אף אחד לא הסכים לשמוע אותנו.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאתם לא מסכימים.
יורם מוקדי: אנחנו לא מסכימים.
יורם מוקדי: במסגרת הצגת התקנות אף אחד לא הסביר למה מעלים את התמלוגים.
יורם מוקדי: זה לא במקרה.
יורם מוקדי: אין הסבר חוץ מזה שיום אחד היה כנראה איזה בור פיסקאלי ומישהו החליט למלא אותו באמצעים כאלה.
יורם מוקדי: ככה זה נולד.
יורם מוקדי: במסגרת הסדרת שוק התקשורת הוקמו בעבר כל מיני ועדות מקצועיות.
יורם מוקדי: אחת מהן הייתה ועדה שקראו לה ועדת קרול.
יורם מוקדי: אחריה קמה ועדה נוספת שקראו לה ועדת גרונאו.
יורם מוקדי: שתי הוועדות האלו המליצו על הפחתת התמלוגים.
יורם מוקדי: באותה עת הם היו  גבוהים יחסית, באזור ה-3.5%.
יורם מוקדי: הוועדות האלו ביקשו את ביטול התמלוגים מהנימוק המאוד ברור שזה מוטל לדעתם ולפי השקפתם המקצועית על הצרכן ואין הצדקה לגבות תמלוגים בשוק התקשורת הישראלי.
יורם מוקדי: המלצות ועדות קרול האלו אומצו על ידי משרד התקשורת והאוצר.
יורם מוקדי: הן הובאו במסגרת תיקון תקנות שקבע מתווה של הפחתת התמלוגים עד לרמה של אחוז אחד שבו אנחנו נמצאים היום.
יורם מוקדי: הם היו צריכים להצטדק ולהסביר מדוע הם לא מבטלים לגמרי את התמלוגים.
יורם מוקדי: הם אמרו שהם יגיעו גם ל-0.
יורם מוקדי: את התחייבות הזאת של המדינה גם אמרו בפני בג"ץ, כי הייתה עתירה על שיעור התמלוגים בשיעור של אחוז אחד של אחת מחברות התקשורת.
יורם מוקדי: עמדת המדינה הייתה שיש מתווה ברור להוריד את התמלוגים ל-0.
יורם מוקדי: כשיום אחד פתחנו עיתון וקראנו שממשלת ישראל החליטה להעלות את התמלוגים, כתבנו מכתבים לשר התקשורת ולשר האוצר והסברנו שיש פה משהו מנוגד לגמרי לעמדה המקצועית של המשרדים, להתחייבות המדינה ולהיגיון בריא שאומר שבשוק כמו זה אין הצדקה להטיל בכלל תמלוגים.
יורם מוקדי: אני משלם תמלוגים בנפרד על התשתית שלי.
יורם מוקדי: יש לי תשלום נפרד למדינה על ה"זכות" שהם נתנו לי פעם להניח כבלים באדמה.
יורם מוקדי: זה תשלום שלמורת רוחי אני עדיין משלם אותו.
כרמל שאמה-הכהן: כמה הוא בשנה?
יורם מוקדי: הוא יוצא בממוצע 2.5% מההכנסות שלי.
יורם מוקדי: משהו כמו 40 מיליון שקל.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא משרת אותך לעוד דברים?
יורם מוקדי: לא. יש ויכוח ישן בין משרד האוצר למשרד התקשורת בשאלה למי שייכת תשתית הכבלים ההיסטורית.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מוכר שירותים על בסיס התשתית הזאת לחברות אחרות?
יורם מוקדי: מעט מאוד.
יורם מוקדי: רוב ההכנסה שלי באה מהצרכנים.
יורם מוקדי: אנחנו לא מתביישים בהכנסה הזאת ובפעילות הזאת.
יורם מוקדי: אנחנו מתכוונים גם להרחיב אותה.
יורם מוקדי: אין לי שום זיכיון.
יורם מוקדי: היה היגיון בביטול התמלוגים.
יורם מוקדי: זאת הייתה  העמדה העקבית של נציגי האוצר בפני ועדת הכספים לאורך כל השנים.
יורם מוקדי: כל מה שקרה פה הוא שיום אחד ממשלת ישראל החליטה שהיא מגדילה את הבור ומביאה את הכסף הזה ממקור אחר.
יורם מוקדי: כשכתבנו 4 מכתבים לשרים לא קיבלנו אפילו תשובה על כך שפנייתנו התקבלה.
יורם מוקדי: לא היה שימוע.
יורם מוקדי: הגורם המקצועי היחיד שהביע את עמדתו בפומבי זה מועצת הכבלים והלוויין.
