GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ישי: בהתאם לתחזיות הצריכה המכסה השנתית המוצעת היא 1.9 מיליארד ביצים.
יוסי ישי: המכסות האישיות בשנת 2011 יהיו שוות למכסות האישיות שהיו בשנת 2010.
יוסי ישי: בנוסף, ניתנות תוספות שונות.
יוסי ישי: אני אמנה בקצרה חלק מהן: תוספת למגדלים חדשים – 10,000,000 ביצים, 250,000 ביצים כמכסה לכל מגדל.
יוסי ישי: למגדלים חדשים ביישובים: אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.
יוסי ישי: אלו החלטות שנקבעו ואושרו כהחלטת ממשלה בעבר.
יוסי ישי: המגדלים לא עמדו בתנאי הסף כדי לקבל ולבצע את המכסות.
יוסי ישי: אנחנו מקווים, שהפעם יעלה בידם לעמוד בתנאי הסף.
יוסי ישי: לנושא הזה הקצנו 10,000,000 ביצים כתוספת מכסה לאותם מגדלים.
יוסי ישי: עוד 16,000,000 ביצים למגדלים חדשים באזור פיתוח א' באזור הצפון, כאשר מתוכם 6,000,000 ביצים מיועדים למגדלים חדשים במגזרי המיעוטים.
יוסי ישי: יש עוד תוספת שאנחנו מציעים כאן לעניין של שדרוג ענף ההטלה.
יוסי ישי: אדוני היו"ר וחה"כ וקנין, סיירו אתמול וראו את מצב הלולים.
יוסי ישי: הלולים הוקמו בשנות ה-60 וה-70, והם אינם עומדים בסטנדרטים.
כרמל שאמה-הכהן: אני חייב להגיד, שהם נראים כאילו הם קיימים הרבה לפני כן.
יוסי ישי: צריכים להבין גם את הקשיים.
יוסי ישי: זה לא פשוט.
יוסי ישי: מדובר ב-11,000 דונם אסבסט, אין טיפול בזבל, יש בעיית ריחות, יש בעיית זבובים, יש קשיים חמורים בכל מה שקשור בבריאות הציבור.
יוסי ישי: מדובר בתנאים הסניטאריים בהם נשמרת הביצה מרגע ההטלה עד שהיא מגיעה לשולחן.
יוסי ישי: יש בעיות עם בריאות המקנה, בריאות העוף, רווחת בעלי החיים, הגנת הסביבה.
יוסי ישי: מטרת הרפורמה היא לשדרג את הענף, כדי להתאים אותו ולהביא אותו לרמת הדרישות שמדינות מתוקנות נדרשות לעשות, תוך הבטחת קיומו של המשק המשפחתי.
יוסי ישי: לכן, כדי לסייע בידי המשק המשפחתי לעמוד בתנאי הסף המינימאליים, שזה 5,000 ביצים המזכים קבלת מענק, אנחנו מציעים שכאשר יתוקן החוק והרפורמה תופעל כל מגדל שיקבל כתב אישור ממנהלת ההשקעות יקבל תוספת של 100,000 ביצים.
יוסי ישי: הדבר יאפשר לו להגיע לרמת המינימום, שתאפשר קבלת מענק, בין אם יעשה זאת בעצמו ובין באמצעות בין משפחה נוסף.
יוסי ישי: אנחנו מציעים גם, עוד 25,000 ביצים למגדל חקלאי המפריש מתוך הקרקע המעובדת על ידו, כדי לאפשר הקמת לולים במסגרת הרפורמה.
יוסי ישי: במקום לתת פיצוי עבור הקרקע – מאחר והמטרה שלנו להקל על המשק המשפחתי להגיע לתנאי הסף, אנו מציעים במקום לתת לו כסף לתת עוד 25,000 ביצים לכל דונם קרקע שהוא מפריש מהקרקע שלו לטובת הכלל.
לאה ורון: מה זאת אומרת מפריש לטובת הכלל?
יוסי ישי: אם אנחנו הולכים להקים מתחם ביישוב מסוים במסגרת הרפורמה, כדי להקים שם את הלולים של החברים, יש מגבלת קרקע חמורה.
יוסי ישי: הסברתי אתמול, שאנחנו מנועים מלהיכנס לשמורות טבע ויערות.
יוסי ישי: לכן, אנחנו פונים אל החברים ומבקשים מהם לפנות קרקע שלהם לטובת המתחמים האלה.
יוסי ישי: כאשר חבר מפנה קרקע שלו לטובת מתחם ציבורי, אנחנו מציעים לתת לו 25,000 ביצים.
יוסי ישי: אנחנו מרוויחים בכך שני דברים: פינינו שטח לטובת הלולים, ויצרנו עוד מדרגה המקלה על הפרט לעמוד בתנאי הסף של הרפורמה.
יוסי ישי: דבר נוסף שנמצא כאן בתקנות, הוא כל העניין שקשור לכך שנבטיח שהמגדל יגדל במשקו.
יוסי ישי: אנחנו רואים בתופעת הריכוזיות, שכרגע תופסת 25% מהמכסות, 700,000 עופות המרוכזים במספר מצומצם של לולים, סיכון להמשך קיומו של הענף החקלאי הזה כענף מתוכנן.
