GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: אז מה, בגלל שחיכית שעתיים וחצי אתה רוצה לדבר שעתיים וחצי?
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה מצ'ינג?
צביקה אריה ברודצקי: אני מנסה במצ'ינג הזה לתקן עוד עיוות, של הוועדה המקצועית.
כרמל שאמה-הכהן: מר ברודצקי, הבטחתי לכם בעבר ואעמוד בדברתי, שנקיים דיון ספציפי למשקיע הקטן, כמו שאתם קוראים לו.
כרמל שאמה-הכהן: תן את האינפוט שלך - - -
צביקה אריה ברודצקי: האינפוט שלי הוא שהוועדה המקצועית שמעה את בעלי הממון - שאני בעדם, בלי יזמים לא הייתה מדינת ישראל - אבל הם קיבלו שעות, שש שעות נטו מול הוועדה, עם יועצים, עם עורכי דין.
צביקה אריה ברודצקי: אני לא טייקון, אני משקיע פשוט.
צביקה אריה ברודצקי: קיבלתי 40 דקות מול הוועדה, 75% מהכסף שלי מושקע במניות.
צביקה אריה ברודצקי: תבין, 40 דקות מול ועדה, גאונה ומוכשרת ככל שתהיה, לא יכולה להבין אותי ב-40 דקות.
צביקה אריה ברודצקי: אני חושב שבהמשך להמלצה המדהימה שקיבלה ועדת הביקורת לענייני המדינה, להעביר למבקר המדינה כמה דברים, והייתי נוכח שם, אני חושב שבין היתר צריך לבדוק איך זה שוועדה כל כך חשובה כבר יומיים – זה היה עד היום והיום זה קיבל דחייה למחר – עדיין לא פורסמה התוצאה באינטרנט כמקובל.
צביקה אריה ברודצקי: דיברו על פרסום שקוף לכולם, ובינתיים ועדת ששינסקי מקבלת בחינם יחצ"נות בכל המקומות, עם כותרות מדהימות, על כמה הם חשובים.
צביקה אריה ברודצקי: זה לא הוגן, כי אין תוכן.
צביקה אריה ברודצקי: לסיכום, אני חושב יושב ראש הוועדה, יש לך הזדמנות חד-פעמית.
צביקה אריה ברודצקי: זו פעם ראשונה בחיים שאני קבל עם ועולם מצטרף לשלי יחימוביץ.
כרמל שאמה-הכהן: אמרת שהצטרפת לליכוד.
כרמל שאמה-הכהן: תחליט.
צביקה אריה ברודצקי: לא, אני מצטרף לדעתה.
צביקה אריה ברודצקי: היא אמרה דברים, תראה בפרוטוקול.
צביקה אריה ברודצקי: אני מצטרף לדבריה של הגברת יחימוביץ: יש לך הזדמנות חד-פעמית, על כתפיך זה מונח, ורבים בישראל יודו לך על כך, לגנוז את המחדלים שנקראים מסקנות ועדת ששינסקי.
צביקה אריה ברודצקי: זו הזדמנות.
צביקה אריה ברודצקי: היא מהטעמים שלה קוראת לזה הזדמנות חד-פעמית, אני מהטעמים שלי.
צביקה אריה ברודצקי: אני מקווה שתנצל את ההזדמנות הזאת היטב.
כרמל שאמה-הכהן: סמדר בת-אדם, ראש מטה שר התשתיות הלאומיות, בבקשה.
אדם לויטן: כשלוחתו של השר לנדאו, אני מבקשת לפתוח דווקא במשהו שהוא לחלוטין שלא ממין העניין, אבל ברוחו של השר אפתח דווקא בדבר הזה.
אדם לויטן: אני מבחינה בהשתתפותי בוועדות שרווחת כאן מאוד לשון זכר במקום לשון נקבה.
אדם לויטן: הרבה פעמים אומרים שלוש במקום שלושה ושתיים במקום שניים.
אדם לויטן: אם יש דבר שאני אומרת לכם במאה אחוז שהיה אומר לנדאו אם הוא היא פה היום: אנא, גם חברי הכנסת וגם האחרים, הקפידו בלשון העברית.
אדם לויטן: מדינתי ישראל והלשון זה הדבר שכולנו מדברים עליו וכולנו מתייחסים אליו ואליו אנחנו נושאים עיניים.
רוברט אילטוב: פשוט יש הרבה עולים חדשים.
אדם לויטן: אנחנו עושים הנחות לעולים חדשים.
אדם לויטן: אני מתייחסת דווקא לוותיקים ולילידי הארץ.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שלחברות הגז לא אכפת אם המספרים בזכר או נקבה, העיקר שזה יהיה פחות.
אדם לויטן: הדברים נאמרו בקונטקסט של הדבר הגדול שעליו אנחנו מדברים - תפארת מדינת ישראל וטובת מדינת ישראל וסדרי העדיפויות למען מדינת ישראל.
אדם לויטן: אלה הדברים שעליהם בעצם אנחנו מדברים.
אדם לויטן: הדיון צריך היה להיות דיון באמת עקרוני.