יורם מוקדי: מועצת הכבלים והלוויין אף היא המליצה לא לגעת בתמלוגים.
יורם מוקדי: אני לא יודע אם חברי הוועדה ראו את הכותרות בעיתונים, אבל פרופ' גרונאו, שבוודאי לא נחשב לידיד וחביב שחקני התקשורת, הציג את דעתו לגבי התמלוגים האלה.
יורם מוקדי: לפרופ' גרונאו יש עמדה מקצועית לגבי השאלה אם התמלוגים האלה תורמים למשהו.
יורם מוקדי: כמובן שזה לא תורם שום דבר.
יורם מוקדי: זה אפילו מאוד בעייתי בשוק משתנה.
יורם מוקדי: אני לא רוצה להכניס את הפרמטר של מצבי הכלכלי, אבל אני חברה שב-10 השנים האחרונות הפסידה 3 מיליארד שקל.
יורם מוקדי: אני הגוף האחרון במדינת ישראל שמישהו צריך למסות אותו, מעבר למס החברות שנהוג.
יורם מוקדי: יש את ההתחייבויות של המדינה בפני בג"ץ, יש את העניין שבסוף זה מגולגל על הצרכן ויש את זה שלא היה פה מינהל תקין.
יורם מוקדי: הוועדה הזאת התעקשה לפני הרבה שנים שעל אף שכל שוק הטלקום נדון בוועדת הכספים בכל מה שנוגע לתמלוגים, הנושא הספציפי הזה יבוא לעיון הוועדה הזאת.
יורם מוקדי: באו ואמרו באותם דיונים שמכיוון שמסדירים את גורלו של כל שוק התקשורת גם הנושא הזה צריך להיות מוסדר.
יורם מוקדי: בסכום הזה יכולתי לעשות הרבה מאוד הפקות מקור, בסכום הזה יכולתי להשקיע בתשתית.
יורם מוקדי: אין פה תועלת לשום דבר.
יורם מוקדי: אף אחד גם לא שם את הנימוק על השולחן.
יורם מוקדי: אין גם נימוק על השולחן.
יורם מוקדי: כדי לרפד את גלולת הרעל הזאת אומרים שאם יהיה DTT מאוד מורחב ירדו ברמת התמלוגים.
יורם מוקדי: ה-DTT  המורחב הזה זאת הפצה של 7 גורמים משדרים נוספים.
יורם מוקדי: אין היום 7 גורמים שיכולים לממן את עצמם באמצעות ה-DTT, כי DTT  הוא שידור פתוח.
יורם מוקדי: זה או שאתה חי מפרסומות או שאתה ערוץ ממשלתי.
יורם מוקדי: אין משהו אחר.
יורם מוקדי: אם אני אלקט את כל הערוצים שאפשר לעלות ל-DTT  אני לא יכול להגיע ליותר מ-3,4.
יורם מוקדי: למה שמים תנאי שהוא בלתי סביר ובלתי הגיוני?
אתי בנדלר: כדי לתמרץ אתכם.
יורם מוקדי: זה לא תמרוץ.
יורם מוקדי: הרחבת ה-DTT היא קטסטרופה מבחינתי.
יורם מוקדי: מה הקשר בין תמלוגים לקיומם של ערוצים בשוק החופשי?
יורם מוקדי: עמדת האוצר בתקופה שהוא תמך בהורדת התמלוגים הייתה שאסור להרחיב את ה-DTT מעבר ל-5 ערוצים.
יורם מוקדי: מה קרה פה?
דנה נויפלד: יורם מציע להוריד את התנאי?
יורם מוקדי: התנאי הזה לא נותן לי שום דבר.
יורם מוקדי: אם רוצים לקבוע תנאי אמיתי תקבעו תנאי אמיתי.
יורם מוקדי: בוועדה הכספים היה כתוב בהתחלה שמדובר בפריסה של 10% על ידי חברת חשמל.
יורם מוקדי: הורידו את זה ל-5%.
יורם מוקדי: אותה ועדה לקחה על עצמה שיקול דעת להוריד.
יורם מוקדי: הוועדה הזאת סוברנית לשנות את התנאי הזה.
לאה ורון: לכמה גורמים אתה מבקש להוריד?
יורם מוקדי: 2.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה בעיית פרשנות.
אתי בנדלר: לא הייתה בעיית פרשנות, הייתה בעיה של כתיבה.
