GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון אדלר-מינקא: לכן, ההבחנה בין קבוצה אחת של בני מיעוטים לבין קבוצות אחרות של בני מיעוטים היא לא נכונה.
חמד עמאר: אני חושב, שאת עושה טעות חמורה כאן.
חמד עמאר: את יכולה להגיד מה שאת רוצה, אבל אני רוצה שבתוך התקנות האלה תהיה מכסה לדרוזים.
חמד עמאר: איפה שרוצים אומרים דרוזים, ואיפה שלא רוצים לא אומרים דרוזים.
חמד עמאר: כאן יהיה כתוב דרוזים בנפרד.
חמד עמאר: אני לא אסכים למה שאת אומרת.
חמד עמאר: אני לא אשווה בין חייל שהולך ונלחם, לכל אחד אחר.
חמד עמאר: על כן, אני רוצה לתת עדיפות לדרוזים.
חמד עמאר: אני לא רוצה שיתחרה עם מישהו מאל ע'רבי ומדיר אל חנה.
חמד עמאר: דרוזי יקבל כדרוזי, ויתחרה עם מישהו מחורפיש.
חמד עמאר: מישהו מחורפיש יתחרה עם מישהו מכסרא ולא עם אל ע'רבי.
לירון אדלר-מינקא: אבל כולם תושבי המדינה.
חמד עמאר: זה לא נוגד שום חוק.
חמד עמאר: הקבוצה הדרוזית מוכרת כקבוצה אתנית.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם זה בטווח הסבירות או לא.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה  נעים או לא נעים או אם זה מייצג באמת את הדרוזים, זו החלטה שלנו.
ערן אתינגר: העדפה מתקנת צריכה הצדקה לעיגון של ההעדפה המתקנת.
ערן אתינגר: בעקבות התחייבות של המדינה לבג"צ, בעקבות עתירה שהוגשה לארגון עדאללה,  ככלל אין מכסות לבני מיעוטים מכל העדות.
ערן אתינגר: על זה יש ממצאים.
ערן אתינגר: אין לנו פילוח לתת קבוצות.
ערן אתינגר: אנחנו לא יודעים מה גודל האוכלוסייה.
חמד עמאר: 120,000-125,000 דרוזים גרים בצפון.
חמד עמאר: יותר משליש הם דרוזים בצפון.
אתי בנדלר: השאלה היא כמה ערבים גרים בצפון, ואיך זה מתחלק לתתי קבוצות מיעוטים.
חמד עמאר: בערך שליש הם דרוזים, ואפילו יותר.
חמד עמאר: ערבים גרים גם במרכז, במשולש ובנגב.
חמד עמאר: הדרוזים גרים רק בצפון.
חמד עמאר: 125.000 דרוזים גרים רק בצפון.
ערן אתינגר: יש כאן גם קושי מעשי.
ערן אתינגר: אנחנו לא יודעים היום מי יגיש בקשות, כאשר כל הבקשות צריכות לעמוד בתנאים נוספים כגון: יכולת לאתר קרקע מתאימה ולעמוד בהיתר בנייה.
חמד עמאר: לא חסרה לנו קרקע.
ערן אתינגר: אני אשמח מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: אל תחזור על הציטוט הזה.
חמד עמאר: אני התכוונתי לקרקע חקלאית ולא לקרקע לבנייה.
חמד עמאר: היו לנו 235,000 דונם לפני קום המדינה כאשר היינו 17,000.
חמד עמאר: היום אנחנו מעל 120,000 בני אדם ויש לנו בסך הכל 112,000 דונם.
חמד עמאר: חצי מהשטחים ירדו.
חמד עמאר: אל תיכנסו איתי לנתונים האלה, כי אני  מכיר נתון-נתון.
חמד עמאר: אני מכיר יישוב- יישוב, ואני יודע שאין אפילו מכסה אחת בכל היישובים הדרוזים.
חמד עמאר: אני יודע גם, שיש הרבה נכי צה"ל דרוזים שמבקשים לקבל מכסה ולא מצליחים לקבל.
חמד עמאר: אני מדבר על ירכא, חורפיש, כסרא, סמיע ויאנוח.
חמד עמאר: פנו אליי משם.
חמד עמאר: אני באתי לישיבה הזאת, כיוון שאני מכיר את הצורך של העדה הדרוזית.
ערן אתינגר: עכשיו הם יקבלו.
ערן אתינגר: אנחנו נעגן את העדפה המתקנת הזאת, אבל אנחנו לא חושבים שיש הצדקה ליצור אפליה בתוך הקבוצה.
ערן אתינגר: אני רוצה להציע פתרון.
ערן אתינגר: כאשר נפעיל את הסעיף הזה, בהתייחס לבקשות שיוגשו, אנחנו נעשה כל מאמץ לדאוג לפיזור שוויוני בין תת המגזרים בתוך קבוצת בני המיעוטים.