אדם לויטן: ישנם שני משרדים שעסקו בדיון הזה.
אדם לויטן: משרד אחד, שהמקצוע שלו הוא כלכלה ומשרד אחד שהמקצוע שלו הוא צורכי האנרגיה של מדינת ישראל.
אדם לויטן: לצערנו, מסתבר שהוועדה המקצועית, כפי שציין מר משגב, שאולי מקצועיותה בתחום הכלכלי, התעלמה מצורכי משק האנרגיה.
אדם לויטן: צורכי משק האנרגיה הם לטובת עם ישראל וגם לתפארת מדינת ישראל, ככל שניתן יהיה לפתח שדות גז ולהציב את מדינת ישראל כמדינה מרכזית בשוק העולמי, הבין-לאומי.
אדם לויטן: הדברים האלה לא נשקלו.
אדם לויטן: עכשיו על טיבו של הדיון הציבורי ועל ההתנהלות, שהם חלק ממה שקרה כאן.
אדם לויטן: בבוקר אני שומעת - ואני מתנצלת על לשון הנקבה אבל דבריי הם בשם השר - חברת כנסת מתבטאת בתקשורת ואומרת שהשר לנדאו מייצג את היזמים.
אדם לויטן: כלומר, אין השר אדם מקצועי.
אדם לויטן: מקצועיותו, ברגע שדעתו אינה כדעתה של אותה חברת כנסת, מוטלת בספק.
אדם לויטן: זה לגיטימי להגיד שהוא מייצג את היזמים והוא משתמש בטרמינולוגיה של היזמים.
אדם לויטן: העניין הזה מלווה את כל התנהלות הדיון הציבורי.
אדם לויטן: כאשר אומר השר לנדאו שצל כבד מוטל על פיתוחו של משק הגז, מיד קמים אותם אנשים  ואומרים לו: אתה מהלך אימים על הציבור.
אדם לויטן: אני רוצה להזכיר לאנשים שיושבים כאן סביב השולחן, שלפני זמן לא רב אותו אדם בא אל הציבור ואמר לו: כאשר נעזוב את עזה יירו משם קסאמים.
אדם לויטן: אמרו לו: אתה הזוי ואתה מהלך אימים על הציבור.
אדם לויטן: אני לא זוכרת שאותם אנשים שאמרו את זה לשר, כאשר ירו במשך שנים טילים מעזה, לאחר שהישראלים נעקרו ממנה, אני לא זוכרת שאותם אנשים, ולו מתוך נימוס, באו לאותה תקשורת, עם אותה עוצמה ואמרו: אדוני, אתה צדקת.
אדם לויטן: יכול להיות שאומר השר לנדאו, מתוך שיקולים מקצועיים ומתוך אמונה בצדקת דרכו.
אדם לויטן: כאשר מחלקים כאן את האנשים לטוב ורע, לצודק ולמי שמתנער מצורכי הציבור, אני מציעה לייחס כבוד גם לשרים.
אדם לויטן: אני ישבתי בפורום נוסף, של חברי כנסת.
אדם לויטן: לצערי, עזב חבר הכנסת דב חנין, הוא ישב בראשו של אותו פורום.
אדם לויטן: אמרה חברת כנסת: כנראה שגם את השר הישר הזה מישהו קנה.
אדם לויטן: ולא קם יושב ראש אותו פורום ואמר לאותה חברת כנסת - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פשוט נורא.
כרמל שאמה-הכהן: על מה מדובר.
אדם לויטן: יש איזו שדולה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אה, חשבתי שפה נאמר.
אדם לויטן: אמרתי בפירוש שבפורום אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל פה נאמר שכל חברי הכנסת אינטרסנטים, ולא עשינו כלום עם זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אותה חברת כנסת אמרה שכל מי שיושב פה ולא חושב כמוה הוא אינטרסנט והוא עובד בשביל בעלי ההון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת לך שלא פגשתי אף אחד מהאנשים שיושבים פה, למעט שראיתי אותם פה בוועדות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואנחנו שותקים, אנחנו מרשים שמישהו יישב פה, בגלל שהוא רוצה לקבל כותרות - וריח הפריימריז של מפלגת העבודה ולא ריח הגז באף שלה, כי היא רוצה להגיע לשישייה הראשונה - מדברת ככה עלינו.
כרמל שאמה-הכהן: שישייה שם זה לא ריאלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אמרתי שישייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, סליחה שהתפרצתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאנחנו צריכם לדעת לכבד אחד את השני, גם אם הדעות שלנו לא מתאימות לדעות של מישהו אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להפסיק עם הפארסה הזאת, כמו שהיא קוראת לזה, להגיד שאם אתה לא מתאים לי אתה עובד בשביל בעל הון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמישהו יבוא ויגיד שאני עובדת פה בשביל בעל הון או שהוא עובד בשביל בעל הון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה עובד פה בשביל בעל הון?
כרמל שאמה-הכהן: לא כמו שזה מתבטא במשכורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יופי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו לא משכורת, שכחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מהצד, זה מה שהיא מתכוונת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת, אדוני היושב ראש, שכשחברי כנסת מתבטאים ככה על חברי כנסת צריך לשים לזה סוף.