יוסי ישי: יש אינטרס ציבורי להמשיך ולהחזיק את הענף הזה כענף מתוכנן, הכולל מכסות, מחיר מטרה, מחיר לצרכן, כל עוד שהוא מפרנס 2,000-3,000 חקלאים, שמעבדים ומגדלים בעצמם.
יוסי ישי: ברגע שנעבור למצב – שכבר קורה, לצערי הרב – שחקלאים מחכירים את המכסה שלהם בלולים מרכזיים ומקבלים בתמורה רנטה,  אין טעם להמשיך ולהחזיק את הענף הזה כענף מתוכנן.
יוסי ישי: מאחר וחשוב לנו שהמשק המשפחתי יתקיים, וחשוב לנו שהענף הזה ימשיך להיות ענף חקלאי מתוכנן, אנחנו רוצים לבלום את תופעת הריכוזיות, שחקלאים משכירים את המכסה שלהם ללולים גדולים.
יוסי ישי: אנחנו יודעים שבעלי הלולים הגדולים השקיעו, ולכן אנחנו לא עושים את זה באבחה אחת.
יוסי ישי: בתקנות אנחנו מציעים: לא עוד.
יוסי ישי: כלומר, לא לאפשר למגדל חדש, שעד היום גידל בעצמו, לעבור למגדל מרוכז.
יוסי ישי: אלה שכבר היו יישארו, ונראה איך נטפל בהם בהמשך כאשר נתקן את חוק מועצת הלול ותקנות אחרות הנוגעות לרפורמה.
קריאה: למה לא עשית את זה מההתחלה?
קריאה: עכשיו הוא נזכר?
יוסי ישי: אנחנו רוצים למנוע את התופעה, למנוע מצב שבו מגדלים נוספים ימשיכו את התופעה של החכרת מכסות ומעבר ללולים מרוכזים.
יוסי ישי: לכן, התקנו פה תקנה המורידה מסך.
יוסי ישי: מה שהיה כרגע נשאר, אבל לא עוד לולים נוספים.
אתי בנדלר: מר ישי, האם אתה יכול להסביר את הקשר בין היותו של הענף ענף מתוכנן, ובין הסכנה לקיומו אם הגידול נעשה במסגרת לולים משותפים?
יוסי ישי: חוק יסוד חופש העיסוק קובע שכל אדם רשאי לעסוק בכל תחום שהוא רוצה.
אתי בנדלר: אני לא מכניסה את זה להיבטים משפטיים.
יוסי ישי: חוק חופש העיסוק מתיר לכל אדם לעסוק בכל תחום שהוא רוצה.
יוסי ישי: חריגה מחוק חופש העיסוק היא רק כאשר מדובר במטרה ראויה.
יוסי ישי: בא המחוקק וקבע את חוק ענף הלול, ושם הוא קבע מכסות ייצור.
יוסי ישי: לא עוד אדם רשאי להיכנס לענף מתי שהוא רוצה, להשקיע ולייצר, אלא  הענף הזה תחום למגדלים מסוימים.
יוסי ישי: המחוקק בא ואמר: מאחר וחקלאות זה לא רק כלכלה אלא גם התיישבות, ענף ההטלה מהווה עוגן פרנסה מרכזי למתיישבי הצפון.
יוסי ישי: ישנם קרוב ל-3,000 מגדלים, שזה הענף המרכזי שלהם.
יוסי ישי: כדי להבטיח שאכן הם יתפרנסו מזה ולא ייכנסו אחרים וייצרו במקומם, התקבלה החלטה שמחריגים את זה מחוק היסוד ומאפשרים גידול בתנאים של מכסות, מחירים וכל מה שקשור בזה.
יוסי ישי: המטרה הזו היא מטרה ראויה כל עוד שאלפי משפחות עוסקות בענף.
יוסי ישי: ברגע שעשרות משפחות בלבד יעסקו בענף, המטרה כבר לא ראויה.
יוסי ישי: אין שום סיבה לחרוג מחוק חופש העיסוק, ויש לפתוח את הענף הזה לכל מי שרוצה ולהפסיק לקבוע מחירים.
יוסי ישי: במערכת רגילה, החיים הטבעיים היו מאפשרים לכוחות השוק לקבוע את הכמות, את המחיר ליצרן ואת המחיר לצרכן.
יוסי ישי: מאחר והמטרה פה היא מטרה התיישבותית ולא רק כלכלית, התקבלה החלטה שהממשלה נכנסת ועושה רגולציה לאורך ולעומק.
יוסי ישי: ברגע שהמטרה תיעלם – במקום אלפי משפחות שמתפרנסות ומגדלות רק עשרות בודדות של משפחות יעשו זאת.
אתי בנדלר: את העניין הזה אני לא מצליחה להבין.
אתי בנדלר: אני שואלת את זה באמת ממקום של חוסר ידיעה.
אתי בנדלר: נניח שאני חיה בצפון ואני לא יכולה מסיבות אלו ואחרות להמשיך ולגדל בעצמי את התרנגולות.
אתי בנדלר: המכסה ממשיכה להיות מכסה שלי, אני ממשיכה להתפרנס ממנה, אלא שאת הגידול בפועל אני מעבירה למישהו אחר.
יוסי ישי: בהתפרנסות יש שני אלמנים: יש תמורה לעבודה ויש תמורה להון.