אתי בנדלר: בהכירי את הגורמים הכותבים אני חוששת שלא הייתה טעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה נורא בעיני שהמדינה כל פעם מתחייבת ופתאום מחליטה שהיא לא התכוונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני הגשתי הצעת חוק לביטול דמי זיכיון ותמלוגים.
כרמל שאמה-הכהן: את מתנגדת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מתנגדת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לבוא עם פשרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהבעיה,  מעבר לזה שהמדינה לא עמדה בהסכמים שלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .
לאה ורון: הם מסרו לוועדה שהיא הבטיחה לבג"ץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הרבה יותר גרוע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: התמלוגים מחברות הסלולר היו עד עכשיו אחוז אחד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו אנחנו הולכים לקחת מחברות הסלולר 2.75.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו הולכים לקבל לקופת המדינה הרבה יותר כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה שכדי לא לפגוע בחברות הסלולר - צריך יום אחד להתייחס לשאלה אם חברות הסלולר הן בעלות רישיון לשדר תוכן - אנחנו באים ואומרים לכבלים וללוויין, שהבטיחו להם משהו, שאנחנו לא נקיים את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שיש פה חוסר צדק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם המדינה החליטה לקחת את התמלוגים, אז התמלוגים צריכים ללכת ככסף צבוע ולהחזיר את זה לציבור בסוגה עילית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הכסף שאנחנו הולכים לקחת בתמלוגים צריך ללכת על הסברה מאסיבית בכל אמצעי התקשורת - מבחינתי גם בכתובים - לשימוש נבון בסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה האוצר מצא איזו שהיא דרך להעשיר את קופת המדינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם החלטנו שיש פה כסף שאנחנו רוצים לקחת מהם, שיחזירו את זה לסוגה עילית, לדוקומנטרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אותו דבר עם ערוץ 2 ו-10 ועם חברות סלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הרבה מאוד כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי הגיע הזמן שהמדינה תחשוב שהכספים מהתמלוגים ילכו לפריסה נכונה של אנטנות, לבדיקה מחודשת ודיון ציבורי רחב בכל הנושא של הקרינה במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהמדינה צריכה לעמוד בהסכמים שהיא הבטיחה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם היא אמרה שהתמלוגים יהיו אחוז מסוים, אין שום סיבה לבוא עם DTT  אליהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הולכת להיות פגיעה מאוד קשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו רוצים לעזור לציבור חלש ולא לשלם 200 שקל להוט ויס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם מדינת ישראל החליטה להקים פלטפורמה נוספת ליס והוט זה בסדר, רק שתבוא ותגיד את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה את מציעה?
כרמל שאמה-הכהן: שנדחה את התקנות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לשנות אתת התקנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בסלולר צריך להשאיר את זה כך, בהוט ויס צריך להשאיר את זה לפי מה שהובטח להם.
כרמל שאמה-הכהן: מה את מציעה לשלם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אחוז.
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר קיים היום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חשוב שגם האחוז הזה יחזור לציבור הצופים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יפתח את הקולנוע, יפתח את השוק לתחרות כי יהיה להם עוד כסף לעשות משהו בשביל הציבור.
רוברט טיבייב: זה לא סוד שהובלתי את הנושא של ערוץ 9 והכנסתו ל-DTT.
רוברט טיבייב: בסופו של דבר זה יקרה.
רוברט טיבייב: משרד האוצר מנסה להרוויח על זה איזה שהוא הון.
רוברט טיבייב: לדעתי צריך להחזיר את התמלוגים לאחוז אחד.
רוברט טיבייב: צריך להיות איזה שהוא מאזן בתמלוגים.
רוברט טיבייב: אני מסכים עם יוליה.
רוברט טיבייב: ההצעה שלי היא לאשר את 2 הערוצים ולהשאיר את התמלוגים על אחוז אחד.
חמד עמאר: מה שאני רואה זה שכל התמלוגים האלה נועדו להעשיר את קופת המדינה.
חמד עמאר: זה יתגלגל בסופו של דבר על הצרכן.
חמד עמאר: במקום שיהיו 7 ערוצים נוספים, שאנחנו יודעים שקשה מאוד שיהיו, יהיו 2 ערוצים נוספים.
חמד עמאר: ברור שאחד מהם יהיה ערוץ 9. כך אנחנו יכולים לקדם את התקנות האלו.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה מציע להשאיר את זה על אחוז?
אתי בנדלר: אם להשאיר את זה על אחוז, אז אין צורך בתקנה 2.  אתה מבקש לא לאשר את התקנות.
יורם מוקדי: אם התקנות עולות, שתתקבל ההצעה הזאת שרק 2 ערוצים ייכנסו ל-DTT.