רוברט אילטוב: אבל היא יושבת ראש האתיקה, מה תעשי?
אדם לויטן: אגב, גם חברת הכנסת שלי יחימוביץ הייתה נוכחת באותו  מעמד.
אדם לויטן: לא ראיתי שנזעק מי מאותם חברי כנסת, שטוהר הדיבור הציבורי לנגד עיניו, כדי להגן על שר שלא היה נוכח וגם לא הרשו לי את זכות הדיבור כדי להגן על אותו שר.
אדם לויטן: דבר נוסף, שהתפתח פה וחשוב מאוד לשים לב אליו, כחלק מן המסקנות של התופעה שנקראת "ועדת ששינסקי".
אדם לויטן: התפתחה פה טרמינולוגיה, בלשון התקשורת קוראים לה "הבניית מציאות" או "בניית תדמית".
אדם לויטן: כאשר מי שבירכנו את בואם להשקעות עתירות הון במשק הישראלי, לתפארת מדינת ישראל ולטובת המשק הישראלי, לפתע פתאום מכונים טייקונים, כאשר צליל המילה "טייקון" יש בו משהו לא חיובי.
אדם לויטן: זה קצת מזכיר אוליגרכים.
אדם לויטן: אף אחד בציבור, אם תשאל אותו אם אוליגרך הוא טוב או רע, לא יגיד לך שאוליגרך הוא מישהו טוב.
אדם לויטן: אותו דבר טייקון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מעולם לא חשבתי שלטייקון יש קונוטציה שלילית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז איזו קונוטציה.
רוברט אילטוב: תקרא את ההמשך, אז תבין מה הקונוטציה.
אדם לויטן: טייקון, מבחינת מה שכתוב באבן שושן, הוא: איל הון, איש עסקים עשיר ורב השפעה.
אדם לויטן: המילה נובעת מן הלשון הסינית, שם מדובר בנסיך גדול.
אדם לויטן: אבל מה שאתה מעניק - יש כמה מילים טעונות בשפה העברית.
אדם לויטן: מתנחלים זה לא דבר שנחשב לדבר טוב בלשון העברית.
אדם לויטן: זה משהו טעון.
אדם לויטן: טייקון, בטרמינולוגיה החדשה, בתהליך הבניית המציאות, זה: החומסים את הציבור.
אדם לויטן: זאת הקונוטציה.
אדם לויטן: במקום לעודד אנשים להיות יזמים אנחנו מעמידים אותם בצד של אלה שמבקשים את רעת הציבור ואך ורק לעשוק את הציבור.
אדם לויטן: אני אומרת את כל הדברים האלה לאחר שעיקר הדבר נאמר כאן במהלך הישיבה.
אדם לויטן: אבל אני מציעה, אם מותר לי מן המקום הזה, ובאמת כשלוחת השר, לעסוק גם בהתנהלות הציבורית והתקשורתית גם כאן, בתוך הוועדות ובתוך הפורומים והשדולות בכנסת.
אדם לויטן: שר התשתיות הלאומיות לא רצה בהקמת הוועדה.
אדם לויטן: היא הוקמה לא בהתייעצות אתו ונגד רצונו.
אדם לויטן: יושב ראש הוועדה לא נבחר בהתייעצות אתו, ולכן אני רוצה לציין שלו היה כאן רצון להשוות, יכול להיות שהיה מתקבל פרופסור שעוסק בכלכלת נפט.
אדם לויטן: יכול להיות שלו משק האנרגיה גם היה עומד לנגד עיני מי שהקים את הוועדה, היה בוחר באדם אחר.
אדם לויטן: אין במילותיי כדי לפגוע, ולו פגיעה כלשהי, בכבודו של מר ששינסקי.
אדם לויטן: לא הוא העניין.
אדם לויטן: ביקש השר, לטובת משק האנרגיה, לשים בצד את המאגרים שאנחנו צריכים כרגע למשק הישראלי.
אדם לויטן: שימו בצד, ואז ניתן יהיה לקיים דיון מקצועי, שקט, לא לאור הזרקורים, לא מתוך התלהמות.
אדם לויטן: ההתחשבות הזאת בצרכים האלה לא נעשתה.
אדם לויטן: אני אבקש לסיים כאן, אבל כדאי את הדברים האלה לזכור.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לסמדר בת-אדם.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא – דוד שמעוני מהמרכז הישראלי לקידום צדק חברתי.
דוד שמעוני: קודם כול, אהיה שקוף.
דוד שמעוני: העבודה שלנו מבוססת אך ורק על הנתונים של דוח ועדת ששינסקי.
דוד שמעוני: אני לא רואה שום סיבה בעולם שהוועדה המקצועית הזאת, למרות מה שחלק מהאנשים אמרו, מטעה אותנו בכוונה באילו שהם נתונים.
דוד שמעוני: יכול להיות שהיא טועה פה ושם, אז אפשר להעלות את ההערות על הכתב ולבקש מהוועדה שהיא תענה בכתב על טענה לגבי עובדות לא נכונות.