יוסי ישי: הערך המוסף הכולל מעיסוק בענף מסוים קשור לשני הדברים.
יוסי ישי: כדי ליהנות ממלוא ערך המוסף, כדי להשיג את המטרה של להתפרנס מהענף, המגדל צריך ליהנות משני האלמנטים של ההכנסה: גם מהתמורה לעבודה וגם מהתמורה להון.
יוסי ישי: ברגע שהוא משכיר את המכסה לאחר, הוא מאבד את הערך המוסף מהתמורה לעבודה ונשארת לו רק התמורה להון.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא מתפנה לעבוד בדבר אחד.
יוסי ישי: או שכן או שלא.
אתי בנדלר: אולי הוא חולה, אולי הוא במצב משפחתי שבגינו הוא לא יכול לעשות זאת.
יצחק וקנין: אל תשכחו שהענף הזה הוא ענף מסובסד, וזה אחד מהטענות המרכזיות של האוצר.
קריאה: עוד לא שמענו את האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתמול היינו אורחים שלכם ונהגנו בעדינות.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לומר, שהמילים הקיצוניות שנאמרו אתמול לא יחזרו פה היום.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים פשוט ייצאו החוצה.
כרמל שאמה-הכהן: היום יהיה פה סדר.
כרמל שאמה-הכהן: כאשר מדברים, צריך לדבר בצורה סבירה.
ערן אתינגר: העיקרון הוא, שכאשר אדם מקבל  משאב ציבורי מוגבל ורק קבוצה מצומצמת נהנית ממנו – אנחנו מכירים את זה בעוד גורמי ייצור לא מועטים: קרקע, מים, מכסות חלב, עובדים זרים -העיקרון הוא שהמכסה ניתנת לך בתנאים שאתה תעשה בה שימוש.
ערן אתינגר: כלומר, הרעיון של רנטה שאני מקבל מהמדינה אבל לא עוסק בחקלאות, הוא מנוגד לעיקרון היסודי של הקצאת המשאבים המוגבלים האלה.
ערן אתינגר: ההקצאות האלה ניתנות בתנאי שמי שמקבל אותן עוסק בעצמו ומתפרנס בעצמו מחקלאות.
ערן אתינגר: לכן, העובדה שלא תמיד הקפידו על זה בענף הזה היא הבעיה, ולא שהיום מבקשים – בצדק - להחזיר את ההיגיון הבסיסי הזה למשטר התכנון.
לאה ורון: אולי צריך להקים ועדת חריגים.
ערן אתינגר: יש חריגים.
כרמל שאמה-הכהן: יש הבדל בין המצב הזה ובין מצב בו המדינה נתנה רקטור למישהו לעסוק בחקלאות, והוא היה עושה בזה עסק לטיולי טרקטורונים.
כרמל שאמה-הכהן: זה שימוש אחר בזכות שהמדינה נתנה לו לטובת מטרה, שמשלבת גם תועלת אישית בשבילו, תמיכה בו.
יוסי ישי: גם כאן.
כרמל שאמה-הכהן: לא הם.
יוסי ישי: למתיישבי הגליל המדינה נותנת סבסוד.
יוסי ישי: הסובסידיה ניתנה כדי שהמגדל יגדל.
יוסי ישי: אם לא כך, אפשר לתת את הסובסידיה בצורת שק הביתה.
יוסי ישי: לא צריך תרנגולת בכלל.
יוסי ישי: אם המדינה היתה רוצה לתמוך בתושבים בצפון, ללא קשר לגידול, היא היתה שולחת להם שק הביתה.
יוסי ישי: ברגע שהיא אמרה: אני תומכת בסובסידיה במחיר הביצה, היא יצאה מתוך הנחה שהיצרן יגדל.
קריאה: תיקח את הסובסידיה הזו ותשאיר לי את הלול ליד הבית.
יוסי ישי: אני מבקש, שהוועדה תאשר את התקנות המונחות בפניה, כדי למנוע מצב של ריק.
יוסי ישי: בסוף חודש זה תוקפן של התקנות לגבי הסדרת המכסות לשנת 2010, פג.
יוסי ישי: אם בראשון לינואר אין תקנות,  המשמעות היא שאין מכסות.
יוסי ישי: כלומר, שהנכס שהיה למגדלים, המכסה המוגנת ששווה כסף, הופך להיות אפס ביום אחד.
יוסי ישי: לכן, אני מאוד מבקש לאשר את התקנות.
ישראל חסון: אני רוצה לשאול את המנכ"ל שאלה.
ישראל חסון: אדוני המנכ"ל, אני פניתי אליכם לפני שנה בשאלה, מדוע אתם לא מקנים העדפה למשפחות של נכי צה"ל ולמשפחות שכולות.
ישראל חסון: אתם לא שילבתם את זה בתקנות.
ישראל חסון: האם אפשר לדעת מדוע אתם מתעלמים מזה?
ערן אתינגר: העמדה שלנו היא, שהנושא הראוי והחשוב של שיקום נכי צה"ל וסיוע למשפחות שכולות נמצא במסגרת חקיקה ספציפית המסדירה זאת.
ערן אתינגר: יש שני חוקים: חוק הנכים-תגמולים ושיקום, וחוק משפחות חיילים שנספו במערכה.