יורם מוקדי: זה משהו ריאלי.
אתי בנדלר: יש היום 5. הם אומרים בתנאי שייכנסו עוד 7.
חמד עמאר: אני אומר בתנאי שייכנסו עוד 2, לא עוד 7.
אתי בנדלר: סך כל התמלוגים עומדים על אחוז אחד.
אתי בנדלר: הם מציעים להעלות את התמלוגים, אבל ברגע שיהיו X ערוצים הם יחזרו למתווה של אחוז אחד.
אתי בנדלר: אם אתה מלכתחילה לא רוצה להעלות את זה מעבר לאחוז אחד.
חמד עמאר: אני אומר שבמקום שיהיו 7 ערוצים נוספים יהיו 2 ערוצים.
אתי בנדלר: ואז מה יקרה?
חמד עמאר: ואז לחזור למתווה.
אתי בנדלר: בינתיים אתה מסכים להעלות את זה ל-1.75?
חמד עמאר: אין לי בעיה.
יורם מוקדי: אני מתנגד לכל העלאה הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מסכימה בתנאי שהכסף צבוע.
אתי בנדלר: זה לא אפשרי בתקנות.
אתי בנדלר: החוק צריך לקבוע את זה.
ציון פיניאן: הייתה החלטה בוועדת כספים לגבי הסלולר ולגבי בזק.
ציון פיניאן: אפשר לאמץ את אותה החלטה לגבי הנושא הזה.
יורם מוקדי: בוועדת הכספים הם שינו את התנאי מ-10% ל-5%.
אתי בנדלר: אני חושבת שכדאי לשמוע מנציגי משרד האוצר מדוע שיעורי התמלוגים של חברות יס והוט תלויים במספר הערוצים שיועברו בתשתית ה-DTT לעומת הזכייניות לפי חוק הרשות השנייה, ששיעור התמלוגים שלהן שהופחת בצורה דרסטית מ-4% לשיעורים האלה לא הותנה בשום דבר, אלא להיפך, הוא עוד תוקן רטרואקטיבית.
עופר מרגלית: ההתניה הזאת היא דווקא יתרון לחברת הוט.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם זה ריאלי 7 ערוצים.
דנה נויפלד: שם אין התניה להפחתה.
דנה נויפלד: פה מקבלים יותר מאשר מה שהזכייניות מקבלות.
עופר מרגלית: במסגרת תקציב המדינה הממשלה החליטה להעלות את התמלוגים בתחום התקשורת.
עופר מרגלית: הרציונאל הוא שמדובר בענפים שבהם התחרות היא בעייתית.
עופר מרגלית: הטלוויזיה הרב-ערוצית נשלטת על ידי שני מפעילים.
עופר מרגלית: מחיר חבילת הבסיס הוא גבוה מאוד בהשוואה לעולם.
עופר מרגלית: מדובר על סכום של 200 שקל.
עופר מרגלית: בכל העולם המערבי המחירים נמוכים בצורה משמעותית.
חמד עמאר: אתה חושב שאם תעלה את התמלוגים זה יוזיל?
חמד עמאר: אתה יודע שבסופו של דבר יגלגלו את זה על הצרכן.
עופר מרגלית: אני מדבר על ההתניה של ה-DTT.
עופר מרגלית: בסופו של דבר הכל סופג הצרכן.
עופר מרגלית: זה לא פוגע בשקל אחד ברווח של החברות.
עופר מרגלית: אם המחשבה שלך אומרת שבשאר העולם זה יותר זול, אז תובילו משהו שיוזיל את החבילה כאן בארץ.
עופר מרגלית: לא להוביל עוד משהו שיעלה את מחיר החבילה בארץ, שזה מה שאתם עושים עכשיו.
עופר מרגלית: הרציונאל בנושא הרחבת מערך ה-DTT הוא שרק זה יהווה אלטרנטיבה למצב הבעייתי שקיים היום בשוק.
עופר מרגלית: החבילה הבסיסית תהיה מאוד רחבה ועם כמות מאוד גדולה של ערוצים.
יורם מוקדי: למה כשהאוצר תמך בוועדת הכלכלה בהקטנת התמלוגים הכל היה בסדר?
יורם מוקדי: מה השתנה?
עופר מרגלית: במידה ויורחב המערך ל-7 ערוצים תהיה אלטרנטיבה לחברות.
דנה נויפלד: ההנחה היא שאם הכנסנו מתחרה נוסף הלחץ התחרותי יוריד את המחירים.
דנה נויפלד: הטענה של גלגול הדלתא על הצרכן לא נכונה.