דוד שמעוני: יש לי שלוש נקודות.
דוד שמעוני: דבר ראשון זה המודל.
דוד שמעוני: מודל המס שוועדת ששינסקי ממליצה עליו הוא מודל שלדעתנו הוא מודל נכון.
דוד שמעוני: אגב, הוא לא מאה אחוז יצירתי של ועדת ששינסקי.
דוד שמעוני: הם הסתמכו הרבה מאוד על דוח מאוד-מאוד מפורט של הבנק העולמי, שמנתח את המודלים הקיימים וממליץ.
דוד שמעוני: למה הוא נכון?
דוד שמעוני: נשמעה כאן טענה שבעניין הנפט היו בעיות של עליות מחירים בעולם, והנה, המודל הזה נותן תשובה לגמישות ולשינויים שונים, גם במחירים שונים, גם ברמת הרווחים וכו'.
קריאה: הוא לא נותן.
דוד שמעוני: אני חושב שהוא נותן.
צחי סולטן: אותו דוח של הבנק העולמי ממליץ נגד רטרואקטיביות.
דוד שמעוני: לגבי הרטרואקטיביות, גם כאן ועדת ששניסקי קיבלה חוות דעת משפטיות.
דוד שמעוני: אני רוצה להגיד לכם מניסיון אישי שלי.
דוד שמעוני: יש לי ניסיון של 40 שנה של עבודה במערכת המיסים העקיפים בישראל.
דוד שמעוני: אני חותם לכם שלא תמצאו מכתב אחד, התחייבות אחת להבטיח מיסוי מסוים לגבי העתיד.
גדעון תדמור: רק לספק המצרי יש 20 שנה התחייבות כזאת.
גדעון תדמור: יש לך דוגמה, אתה יכול לקרוא אותה.
דוד שמעוני: דיברתי על מסים עקיפים, נכון?
קריאה: גם מסים עקיפים, אגב.
קריאה: זה גם פטור ממע"מ.
גדעון תדמור: אז אחרי 40 שנה רק אחד קיבל את זה.
דוד שמעוני: אני מוכן לראות את זה אחר כך.
כרמל שאמה-הכהן: נא לסכם, כי יש לנו הרבה דוברים והזמן קצר.
דוד שמעוני: המודל מתחשב גם בנושא של הרווחים – רווחים גבוהים, רווחים נמוכים וכו'.
דוד שמעוני: אשאל שאלה נורא פשוטה: אם מחר יבטלו את הפטור ממע"מ לתושבי אילת, ששם לא מדובר על רווח אלא רמת החיים של תושב אילת; ונניח שהוא עבר לאילת אחרי שניתן שם הפטור הגורף ממע"מ ובחלקו גם ממס הכנסה; הוא יכול לומר למדינה שעבר לאילת רק בגלל הפטור הזה ואי אפשר להטיל עליו מע"מ ודברים אחרים?
דוד שמעוני: או חקלאי, שאם עכשיו יטילו מס ערך מוסף על חקלאות, הוא יכול לבוא בטענה שאסור להטיל מס על החקלאות?
דוד שמעוני: וכמה שינויים עשו כל הזמן במסים הישירים.
דוד שמעוני: אני יכול לתת אין-ספור דוגמאות.
קריאה: אבל לחקלאי מסוים כן וחקלאי אחר לא.
קריאה: אתה מבלבל בין מיסוי כללי לבין מיסוי ספציפי.
קריאה: כאן הבעיה היא במיסוי הספציפי.
צחי סולטן: בוועדה זה הופיע, בחקלאות, וזה נפל.
צחי סולטן: הם הפסידו בבית המשפט.
דוד שמעוני: לגבי שיעור המס שוועדת ששינסקי המליצה עליו בדוח הביניים, או בטיוטה כפי שהיא נקראת כאן, כשעברנו על החומר הזה לא שמחנו יותר מדי.
דוד שמעוני: חשבנו שצריך היה ללכת קצת יותר גבוה וקצת יותר מהר, בדימוי מעולם אחר לגמרי.
דוד שמעוני: למה?
דוד שמעוני: משום שאם תסתכלו על הנתונים – ואגיד את זה במילה אחת – למשל, בדוח ההוא הומלץ על מכסימום מיסוי של 60% על הרנטה, שמגיע בהדרגה.
דוד שמעוני: שימו לב, מדובר על 60% מהרנטה, כלומר עדיין גם ברנטה, שהוא בגדול רווח מעל הרווח הנורמלי, עדיין נשאר ליזמים חלק הגון – ואין לנו טענה על כך שנשאר להם רווח יפה.
דוד שמעוני: דבר שני, כל החישובים שנעשו בוועדת ששינסקי לגבי האתרים השונים בגודל, כולם הראו שהתשואה הפנימית גבוהה בהרבה ממה שכתוב באותו דוח, שהוא התשואה הפנימית המינימלית הדרושה לענף הזה.
דוד שמעוני: לכן לא ברור לנו השינוי בדוח של ועדת ששינסקי.