ערן אתינגר: התכלית של אותה חקיקה היא סיוע ושיקום של אותן קבוצות.
ערן אתינגר: אנחנו מדברים כאן על חקיקה שונה לחלוטין, שהתכלית שלה שונה לחלוטין.
ערן אתינגר: אין פה קונספט של פיצוי על פגיעה מסוג אחר.
ישראל חסון: לא ביקשתי שום פיצוי.
ערן אתינגר: אבל בעינינו יש פה עניין מקצועי.
ערן אתינגר: יש פה הכנסת שיקול שאין לו קשר לתכלית החקלאית כלכלית של החקיקה הזו.
ישראל חסון: אני מוכרח להגיד לך, שאני לא מקבל את דבריך מיסודם.
ישראל חסון: אם אתה רוצה, אני אדרוש ממשרד הביטחון, שיוציא למשרד החקלאות צו של קצין פוקד, שיחייב אותך לתת 5% מהמכסות.
ישראל חסון: למה צריך להגיע לזה?
ישראל חסון: אני לא אומר שבגלל שאדם שייך למשפחה שקולה יקבל, אלא אם הוא עומד בתנאים מצטברים.
ישראל חסון: נכי צה"ל, אלא אם הם עומדים בתנאים מצטברים.
ערן אתינגר: כל נכי צה"ל וכל בן למשפחה שקולה, בצד הסיוע שהמדינה מגישה לו באותם חוקים, אם הוא עומד בתנאים של החוק הוא יכול להגיש בקשה ולקבל.
ערן אתינגר: להבנתי, פה מתבקש לתת סוג של העדפה מהשיקולים האלה.
ישראל חסון: בחלוקת המכסות השנתית שלך.
ערן אתינגר: ברובד המקצועי, מדובר פה בשיקול שאין לו קשר ישיר לנושא של התכנון והתכלית של החקיקה, שהמשרד פועל עבורה.
ערן אתינגר: אני לא רוצה להיכנס לאין סוף הקשיים המעשיים שהעניין הזה מעורר.
ערן אתינגר: ברור שלמשרד החקלאות אין את הכלים להחליט, לאיזה נכה צה"ל כן ולאיזה נכה צה"ל לא.
ערן אתינגר: הוא צריך להישען ממילא על אגף השיקום.
ערן אתינגר: אני רוצה להזכיר את התקדים של תחנות הדלק, תקדים הידוע לשמצה, שלקח תחום שאיננו קשור באופן ישיר לחקיקת השיקום, והתהליך והתוצאות שלו ידועות.
ישראל חסון: אתה מצליח להרגיז אותי, וזה נדיר.
ישראל חסון: אתה מסביר לי איך לא.
ישראל חסון: אני מביא בעיה, תסביר לי איך כן.
ישראל חסון: אל תסביר לי איך לא  כאשר הנושא הזה מונח לפתחכם שנה.
ישראל חסון: מה ביקשנו?
ישראל חסון: אמרתי לכם: קחו את הנושא הזה, שהוא נושא מאוד ראוי, ותגידו לי איך עושים את זה כן.
ישראל חסון: אתה עכשיו מסביר לי איך לא.
ישראל חסון: זה לא קשור לתחנות הדלק.
ישראל חסון: אם תגיד לי שאתה רוצה אישור מאגף השיקום, זה בסדר.
ישראל חסון: תגיד מה אתה צריך בכדי שנוכל לתת את זה למשפחות שכולות, שפונות אליכם ואתם מסרבים לתת להן העדפה.
כרמל שאמה-הכהן: איך היום זה מבוצע.
כרמל שאמה-הכהן: האם הראשון שפונה זוכה?
ערן אתינגר: לא. יש אמות מידה, שמעוגנות בתקנות.
ישראל חסון: שאין בהן שום דבר ועניין לנכי צה"ל או למשפחות שכולות.
ערן אתינגר: מה שמתבקש פה הוא, להכניס לתוך התקנות של הביצים העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות, שמקומה בחקיקת השיקום ובתחום פעילותו של אגף השיקום.
ערן אתינגר: חה"כ חסון, אני מצטער שאני מרגיז אותך.
ערן אתינגר: אני חושב שהסוגיה ראויה, אבל לא כאן.
ישראל חסון: צריך שתהיה מידה של נימוס אלמנטארי.
ישראל חסון: יעקב כהן, אני פניתי אליך לפני שנה בעניין.
ישראל חסון: אם הייתם באים ואומרים: תתקנו את זה שם ואז נוכל להכניס לתקנות, אז אני אוכל לתת את המענה.
ישראל חסון: מהי ההתעלמות הזו?
ישראל חסון: האם ביקשתי טובת הנאה למישהו מכפר שמריהו?
ישראל חסון: היו אליכם פניות של משפחות שכולות ספציפיות, שיש להן מכסות, ואנחנו ביקשנו שתתנו להן העדפה כדי שהן תוכלנה לחיות מזה.
ישראל חסון: תשובה לא קיבלתי.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש להן כבר מכסות?
ישראל חסון: כן, אבל המכסה לא מאפשרת להן להתקיים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, תוספת למכסה.
ישראל חסון: אני מבקש, שבמסגרת המכסות החדשות יתנו להן תוספת.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה המכסות החדשות?
יוסי ישי: בסקירה שלי דיברתי על התוספות.