דנה נויפלד: עצם הלחץ התחרותי הוא זה שיוריד את המחיר.
פניה קירשנבאום: אני בעד להוריד את התמלוגים.
יצחק וקנין: אני חושב שצריך לאמץ את התקנות לפי מה שהשר ביקש.
כרמל שאמה-הכהן: אתה בעד עמדת האוצר?
יורם מוקדי: כשבאו בפני הוועדה הנכבדה הזאת על הקטנת התמלוגים, נציג משרד התקשורת, ד"ר אסף פוינט, הסביר למה התמלוגים זה רע.
יורם מוקדי: האוצר אז אמר שכל מילה בסלע.
יורם מוקדי: מאז השוק הזה הרבה יותר תחרותי.
יורם מוקדי: מאז נוצר הדבר שנקרא DTT, יש יותר שידורים באינטרנט, יש יותר חברות שיכולות לשדר על תשתית האינטרנט, מהירויות העבודה יותר גדולות.
יורם מוקדי: מאז קטנו במספר המנויים שלנו.
יורם מוקדי: איך  אפשר להסתכל לי בעיניים ולהגיד לי שהשוק השתנה ולכן יש תמלוגים.
יורם מוקדי: בוא נקרא לילד בשמו.
יורם מוקדי: היה בור בתקציב המדינה ומישהו החליט למלא אותו.
יורם מוקדי: כרגע על השולחן של הוועדה 17 מיליון שקל שהם החלק היחסי של הוט בתמלוגים.
יורם מוקדי: חבל מאוד להטיל את הכסף הזה על כתפי הצרכן.
יורם מוקדי: הוא לא חלק מהבור הגדול הזה שמישהו החליט להטיל על חברות הסלולר.
יורם מוקדי: באופן מפתיע לחברות השיחות הבינלאומיות לא הגדילו את התמלוגים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נקיים היום הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נזמן דיון חוזר בנושא הזה של התקנות.
יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא חוק הטיס, התש"ע-2010.
יצחק וקנין: רבותיי, בישיבה הקודמת עורך הדין רון חלפון ביקש להגיש ניסוח.
יצחק וקנין: יש לכם ניסוח?
רון חלפון: יש לנו כמה חובות לוועדה שאנחנו רוצים להציג וגם לדבר בנוגע ל-103א.
רון חלפון: בישיבת הוועדה הקודמת הוועדה הציעה למחוק את סעיף 97(ג).
רון חלפון: אנחנו לא התנגדנו.
רון חלפון: לאחר שקיבלנו הערות מהציבור וקיימנו ישיבה מחודשת בממשלה אנחנו מבקשים להציע סעיף שהוא קצת מרוכך ל-97(ג) המקורי שאומר כך: "היה עובד טיס עד לאירוע בטיחותי יודיע על כך בהקדם האפשרי לחוקר הראשי".
רון חלפון: בכך אנחנו מצמצמים שלא כל אדם שהיה עד לאירוע בטיחותי יהיה צריך להודיע למשטרה או לחוקר הראשי, אלא רק עובד טיס.
רון חלפון: לדעתנו, עובדי הטיס הם המשתמשים העיקריים בבטיחות, הם נמצאים בשטח, הם רואים מה קורה בשטח, ויש חשיבות עליונה לדיווח מיידי על תאונות.
איתי עצמון: מתי יהיה דיווח?
איתי עצמון: אמרת: "יודיע על כך לחוקר הראשי".
רון חלפון: בהקדם האפשרי, לפי הנוסח הקודם.
איתי עצמון: על כל אירוע בטיחותי?
איתי עצמון: מכל סוג?
רון חלפון: אני אתייחס להערה שלך על "כל סוג" – דווקא האירועים הקטנים הם אלה שהדיווח עליהם הוא מאוד חשוב כי על אירועים חמורים אתה רואה ושומע מידית.
יובל לוטן: רון אמר שהציבור מסר הערותיו, וגם אנחנו היינו שותפים לזה.
יובל לוטן: לדעתנו, נכון שזה עובד טיס שהיה עד לאירוע בעת מילוי תפקידו, ולאו דווקא אם הוא שכב על חוף הים וראה שקרה משהו.
יצחק וקנין: עוד הערות, בבקשה.
גדי אריאלי דוידסון: אני מאיגוד הטייסים.
גדי אריאלי דוידסון: בסעיף נאמר "כל אדם", אבל לא זאת הייתה הכוונה באמת, אלא כל מי שיש לו עניין, כמו למשל שירותי כיבוי והצלה, משטרה, רשות התעופה האזרחית – כל גוף שיש לו נגיעה מקצועית לאירוע צריך להודיע על כך לחוקר הראשי.