דוד שמעוני: לדעתנו, צריך היה להישאר לפחות בהמלצה הקודמת הראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא – אורי אלדובי, יו"ר איגוד תעשיות מחפשי הגז והנפט.
אורי אורבך: אדוני היושב ראש וחברי הוועדה, אני מייצג את 19 החברות, שמייצגות את רוב הענף, את הפרקטיקה בשטח, את המציאות, לא מה שקיים בחדרי הוועדות.
אורי אורבך: יש לי תחושה חזקה של פספוס הזדמנות היסטורית לעשות שינוי.
אורי אורבך: זאת משימה לאומית חשובה מאין כמותה, שכמו הרבה אחרות משרד האוצר, לצערי הרב, ימסמס.
אורי אורבך: בוצע פה תרגיל תקשורתי מבריק - הציגו מסקנות ביניים הזויות, עכשיו הורידו מהן 10% וכולם מבסוטים כי הוציאו את העז, אבל התוצאה הסופית לא יותר הגיונית מהמקורית.
אורי אורבך: פספוס ההזדמנות ההיסטורית ואיבוד המומנטום קרה פה.
אורי אורבך: לא נשיג לא את לבנון ולא את קפריסין בתחרות על הייצוא מהאזור.
אורי אורבך: גם אם היינו מסכימים לנתונים שהוצגו במצגת של האוצר, של ועדת ששינסקי -  ואנחנו לא, כי הנחות העבודה לקחו הרבה מאוד הנחות ממקרים שלא קיימים במציאות, בטח לא בעולם של ייצוא – הם מצפים ממשקיע סביר להשקיע שמונה-עשר שנים מהתכנון לייצוא ולהרוויח 10%-8% לשנה, במקרה שהוא מצא גז.
אורי אורבך: אגלה לכם סוד: ברוב המקרים לא מוצאים גז.
אורי אורבך: גם במקרה הטוב אתה מקבל תשואה שהיא פחות מנדל"ן.
אורי אורבך: זה לא הגיוני וזה יעצור את הענף.
אורי אורבך: משלב האקס פורציה לא יתקיים כלום וההזדמנות ההיסטורית הזאת תיעלם.
אורי אורבך: מעבר לזה, כדי לעבור לשלב הייצוא אנחנו צריכים תשתיות של עשרות מיליוני שקלים.
אורי אורבך: אף אחד במדינה לא יממן את זה.
אורי אורבך: נצטרך למצוא את המימון הזה באירופה או במדינות אחרות בעולם, כאשר כל אחת מהן תסתכל על ישראל בצורה קצת שונה מאתנו ותרצה פרמיית סיכון על הסיכוי שייפלו לו טילים על האסדה ועל כל הצנרת.
אורי אורבך: אף אחד לא ייקח את אותה פרמיית סיכון כשהוא משווה אותנו לצורך העניין לנורבגיה.
אורי אורבך: ונורבגיה, שכל אחד מתהדר בהשוואה אליה, נותנת 72% ליזם שלא מצליח.
אורי אורבך: זאת אומרת, נורבגיה מעודדת את המשקיעים ולא רואה בהם אויבי העם.
אורי אורבך: היא לוקחת את המשקיעים ומביאה אותם במטרה למצוא את הדרך לעזור להם.
אורי אורבך: עם כל הכבוד לכולנו, אנחנו, אפילו פרויקט אחד מול השני לא נוכל לקזז.
אורי אורבך: שם נותנים 72% החזר, אנחנו אפילו קיזוז לא יכולים לעשות.
אודי אדירי: גם היום במס הכנסה, כל מה שהם הוציאו יוכלו לקזז נגד כל הכנסה שהיא.
אורי אורבך: אתה רוצה להכניס לפה חברות לאומיות גדולות?
אודי אדירי: לא, אני רק אומר.
אורי אורבך: אוקיי, הפרקטיקה לא הגיונית.
אורי אורבך: ההצעה שלכם לא סבירה בשום מבחן.
אורי אורבך: כבוד היושב ראש, בישיבה הקודמת דיברת על התעסוקה ויצירת מקומות עבודה לישראלים.
אורי אורבך: אם הענף הזה ירוץ קדימה ואם אנחנו נהיה צינור לאירופה, לצורך העניין, יהיו פה עשרות אלפי מקומות עבודה, וזה לא שכר מינימום.
אורי אורבך: מתווכחים פה על אלף שקל לפה או אלף לשם בשכר מינימום.
אורי אורבך: זה שכר אדיר על כל מי שיעבוד פיזית בתשתיות האלה.
אורי אורבך: את כל הדבר הזה, אם לא נהפוך למדינה מייצאת, יקבלו הלבנונים והקפריסאים.
אורי אורבך: לאף אחד לא יהיה את האינטרס לעבור את ההכשרה האדירה, כי צריך לקחת את האנשים שלנו כדי להיות מסוגלים בכלל לעבוד בעבודות האלה.
אורי אורבך: לאף אחד אין את הניסיון, לאף אחד אין את הידע, את כל המקצועיות הספציפית – ואת זה לא נעשה בישראל וחבל.