יוסי ישי: דיברתי על כך שאת ה-1.9 צריך לשרשר לרמת המגדל.
יוסי ישי: אמרתי, שבמסגרת התוספות ניתנות תוספות מכסה לארבעת היישובים שמניתי, ותהיה תוספת מכסה למגדלים חדשים באזור עדיפות לאומית א' באזור הצפון.
כרמל שאמה-הכהן: איך נבחרים המגדלים החדשים?
יוסי ישי: יש קריטריונים.
ישראל חסון: אני מבקש קדימות למשפחות האלה באזורי עדיפות לאומית.
יוסי ישי: אני מבקש מיו"ר הוועדה, שאנחנו בתוך חודש ימים, אחרי שנבחן את הדבר משפטית, נבחן את האפשרות להיענות בצורה מוגבלת לדרישה של חבר הכנסת חסון.
ישראל חסון: לאור העובדה שהיתה להם שנה לטפל בכך, אני מבקש מהוועדה לעכב את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה מכסות חדשות מדובר בשנה הזו?
יוסי ישי: מדובר ב-10,000,000.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זה במכסות?
ערן אתינגר: 40 מכסות.
ישראל חסון: אני מדבר איתכם על משפחה שגרה באזור עדיפות.
ישראל חסון: האם אזור מרחב התפר בתענ"כים הוא אזור עדיפות?
יוסי ישי: מדובר על אזור עדיפות א'.
ישראל חסון: לפני שנה וחצי פנתה אליכם משפחה שכולה.
ישראל חסון: הוצאתי מכתב רשמי ואמרתי: תנסו לעזור למשפחה השכולה הזו.
ישראל חסון: משפחה שכולה עם שני נכי צה"ל.
ישראל חסון: עכשיו הם באים ואומרים: אנחנו צריכים את האישור של התקנות לעוד שבועיים.
ישראל חסון: אני לא מאמין להם שהם יטפלו בזה.
ישראל חסון: היתה להם שנה וחצי.
ישראל חסון: זה לא הוגן, זה לא לעניין, זה לא בסדר שדוחפים אותנו לפינה.
ישראל חסון: זה נושא ראוי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מסכים עם כל מילה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר לפתור את זה?
יוסי ישי: אני הצעתי, למרות הקושי של היועץ המשפטי שלי – ואני מבין את הקושי - שאנחנו נבדוק את זה מכל הזוויות, נבדוק את האפשרות להיענות לבקשה של חבר הכנסת חסון, ונבוא לוועדה בתוך חודש ימים.
כרמל שאמה-הכהן: האם אי אפשר להגיד, שמתחייבים להקצות שליש מתוך ה-40?
יוסי ישי: לא. גם הוא לא מבקש שליש.
יוסי ישי: לא יישאר לצפון.
כרמל שאמה-הכהן: הם יבואו גם מהצפון.
כרמל שאמה-הכהן: הנכה צה"ל חייב להיות גם מהצפון.
יוסי ישי: המשמעות היא שיהיו פחות צעירים חדשים.
יוסי ישי: אני  מבין את הקושי.
ישראל חסון: אתה אומר עכשיו דבר פשוט לוועדת הכנסת: אני, מר יוסי ישי, אקבע את סדר העדיפות ולא אתם.
ישראל חסון: זה מה שאתה אומר לי, ואני לא מקבל את זה כקביעה.
ישראל חסון: אתה לא תקבע.
ישראל חסון: אני אקבע את סדר העדיפות.
ישראל חסון: אני נבחר הציבור, ולא אתם.
ישראל חסון: אני אגיד לך מה סדר העדיפות שלי.
ישראל חסון: סדר העדיפות שלי מזה שנה וחצי מונח בפתחך: אתה תשתתף במאמץ של תעסוקת נכים ומשפחות שכולות.
ישראל חסון: אתה אומר לי: לא.
יוסי ישי: אני לא אמרתי לא.
ישראל חסון: זה מה שאתה אומר לי באמצעות ההתעלמות שלך.
יוסי ישי: אני אמרתי שיש קושי משפטי.
ישראל חסון: אתה בא לפה עם תקנות, שבהן לא מופיעה הסוגיה הזו.
יוסי ישי: נכון.
ישראל חסון: מה אתה אומר לי?
ישראל חסון: לא. בגלל זה אני ממליץ ליו"ר הוועדה שלא לאשר את התקנות.
ישראל חסון: תחזור אליי כאשר תהיה מוכן עם תשובות.
ישראל חסון: אתה לא תפקיע לנו את הסמכות.
לאה יוגב: כל הכבוד.
ערן אתינגר: גם אם הוועדה תחליט להיענות לבקשה הזו, התהליך יחייב תיאום עם משרד הביטחון.
ערן אתינגר: להם יש את הכלים להמליץ למשרד החקלאות.
ישראל חסון: היו לכם שנה וחצי.
ישראל חסון: האם אתה רוצה שאני אראה לכם את המכתבים?
ישראל חסון: אל תבוא אליי שלושה ימים לפני אישור התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להחריג מאישורן של התקנות החדשות את כל הנושא של  המכסות החדשות.
יוסי ישי: חלק מהמכסות החדשות מיועדות לבנים ביישובי הצפון.
קריאה: למקורבים ומאפיה.