גדי אריאלי דוידסון: צריך להוסיף גם את זה.
יצחק וקנין: בהגדרה הראשונית היה אדם שהוא עד, שזה בעצם כל אחד.
יערה למברגר: גם בתקנות.
יערה למברגר: מה שהיה בנוסח הקודם זאת הוראה שמועתקת מהתקנות.
יצחק וקנין: בניסוח כרגע זה "עובד טיס".
יצחק רז: זה צריך להיות לפחות עובד טיס או בעל רישיון.
יצחק רז: יש הרבה ממלאי תפקידים שהם לא עובדי טיס, אבל הם מקבלים רישיון מרת"א, והם עוסקים בתחום התעופה – מפעיל מנחת, בעל מנחת פרטי - אצל כל אלה קורות התאונות, ואם הם לא ידווחו לא נדע שיש שם תאונה.
יצחק רז: אז בעצם לכל מי שיש נגיעה לעולם התעופה או הוא נושא תפקיד בעולם התעופה, לגביו אין העניין שהוא לא יודע מי החוקר הראשי.
יצחק וקנין: יכול להיות שאדם שעובד בכיבוי אש ראה משהו.
יצחק רז: הוא עובד בכיבוי אש של תעופה, אז כן.
רננה שחר: - - -
יצחק רז: אמרתי, קודם שיש לו נגיעה לעולם התעופה.
רננה שחר: רק מבחינה חוקית.
יצחק וקנין: המוטו ברור לנו.
יצחק וקנין: השאלה שלנו היא לגבי הניסוח, וחשוב מאוד מה אנחנו עושים.
דוד רותם: דיילת קרקע.
יצחק רז: דיילת היא לא עובדת טיס, והיא מדווחת.
דוד רותם: היא יושבת על שפת הים בשבת ורואה, אז היא תדווח?
יצחק רז: אתה גם לא תדע שהיא בשפת הים.
יצחק רז: אבל הדיילת שנמצאת במטוס או עוברת סתם ליד מטוס שלה ורואה מטוס אחר, לא תגיד שהיא ראתה שנפל חלק?
דוד רותם: השאלה אם אנחנו צריכים - - -
יערה למברגר: מטילים על בעל רישיון חובה.
יצחק רז: זאת לא עבירה אם היא לא אמרה.
יצחק רז: אני רוצה להוסיף משהו: אם אנחנו לא נותנים לאיש תעופה את המוטו שהוא צריך לדווח, יוצא שאם הוא מדווח הסביבה מסתכלת עליו כמלשינון, ויכולה להגיד לו, למה אתה מתערב, אין לך חובה לדווח.
יצחק רז: ואז מפעילים עליו לחץ לסתום את הפה ולקחת את הכלי וללכת.
יצחק רז: אנחנו צריכים לתת מסר לעולם התעופה: אנחנו מצפים מכם שתצילו אחרים.
יצחק רז: אתם רואים שמישהו עשה משהו, טס, המריא וכמעט פגע בעצים – לא קרה כלום.
יצחק רז: יש אירועים שאני מדבר עליהם, ואחרי זה הייתה תאונה, ואז יוצא שלפני חודש עבר מטוס מטר מעל העצים ולא דיווחו.
יצחק רז: זאת אומרת אנחנו צריכים לתת מסר לכל מי שמתעסק בתעופה שידווח אם הוא רואה אירוע בטיחותי – לא כדי שנעניש אותו, אלא כדי שנטפל בתופעה או בבעיה.
יצחק רז: זה צריך להיות המוטו.
יצחק וקנין: יש נוסח שאתה רוצה להציע?
איתי עצמון: אני רק רוצה להבין את ההחלטה.
איתי עצמון: ההחלטה היא, למעשה, אם אני מבין נכון, שאיש צוות, עובד טיס ובעל רישיון, לפי חוק זה, שהיה עד לאירוע בטיחותי חויב להודיע על כך בהקדם האפשרי לחוקר הראשי.
יצחק רז: זה עונה גם על מישהו שעובד בתחום התעופה, למשל כיבוי אש?
איתי עצמון: אני לא יודעת מה זה "עובד בתחום התעופה".
יערה למברגר: יש היגיון בהטלת חובות על בעלי רישיונות, לפי חוק זה.
יערה למברגר: אדם שהוא בעל רישיון יש לו גם יותר חובות ומחויבויות, ולכן הוא שונה מכל אדם רגיל.