אורי אורבך: הפכו את היזמים, בדרכים כאלה או אחרות – דיברו פה על התקשורת - לאויבי המדינה.
אורי אורבך: חזרנו לתחביב היהודי שבו נוציא לעצמנו עין בשביל להוציא לשני שתיים.
אורי אורבך: אז מה שייצא בסוף הסיפור הזה זה שלאף מאתנו לא יהיו עיניים ולאף אחד לא יהיו תגמולי גז.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא – ביני זומר, נציג נובל אנרג'י.
בנימין זומר: תודה, אדוני היושב ראש וחברי הכנסת, על השימוע.
בנימין זומר: אני מייצג את נובל אנרג'י, החברה הזרה היחידה שהגיעה לארץ כדי לחפש ולמצוא, והיא מצאה פה ומפיקה גז ונפט.
בנימין זומר: אגב, אני מתנצל מלכתחילה על העברית שלי ועל הטעויות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן ירבו כמוך בישראל.
בנימין זומר: תודה.
בנימין זומר: נובל אנרג'י מאוד גאה להיות פה 12 שנה.
בנימין זומר: התגלית שלנו, עם השותפים שלנו, הביאה את משק הגז לישראל.
בנימין זומר: כל הדיון היום לא היה קורה בלי תגלית "מרי B".
בנימין זומר: אני רוצה לעבור קצת על ההיסטוריה.
בנימין זומר: ב-2000 התגלתה תגלית ים תטיס.
בנימין זומר: אחרי זה סגרו את הים כדי לבחון את המשטר הפיסקלי ולבדוק, אחרי התגלית, אם כדאי לשנות את התנאים.
בנימין זומר: עשו את זה כשסגרו את הים רק לתגליות עתידיות ואמרו: כל הרישיונות שיש לכם היום, תמשיכו לחפש.
בנימין זומר: תישארו בשער הנוכחי.
בנימין זומר: חיפשנו ולא מצאנו.
בנימין זומר: קדחנו שני קידוחים, אחד חנה והשני אנדרומדה, ולא מצאנו.
בנימין זומר: כעבור שש שנים החליטו לא לשנות את המשטר הפיסקלי.
בנימין זומר: אחרי ההחלטה הזאת נכנסנו ל"תמר" ומצאנו שם את התגלית הכי גדולה בעולם ב-2009.
בנימין זומר: אחרי התגלית של "תמר" – התנאים כל כך טובים - לא באה לפה אף חברה זרה כדי לקדוח ולחפש גז ונפט.
בנימין זומר: כמו שאמרתי, אנחנו מאוד גאים להיות פה בישראל ולהשתתף בפיתוח משאבי הטבע של מדינת ישראל, ואין ספק שאלה משאבי הטבע של מדינת ישראל.
בנימין זומר: אנחנו גם חושבים ומאמינים שאחרי תגלית "תמר" אין ספק שהמצב פה ישתנה וזה נכון לבחון שוב את המשטר הפיסקלי, ואפילו לשנות את המשטר הפיסקלי.
בנימין זומר: אבל אנחנו דורשים כמה דברים.
בנימין זומר: אחד, שהמשטר הפיסקלי יתייחס לאתגרים ולמגבלות שקיימים במדינת ישראל, וגם מה שהוצג לנו על-ידי האוצר - גם ממשרד האוצר וגם משר האוצר - יתקיימו.
בנימין זומר: אם אתם רוצים, חברי הכנסת, שנוכל להתחייב להביא גז מ"תמר" ב-2013 ולחתום על חוזים עם הלקוחות, רק החרגה של "תמר" יכולה להביא את המצב הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לסכם, ברשותכם.
קריאות: יש עוד אנשים שנרשמו.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שיש, אבל אין לנו זמן.
נסים זאב: אני חושב שלא כדאי להצביע היום.
נסים זאב: תצביע מחר, מחרתיים או בשבוע הבא.
נסים זאב: הגז לא בורח בכל מקרה.
כרמל שאמה-הכהן: דקה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: לא אוכל לתת לכולם כי הזמן מוגבל.
כרמל שאמה-הכהן: המליאה עוד מעט מתחילה.
שמואל בקר: אני מ"גבעות עולם".
שמואל בקר: אנחנו שותפות מוגבלת, שקודחת ביבשה לנפט.
שמואל בקר: כמעט כל הדיבורים עד עכשיו היו על גז מהים.
שמואל בקר: אנחנו קודחים נפט ביבשה.
שמואל בקר: חברת הכנסת תירוש הזכירה במילה אחת שיש הבדלים, אני רוצה לעמוד על ההבדלים האלו.
שמואל בקר: ראשית, לסבר את האוזן, אנחנו עכשיו על סף הפקה סדירה של נפט מהיבשה.
שמואל בקר: 95% מהמשקיעים שלנו הם משקיעים קטנים, אין משקיע מוסדי אחד, אף לא אחד.
שמואל בקר: ההבדלים בין נפט יבשתי לגז ימי הם גדולים ביותר.
שמואל בקר: יש לנו את הרושם המוחלט שהוועדה לא נתנה את דעתה על ההבדלים האלו, היא חשבה אך ורק על גז וכל מערכת ההמלצות שהיא בנתה מיועדת לגז ולא מתאימה לנפט.