יוסי ישי: במסגרת החלטה 1626 של הממשלה כבר הוקצו להם המכסות, כאשר הם היו חייבים לעמוד בתנאי הסף ולבנות את ביתם.
יוסי ישי: עד שהם לא סיימו לבנות את ביתם, הם לא היו רשאים לקבל את המכסות.
יוסי ישי: הם כבר מתקרבים לעמוד בתנאי הסף.
יוסי ישי: המטרה היא לאפשר להם להתבסס בצפון.
ישראל חסון: באיזה יישובים יש הרחבות לבנים ממשיכים?
ישראל חסון: תספר לי את זה.
ישראל חסון: גם בזה אני עוסק בוועדות קבלה.
יוסי ישי: אנחנו מדברים על אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.
ישראל חסון: כמה בנים ממשיכים יש שם?
קריאה: אלה לא בנים ממשיכים אלא חברים.
שלמה סויסה: יוסי, למה אתה לא מציע שיפטרו את זה מסעיף 6(א)?
ישראל חסון: אדוני היו"ר, 10,000,000 ביצים הוא הולך לחלק לארבעת היישובים האלה, למגדלים חדשים.
ישראל חסון: את זה הוא בא לספר לי פה בוועדה.
ישראל חסון: האם אין לך לתת 50,000 ביצים ל-2 משפחות?
ישראל חסון: זה מה שהוא אומר לך.
ישראל חסון: יעקב כהן, תגיד לי כמה ביקשו ממך.
ישראל חסון: האם ביקשו ממך עוד 50,000 שנתי?
ישראל חסון: שנה ומשהו אתם אומרים שאין.
חמד עמאר: אדוני היו"ר, אני באתי לדיון אחרי שקיבלתי מכתב מתושב חורפיש, שמנסה לקבל מכסה.
יוסי ישי: אתה איחרת.
יוסי ישי: אני אמרתי בפתיחה, ש-6,000,000 ביצים מיועדים למגזר המיעוטים.
חמד עמאר: אני מדבר על היישוב הדרוזי.
יוסי ישי: גם דרוזי.
חמד עמאר: איזה?
חמד עמאר: התושבים בחורפיש מנסים לקבל מכסות מספר שנים.
יוסי ישי: עכשיו מאשרים את זה.
חמד עמאר: תראה לי את הסעיף.
יוסי ישי: בסעיף 5(א)(2).
יוסי ישי: זו בדיוק המטרה של הדיון: 6,000,000 ביצים למגדלים חדשים מקרב בני המיעוטים.
חמד עמאר: אני לא מקבל את זה.
אפרת ורד: בתקנה 5(א)(2).
אפרת ורד: בנוסף, משנה ג'.
חמד עמאר: אם לא ייכתב: מיעוטים, אני לא מוכן.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב "מיעוטים".
כרמל שאמה-הכהן: מיעוטים זה כולל דרוזים.
יוסי ישי: אני מציע, שאנחנו נבצע תיקון בתקנות.
חמד עמאר: אני רוצה שיהיה כתוב: מיעוטים, לרבות דרוזים וצ'רקסים.
יוסי ישי: לבקשתו של חה"כ חסון, אנחנו נעשה תיקון בתקנות, כך שבמסגרת 10,000,000 ביצים למגדלים חדשים תינתן עדיפות כחלק מהקריטריונים למשפחות נכי צה"ל.
יוסי ישי: הם יקבלו תוספת ייחודית בשל המעמד הזה.
ישראל חסון: נכי צה"ל ומשפחות שכולות.
אתי בנדלר: באיזו מסגרת?
יוסי ישי: המספר 10,000,000 חוזר פעמיים.
יוסי ישי: ישנם 10,000,000 לארבעת המושבים, ולא לזה אני מתכוון.
יוסי ישי: יש 10,000,000 למגדלים חדשים באזור עדיפות לאומית א' בצפון ו-6,000,000 למגזר המיעוטים.
יוסי ישי: מתוך ה-10,000,000 השני אנחנו נקבע קריטריונים מיוחדים, שנותנים תוספת למגדלים באזור עדיפות לאומית א' בצפון למשפחות שכולות.
לאה ורון: מדובר בסעיף 5(א)(2).
לאה ורון: האם מתוך זה עולה שיש 26,000,0000?
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע, שנתחיל בהקראה.
כרמל שאמה-הכהן: כל מי שיש לו מה להגיד בנוגע לסעיף מסוים, ידבר.
אפרת ורד: קוראת סעיף 1: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 31 ו-53 לחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה:     בתקנות אלה –  "אפרוחות" – אפרוחים משעת בקיעתם מהביצה עד גיל שבעה ימים.
אפרת ורד: "אתר ייעודי" – אתר שיועתק אליו לול הבסיס, שהוצא לגביו כתב אישור.
אפרת ורד: "בעל מכסה" – מי שנקבעה לו מכסה לשנת התכנון לפי תקנות אלה.
אפרת ורד: המועצה – המועצה לענף הלול שהוקמה על פי סעיף 2 לחוק.
אפרת ורד: "כללי 2010" – תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2010), התש"ע-2009 "כתב אישור" – אישור שהוציאה המנהלה, כמשמעותה בסעיף 6 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א-1980, לפי החלטת הממשלה מס' 1855 מיום ח' בתמוז התשס"ז (24ביוני 2007).