יערה למברגר: אני יכולה לראות את הרציונל בלהטיל עליו חובת דיווח מיוחדת.
יערה למברגר: לדעתי, זה קצת קשה יותר כשאתה עובר למישהו שהוא לא בעל רישיון, לפי החוק.
יערה למברגר: ואז עולה השאלה, מה ההבדל בינו לבין "כל אדם".
יצחק רז: יש מנחת ריסוס, ופרט לטייס המרסס יש עובד קרקעי.
יצחק רז: הוא יכול להיות בתפקיד או לא בתפקיד או סתם עומד שם בשטח, או החקלאי שעומד שם- -
יערה למברגר: החקלאי זה כבר "כל אדם".
יצחק וקנין: רז, לדעתי, אין לזה סוף.
יצחק וקנין: כפי שהציע איתי, היועץ המשפטי של הוועדה, זה נותן את ההרחבה הנכונה.
יצחק וקנין: אין סוף להרחבה.
יצחק וקנין: תקריא את זה, בבקשה.
איתי עצמון: העיקרון יהיה, כמו שאמרתי קודם: "איש צוות, עובד טיס או בעל רישיון, לפי חוק זה, שהיה עד לאירוע בטיחותי יודיע על כך בהקדם האפשרי לחוקר הראשי".
אודי זהר: זה בעייתי מאוד.
אודי זהר: יש סדרה שלמה של אנשים שהיום כבר יש להם חובה, עוד לפני ששינינו את החוק.
אודי זהר: למפעיל מנחת יש חובה.
קריאה: בעל רישיון.
אודי זהר: אבל הוא לא עובד טיס.
יערה למברגר: אבל אמרנו: "בעל רישיון, לפי  חוק זה".
יצחק וקנין: הוא בעל רישיון.
יצחק וקנין: אני חושב שזה עונה על הדברים.
יצחק וקנין: אי אפשר להיכנס לכל ניואנס, אנחנו לא נצא מזה.
גדי אריאל: אנחנו לא נבקש שתיכנס לניואנסים, אבל לא יעלה על דעתי שאנשים שעוסקים מטעם שירותי כיבוי והצלה בטיפול באירוע עצמו, לא ידאגו להרים טלפון לחוקר הראשי ולהודיע לו שיש אירוע.
גדי אריאל: או שוטרים שנמצאים שם.
יערה למברגר: לשוטרים יש הדין שלהם, כנראה.
יצחק וקנין: אני הולך קדימה.
יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיף, כפי שהקראנו אותו.
גדי אריאל: אני רק מנסה להבין: על מפקח של רת"א יש חובה להודיע לחוקר הראשי או לא?
רננה שחר: משום שהוא היה עד לאירוע?
גדי אריאל: כן.
רננה שחר: מכוח נוהל פנימי של רת"א – בוודאי.
גדי אריאל: אז למה על אחרים להטיל את זה בחקיקה ראשית, ועליו להטיל את זה בנוהל פנימי?
רננה שחר: כי - - - מטילה חובות כלפי- -
יצחק וקנין: יש פה הטלת חובה.
יצחק וקנין: כשמטילים חובה צריך לחשוב בצורה הגיונית על מי אנחנו מטילים את החובה.
יצחק וקנין: אי אפשר להטיל את זה בצורה גורפת.
יצחק וקנין: צריך לעצור את זה באיזשהו מקום.
יצחק וקנין: יש פה הטלת חובה על מישהו לדווח.
יצחק וקנין: לכן כפי שהגדרנו את זה, זה נותן מענה לא של 100%, אבל של 99% כמעט ממה שאנחנו צריכים.
יצחק וקנין: לכן אני מצביע כפי שהסעיף הוקרא.
יצחק וקנין: אנחנו מדברים על 97(ג).
איתי עצמון: 97(ג) נמחק, לפי החלטת הוועדה.
איתי עצמון: אין צורך- - - כי זה סעיף אחר, זה סעיף חדש שהתוסף.
יצחק וקנין: אם כן, רבותיי, אנחנו מדברים על 97א רבתי.
יצחק וקנין: מכיוון שמחקנו את 97(ג) בישיבה הקודמת אני מצביע על הסעיף כפי שהוקרא.
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 97א– רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.
יצחק וקנין: מה נשאר פתוח?
רון חלפון: סעיף 98.
יצחק וקנין: לא הצבענו עליו.
יצחק וקנין: פה הייתה לנו בעיה שזה יובא לאישור ועדת הכלכלה.
רון חלפון: היועץ המשפטי של הוועדה ביקש מאתנו להציע לנו נוסח מצמצם יותר שימנה את סוגי ההודעות.