שמואל בקר: שמעתי שהבטחת למשקיעים הקטנים לדבר אתם על הבעיה שלהם.
שמואל בקר: מה שאני מבקש מהוועדה הזאת, לתת ל"גבעות עולם" הזדמנות לשבת עם הוועדה הזאת ולהסביר את ההבדלים וכמה ההמלצות לא מתאימות לנפט ביבשה.
כרמל שאמה-הכהן: אתן לכם.
נסים זאב: אני יכול לומר משפט?
רונית תירוש: רגע, קודם אני.
כרמל שאמה-הכהן: מה יש משהו כל כך דחוף?
רונית תירוש: דחוף כי מנסים להכפיש את מי שחושב אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לא נאום.
רונית תירוש: לא נאום.
רונית תירוש: אני לא חושבת שאני ומי שבעמדה דומה הוא נגד הציבור.
רונית תירוש: נהפוך הוא, אני חושבת שהחשיבה שלנו היא ארוכת טווח, היא אסטרטגית והיא דואגת לתדמית המדינה בעיני העולם כולו, וגם בעיני תושביה ואזרחיה שלה.
רונית תירוש: כשמדברים על מוסר, על אמות מידה מוסריות, על לעשות עסקים בצורה ערכית ומוסרית - זו לא הדרך.
רונית תירוש: אני לא נואמת, אני רק אומרת שאני דואגת לציבור לא פחות.
רונית תירוש: ונהפוך הוא, ככל שנהיה מדינה על עקרונות, על ערכים, על שקיפות ועל כללי משחק ידועים מראש, כך יגיעו יותר משקיעים, תהיינה יותר השקעות פה, תהיה יותר צמיחה והציבור בישראל ייהנה מהפירות.
נסים זאב: עכשיו התור שלי, אדוני היושב ראש.
נסים זאב: אני רוצה לומר, כשאדוני דיבר על מקצועיות ועל אנשי מקצוע חשובים, בלי חלילה וחס לזלזל או לפגוע או איזושהי כוונה – אני כבר מבטל את אותה מחשבה - גם כייסים הם מקצועיים.
נסים זאב: הם מכניסים את היד לכיס של השני, בלי שירגיש שנלקח ממנו דבר וחצי דבר.
נסים זאב: אמרתי שאני מבקש סליחה מראש, כי אני לא מתכוון לפגוע באף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: כייסים, גמרנו.
נסים זאב: אני רוצה לדבר לגופו של עניין.
נסים זאב: תן לי שתי מילים, אני פה שלוש שעות.
נסים זאב: הצעת החוק באה למנוע פגיעה קשה במשקיעים.
רוברט אילטוב: איזו הצעת חוק?
רוברט אילטוב: הוועדה.
נסים זאב: היא תעבור להיות בחקיקה, אני מאמין שכן.
נסים זאב: יש כאן עניין של כפיות טובה, קודם כול, לגבי אותם משקיעים.
נסים זאב: שנים רבות שאנשים לא ראו פירות, שמו את כספם ולקחו סיכונים רבים ועכשיו, כשכבר יש איזשהו סיכוי קטן וקלוש, כשעדיין לא רואים את הפירות למעשה – איך אומרים?
נסים זאב: פירות דעבידי דאתו, זה פירות שעלולים להיות ולהתרחש - ואנחנו כבר משנים את הקטגוריות.
נסים זאב: אם הממשלה רוצה באמת להלאים ולומר: מעכשיו אנחנו היזמים, אנחנו לוקחים את זה לעצמנו – בבקשה, תגידו את האמת.
נסים זאב: הממשלה רוצה לעסוק בדבר שעד היום לא עסקה, שביקשה מכל היזמים שיעשו טובה, שרק יבואו וישקיעו.
נסים זאב: במשך 60 שנה לא ראו פרוטה אחת מכל ההשקעות שלהם, ועכשיו כשמגיעים, אולי, לאיזשהו אור בקצה המנהרה, הממשלה שמה את הידיים להלאים את כל הרווחים האלה.
נסים זאב: אני חושב שהדבר הזה לא יפה, לא נאה.
נסים זאב: אנחנו בוודאי לא חשודים, לי אין שום מניות, אני מודיע לכולם.
נסים זאב: אני גם לא אקנה מניות נפט גם אם מניה אחת תעלה 1,000 דולר.
נסים זאב: אני לא הולך להשקיע בנפט, לי אין כסף מיותר.
נסים זאב: אגב, יש לי הצעת חוק שעליה חתמו עשרה חברים לפחות ויותר, שהם חושבים שזה לא יחול רטרואקטיבית, רק מפה ולהבא.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו עליה, דיווחו עליה פה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבטיח לך שאיך שתעביר אותה בוועדת השרים לחקיקה, יום אחרי זה היא בדיון בוועדה.