אפרת ורד: "להקה" – מטילות בגיל אחד שמחזיק מגדל.
אפרת ורד: "לול הבסיס" – לול המצוי במשקו של בעל מכסה במען הרשום שלו או במשק של בעל מכסה אחר בתחום אותו יישוב.
אפרת ורד: "לול חלופי" – לול שאינו לול הבסיס.
אפרת ורד: "מגדל פרגיות" – אדם העוסק בגידול פרגיות.
אפרת ורד: "מטילות" – תרנגולות שגילן עולה על חמישה חודשים "עופות להטלה" – מטילות, פרגיות ואפרוחות "פרגית" – תרנגולת בגיל שעד חמישה חודשים "שנת התכנון" – שנת 2011
אתי בנדלר: תסבירי את הנושא של "אתר ייעודי", "כתב אישור" וכו'.
אורי צוקבר: אתר ייעודי זה אתר שמועברים אליו הלולים החדשים.
אורי צוקבר: ישנו מתחם בו יוקמו הלולים החדשים.
אורי צוקבר: כתב אישור הוא כתב אישור לצורך מענקי השקעות ללולים חדשים שיוקמו במסגרת הרפורמה.
יוסי ישי: כתב אישור הוא כתב אישור שניתן על פי חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, שמקנה מענק להשקעה שמתבצעת במסגרת תוכנית הרפורמה.
לאה יוגב: אני נציגת המגדלים במחוז צפון בדירקטוריון מועצת הלול, שטרם מונה.
לאה יוגב: אני רוצה לפתוח בעצם העניין.
לאה יוגב: מגישים פה תקנות וכותבים: "לאחר התייעצות עם המועצה לענף הלול".
לאה יוגב: כותבים עוד: "הוגשו לאחר שגובשו על ידי הגורמים המקצועיים עם המועצה לענף הלול".
לאה יוגב: אני מבקשת לומר, שאין מועצת הלול.
לאה יוגב: יש מבנה, ובתוכו יושב מנכ"ל.
לאה יוגב: אין מליאה, אין דירקטוריון, אין ועדות ואין אחריות.
לאה יוגב: יושב פה מנכ"ל, יהיה גודלו ככל שיהיה, אבל זה מינהל לא תקין.
לאה יוגב: מה אומרים לנו פה?
לאה יוגב: אני מנכ"ל, מנהל את המועצה לענף הלול, מנהל את פרנסתן של אלפי משפחות, חותך בבשר החי, מביא אותם אל פי התהום, דורש מהם עלויות בסך של 560,000 שקלים לכל משפחה, מספר סיפורים לוועדת הכלכלה שמטרת העל היא שמירה על המשק המשפחתי, כאשר הרפורמה דורשת 20 שותפים בחוות גידול.
לאה יוגב: חוות גידול נראית בעלת 8 קומות, מעליות, מנהלן שיבנה.
לאה יוגב: מדובר ב- 2,000 משפחות קשות יום בגילאים מתקדמים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה כבר לא קשור.
כרמל שאמה-הכהן: תקפת את העניין של ההתייעצות.
כרמל שאמה-הכהן: את העלית נקודה ברורה וחשובה, והיועצת המשפטית רוצה לבחון את הנקודה.
אתי בנדלר: האם יש מועצה לענף הלול?
אתי בנדלר: האם קוימה חובת ההתייעצות כנדרש לפי החוק?
תומס מנור: כהונת החברים במועצת הלול פוקעת אחרי 4 שנים.
תומס מנור: הכהונה של כל החברים פקעה ביולי 2010.
תומס מנור: בחודש מאי-יוני קוימו בחירות של נציגי המגדלים למועצה.
תומס מנור: המועצה מורכבת מנציגי מגדלים ומנציגים של הממשלה ושל מגזרים אחרים.
תומס מנור: כל הנציגים האלה צריכים להיות ממונים פורמאלית על ידי שר החקלאות.
תומס מנור: בגלל שהם צריכים להיות ממונים פורמאלית על ידי שר החקלאות, הם צריכים לעבור הליכי אישור בוועדות מינויים, בוועדת שפניץ, וחלק על ידי יועצים משפטיים של משרד החקלאות.
תומס מנור: ההליך הזה לא הושלם עד היום מטעמים שאינם קשורים  למועצה.
תומס מנור: הנוסח של התקנות האלה, למעט שינויי נוסח שאינם עקרוניים, אושר בחודש מאי 2010.
תומס מנור: כלומר, לפני שהכהונה של המועצה פקעה.
תומס מנור: כל העקרונות גובשו ביחד עם המועצה שאז היתה במעמד חוקי, וההתייעצות של הגורמים במשרד החקלאות עם המועצה נעשתה עם מועצה מכהנת עם מינויים תקפים.
תומס מנור: העובדה שהכהונה של המליאה פקעה איננה פוגעת בקיומה של המועצה כתאגיד סטטוטורי לפי החוק.
כרמל שאמה-הכהן: שני דברים אני מבין מדבריך: כרגע אין מועצה, אבל נוסח דומה אושר במאי על ידי המועצה הקודמת.
קריאה: שבוע לפני הבחירות.