רון חלפון: אנחנו ביצענו חשיבה מחודשת.
רון חלפון: סוג ההודעות שעליהן דיברנו בסעיף 98 הן הודעות שהחוקר הראשי צריך להודיע לרשויות זרות, למדינת אירוע, למדינת רישום, למדינת ייצור.
רון חלפון: החובות האלה קבועות ב"אנקס 13", ו"אנקס 13" בכל מקרה מחייבות את החוקר הראשי, על-פי הוראות החוק הזה.
רון חלפון: לכן הסעיף הזה מיותר.
דוד רותם: בסעיף הזה, עד כמה שאני זוכר, רציתם להכניס גם את האפשרות להודיע בפקס ובדואר אלקטרוני- -
קריאות: זה לא בסעיף הזה.
יצחק וקנין: אז אתם מעדיפים שהסעיף יימחק.
יצחק וקנין: אני מעלה להצבעה את המחיקה של סעיף 98.
יצחק וקנין: הצבעה     בעד מחיקת סעיף 98 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 98 נמחק.
יצחק וקנין: הסעיף נמחק.
יצחק וקנין: 99 – הוצבע, 100 – הוצבע וגם 101.
יצחק וקנין: אנחנו בסעיף 103א.
יצחק וקנין: מר חלפון, האם יש לך עוד סעיפים?
רון חלפון: בנוגע ל-103 אין לנו הערות נוספות.
רון חלפון: בנוגע לסעיף 103א – אנחנו דנו גם בסעיף זה.
רון חלפון: החוקר הראשי בהחלטה משותפת עם רשות התעופה האזרחית מבקשים לא לדון בסעיף ולא לאשר אותו.
רון חלפון: אנחנו סבורים שהסעיף הזה עשוי לגרום נזק יותר גדול מהתועלת שייתן; אנחנו מקצים את זה פה לתקופה של 24 שעות כשבמקרים רבים הזמן שדרוש הוא הרבה יותר גדול.
רון חלפון: מצד שני אנחנו לא יכולים באופן קטגורי ובאופן גורף לקבוע חובת תיאום- -
לאה ורון: אנחנו עוסקים בהגבלת הגישה לכלי טיס?
רון חלפון: לא. אנחנו מדברים על הגבלת גישה לנחקר.
יצחק וקנין: 103 החדש.
רון חלפון: כיום הדברים עובדים בשיתוף פעולה טוב בין החוקר הראשי לבין רשות התעופה האזרחית וגופים חוקרים אחרים.
רון חלפון: אנחנו סבורים שסעיף כזה יכול רק לקלקל ולא לסייע.
רון חלפון: אנחנו נבקש שלא לאשר אותו?
דוד רותם: אני רוצה להבין מה אומר מר חלפון.
דוד רותם: מה המטרה של החקירה?
רון חלפון: המטרה של החקירה היא למנוע תאונות עתידיות.
דוד רותם: כל זמן שיש חוקר ראשי שבודק אז הסמכות היא אצלו.
דוד רותם: אם מישהו אחר רוצה לבדוק – רשות תעופה אזרחית או המשטרה – יפנו אליו.
דוד רותם: מכיוון שיש שיתוף פעולה הוא יאשר להם או לא.
רון חלפון: לצד החקירה הבטיחותית שמטרתה היא מניעת תאונות עתידיות מתקיימים עוד אינטרסים: מתקיים אינטרס פלילי אם יש עבירות פליליות, מתקיים אינטרס אכיפתי של רת"א שצריכה להיות שם, ויש גם פעולות שהיא עושה למען הבטיחות שאי אפשר לעצור אותה בהן.
רון חלפון: יש סינרגיה בין הגורמים שאנחנו לא רוצים להפריע לה.
רון חלפון: אנחנו חושבים שכרגע שיתוף הפעולה שמתקיים בשטח שמתאים עצמו לנסיבות הוא נכון יותר מאשר קביעה גורפת.
רון חלפון: כשאני אומר "אנחנו חושבים" זה גם הגוף החוקר – החוקר הראשי – וגם הגוף המפקח שזאת רשות התעופה האזרחית.
דוד רותם: מה שצריך לעשות זה לקבוע את האמירה הגורפת כדי להדגיש שהחקירה היא בטיחותית למנוע תאונות, ולתת את הסמכות לחוקר הראשי לתת למי שהוא רוצה אישור.
דוד רותם: אני לא אוהב שאומרים לי "ממש לא".
יצחק וקנין: דוד, אני אשלים את מה שאתה אומר.