לאה ורון: חבר הכנסת ציון פיניאן מצביע במקום חבר הכנסת אופיר אקוניס; חבר הכנסת דב חנין מצביע במקום חבר הכנסת דני דנון; חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי מצביעה במקום חבר הכנסת חמד עמאר; חבר הכנסת נסים זאב מצביע במקום חבר הכנסת אמנון כהן; חברת הכנסת שלי יחימוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת עמיר פרץ; חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת אלי אפללו וחברת הכנסת רונית תירוש מצביעה במקום חבר הכנסת ישראל חסון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הצעת סיכום, ואני  מקריא אותה עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה סבורה כי, בניגוד למה שהוחלט בישיבתה מתאריך 5 באוקטובר 2010, ראוי לשנות את המשטר הפיסקלי גם על החיפושים הקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: המשאבים הטבעיים, לרבות הגז והנפט, שייכים למדינה ולאזרחיה, חברות הגז והנפט הן רק שותפות להפקתם.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה מברכת את חברי ועדת ששינסקי ומודה להם על עבודתם במהלך השנה האחרונה.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה רואה בחיוב את עיקרי המסקנות של הדוח הסופי.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה מחזקת את ידי ראש הממשלה, שר האוצר וחברי ועדת ששינסקי ומגנה את הקמפיין השלילי המנוהל כנגדם באמצעי התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעת הסיכום?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד הצעת הסיכום – 3 נגד – 4 נמנעים – 2 הצעת הסיכום לא נתקבלה.
רונית תירוש: ההצעה בעייתית.
רונית תירוש: אני נמנעת משום - - -
שלי יחימוביץ': אני מבקשת להגיש רביזיה.
כרמל שאמה-הכהן: רביזיה מוגשת על-ידי ועל-ידי חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
רוברט אילטוב: מתי תהיה הצבעה על הרביזיה?
כרמל שאמה-הכהן: זה יפורסם.
כרמל שאמה-הכהן: לא יהיה מחטף.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: שלום, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה קיימה אתמול סיור מקיף בחבל מעלה יוסף, וקיימה דיון בהשתתפות נציגים שונים של המגדלים, ובהשתתפות מנכ"ל משרד החקלאות.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו דעות, שסידרו את התמונה של התקנות האלה: מה צריך לתקן ומה צריך לשנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב, שהסיור היה מאוד חשוב, גם אם הוא גלש לעתים מעבר לדיון ענייני ורגוע.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין, שהנושא יוצא לאנשים פה מהבטן.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים נלחמים על מקור הפרנסה שלהם, חלק מחוסר ידיעה והבנה, אבל בסך הכל הטיעונים הם נכונים, ענייניים וצודקים.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנו מצווים להשלים את התקנת התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים דיון, שבסופו נצביע על ההוראות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח, שהתקנות לא יאושרו כפי שהונחו על שולחן הוועדה, אלא יעברו שינויים כאלה ואחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אני שוב מבקש, להבדיל ולהפריד בין השאלה של הרפורמה הצפויה במשק הלול, שתידון יותר מפעם אחת על השולחן הזה ובחדר הזה, ולנתב את הטענות ואת הדברים שייאמרו פה בדיון לעניין התקנות, כדי שנקבל החלטה הכי יעילה והכי נכונה לטובת כל הצדדים, ויש פה כמה צדדים.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל את הדיון בהצגת רוח התקנות על ידי המשרד.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד המנכ"ל, בבקשה.
יוסי ישי: הדיון היום הוא הדיון הרשמי הראשון, ולכן אני מנצל את ההזדמנות לברך את יו"ר הוועדה.
יוסי ישי: למשרד החקלאות ולחקלאות ישראל יש ממשק עבודה נרחב עם הוועדה.
יוסי ישי: אני מקווה, ואני אפילו בטוח שכך ייעשה, שבתקופת כהונתך נקדם עשרות רבות של חוקים במסגרת חקיקה ראשית וחקיקת משנה, שחשובים מאוד.
יוסי ישי: בלוח זמנים מאוד קצר נוכל לשים זאת מאחורינו, ולרוץ קדימה.
יוסי ישי: לא צריך להזכיר, אבל אומר בכל זאת לפרוטוקול, שענף הטלה הוא ענף מרכזי ומשמעותי מאוד למשק החקלאי המשפחתי, במיוחד כאשר מדובר ביישובי הצפון, שם הוא מהווה ענף מרכזי, עוגן כלכלה מרכזי למתיישבים ביישובי הצפון.
יוסי ישי: זאת הסיבה שהענף הזה מעוגן במכסות ייצור, מעוגן במחיר המטרה – מחיר ליצרן, מעוגן בפיקוח על המחיר לצרכן, כך שלמעשה כדי להבטיח את המשך קיומו והמשך פרנסתם של המתיישבים בצפון הענף הזה מוסדר.
יוסי ישי: הכללים המונחים כרגע בפני הוועדה באים להסדיר את הענף לשנה נוספת.
יוסי ישי: הכללים דנים בכמה תחומים, ואני אמנה את העיקרים שבהם.
יוסי ישי: אל"ף, נקבעת המכסה השנתית תוך התייחסות והתחשבות בתחזיות צריכה.