אתי בנדלר: אם התשובה נכונה, וכל עוד קוימה התייעצות עם מועצה שמונתה כדין ובמהלך תקופת כהונתה, גם אם זה היה קרוב למועד סיום כהונתה, על פני הדברים הנושא תקף וכשר לחלוטין.
לאה יוגב: אני מבקשת להעיר, שהוגש בג"צ על ידי הנבחרים בעניין הזה.
לאה יוגב: מנכ"ל מועצת הלול הכריז בתצהיר בבג"צ, שהוא מטפל רק בעניינים שוטפים, בשום דבר הנוגע לרפורמה.
לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא ניסיון למחטף, מבלי לקחת בחשבון את כל הסוגיות הרות גורל, כאשר המגדלים במאת האחוזים לא יכלו לעמוד בזה.
לאה יוגב: מנסים להציג פה מצג שווא.
לאה יוגב: צריך להיזהר עם זה, כי יום אחרי זה אנחנו נצטרך לפרוט את ההחלטות האלה לכסף שאין לנו.
לאה ורון: את מדברת כרגע על הרפורמה ולא על המועצה.
לאה ורון: את כורכת נושא בנושא.
לאה ורון: תעני ליועצת המשפטית בנוגע למה שהיא השיבה.
לאה יוגב: אני אומרת, שהתקנות הן חלק בלתי נפרד מהרפורמה.
לאה יוגב: כבר בהגדרות מדברים על הרפורמה.
לאה יוגב: כל הסעיפים בפנים נוגעים לרפורמה.
אתי בנדלר: ככל שאומנם ההיוועצות נעשתה עם מועצה תקפה, הרי שלנושא הזה יש תשובה ברורה.
אתי בנדלר: אם אין השגות לגבי התשובה הזו, אז אפשר לעבור אחר כך לשמיעת הערות לסעיפים עצמם, ככל שיורה יו"ר הוועדה על כך.
דוד עגיל: אני רוצה שחברי הוועדה יהיו מעודכנים לגבי השתלשלות העניינים.
דוד עגיל: אנחנו מנהלים מאבק מעל לשנה בנושא הספציפי הזה של הרפורמה.
דוד עגיל: בשנה הזו הוקמה עמותה, שמגובה במעל 2,000 חתימות של חקלאים ומגדלים.
דוד עגיל: בעקבות התקנות וחוק מועצת הלול היו בחירות כלל ארציות של כל נציגי המגדלים, ורוב הנציגים הוחלפו בנציגים חדשים שהם נגד התקנות האלה.
דוד עגיל: קרה דבר בישראל בשנה האחרונה.
דוד עגיל: לא יכול להיות, שיתנו יד לדבר הזה להמשיך ולרקום עור וגידים.
אתי בנדלר: יכול להיות שהיתה החלטה של כנסת יוצאת, והכנסת הנכנסת לא היתה מקבלת את אותה החלטה.
אתי בנדלר: עם זאת, קיבלה הכנסת היוצאת החלטה כדין, ההחלטה הזו מחייבת בהתאם למסגרת שבה היא התקבלה: חוק, החלטה אחרת וכו'.
אתי בנדלר: אותו דבר לגבי החלטה של ממשלה יוצאת וכו'.
אתי בנדלר: כל עוד לא התחילה לכהן מועצה אחרת תקפה, שמשנה את ההחלטות של המועצה הקודמת, הרי ודאי שהחלטותיה של המועצה היוצאת תקפות.
דוד עגיל: אנחנו יודעים, אבל בפרוטוקול של הישיבה האחרונה של מועצת הלול נאמר, שהם ימשיכו לפעול אך ורק בנוגע לפעולות השוטפות של המועצה.
אתי בנדלר: אבל תהליך ההיוועצות הסתיים בחודש מאי, והתקנות המשיכו בתהליך התקנתן עד להבאתן לאישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: לא צריכים לחזור שוב למועצה.
שלמה סויסה: אנחנו יודעים שהמינוי שלנו, של החברים החדשים, מתעכב ממניעים זרים.
אתי בנדלר: אבל הוועדה לא עוסקת בזה כרגע.
אתי בנדלר: הוועדה עוסקת כרגע בתקנות, שהובאו על ידי השר לאישור.
לאה יוגב: אני מבקשת לומר, שבתצהיר של בג"צ נאמר שהם לא נוגעים ברפורמה, כולל התקנות.
לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא התעלמות מהתצהיר.
לאה יוגב: בתשובת המשיבים לבג"צ נאמר, שהם לא עוסקים ברפורמה, כולל התקנות.
לאה יוגב: אנחנו העלינו את נושא התקנות בבג"צ, והתשובה היתה שהם לא עוסקים בזה.
לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא דבר שצריך להיבחן לעומק.
אתי בנדלר: גברתי טוענת כלפי אחת או יותר  מהתקנות לגופן.
אתי בנדלר: כאשר הוועדה תגיע לאותן תקנות, אם את תטעני שהתקנות חורגות מסמכות השר וקשורות לרפורמה, הוועדה תישמע את טענותייך ותחליט.
אבשלום רביבו: אני מייצג את חברת גליקס.
אבשלום רביבו: אני חושב, שיש פה חוסר תום לב שעובר כחוט השני בין כל היושבים בוועדה.
אבשלום רביבו: רוב האנשים שיושבים פה לא יושבים בגלל התקנות.