כרמל שאמה-הכהן: מי זאת ועדת המכסות?
ערן אתינגר: יש ועדת מכסות מעוגנת בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: האם היא כבר קיימת?
ערן אתינגר: עכשיו תוקם חדשה.
כרמל שאמה-הכהן: מי עומד בראשה בדרך כלל?
כרמל שאמה-הכהן: מי עמד בראשה בפעם האחרונה?
לאה יוגב: זה מינוי שנעשה על ידי מליאת המועצה.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה עובד המשרד?
ערן אתינגר: לא, זה נציג המגדלים, אבל הוועדה  פועלת מכוח התקנות שאנחנו מתקינים היום.
כרמל שאמה-הכהן: אז בעצם אתם מאבדים שליטה, כי מי שיחלק את המכסות זאת ועדת המכסות.
יוסי ישי: זה התקנות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שוועדת המכסות כפופה לתקנות, אבל ערן התייחס ואמר: אנחנו ניקח בחשבון בעת הפיזור.
ערן אתינגר: נכתוב את זה.
חמד עמאר: אני רוצה שיהיה כתוב, ששליש יינתן לדרוזים.
חמד עמאר: אני חושב שזה חוקי.
חמד עמאר: עשינו את זה גם בועדת תכנון ובנייה.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא, האם אני שומע מהיועצים המשפטיים שזה בלתי סביר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם אומרים שזה בלתי סביר וזה לא עומד במבחן משפטי, זה מצב אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם אומרים שזה סביר, אבל אתם רק לא אוהבים את זה ולא נוח לכם עם זה, זה מצב אחר.
ערן אתינגר: הוועדה לא שומעת כאן הצדקה לעניין הזה.
ערן אתינגר: אין כאן נציגים של מגזרים אחרים.
ערן אתינגר: אין בפני הוועדה מידע שאומר שמצבה של התת קבוצה הזו גרוע ממצבן של קבוצות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש מצב שאם נתקין סעיף כזה הוא ייפסל?
ערן אתינגר: יש מצב.
ערן אתינגר: לו אני נציג ארגון אחר, יש מצב.
אתי בנדלר: ככל שהקביעה שמדובר בשליש תהיה מבוססת על נתונים שנבדקו, זה לא ייפסל.
אתי בנדלר: ברור שכרגע בפני הוועדה אין נתונים, פרט לאמירתו של חה"כ חמד, שאיני מפקפקת בה לרגע.
אתי בנדלר: עדיין זה לא מספיק כדי לבסס מסד של נתונים לצורך קביעה בתקנות.
אתי בנדלר: אני חוששת, שזה לא מספיק.
אתי בנדלר: לכן, לחש לי כאן עו"ד ניר ימין הצעה מצוינת, ואני מציעה לשקול אותה.
אתי בנדלר: ההצעה היא, לומר שהחלוקה תהיה לאוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית, ובהתחשב בחלקה היחסי של כל אחת מהקבוצות באוכלוסייה הזאת.
יוסי ישי: באזור.
חמד עמאר: באזור הצפון.
חמד עמאר: אני יודע שאנחנו יותר משליש.
אתי בנדלר: תודה לעו"ד ניר ימין.
כרמל שאמה-הכהן: מה עם נאמנות?
חמד עמאר: אני איתך.
חמד עמאר: תהיה עדיפות ליוצאי צבא.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי את זה כי היא אמרה שזה בלתי אפשרי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רציתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני בעד שמי שנותן למדינה יקבל מהמדינה, ולא להפך.
כרמל שאמה-הכהן: היא אמרה שזה בלתי אפשרי מבחינה משפטית.
אתי בנדלר: זה לא רלוונטי לצורך הקצאת משאבי המדינה לצורכי קיום האוכלוסייה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא ממפלגה, שזה מאוד רלוונטי עבורו.
חמד עמאר: אנחנו נתקן את זה בחקיקה.
חמד עמאר: אני הצעתי הצעת חוק, שתהיה עדיפות ליוצאי צבא.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו חוקקנו חוק, שרק בוגרי שירות צבאי מקבלים מלגה לשנה ראשונה אקדמית, אם הם לומדים בפריפריה.
כרמל שאמה-הכהן: איך עשו את ההבחנה הזו שם?
אתי בנדלר: אני לא בדקתי את זה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בוועדה הזו.
אתי בנדלר: לא בגלל שזה לא בוועדה הזו.
אתי בנדלר: אני לא בדקתי את הנושא, אז אני לא רוצה לשלוף תשובה.
חמד עמאר: זו הטבה.
חמד עמאר: אתה יכול לתת הטבה בעדיפות ליוצאי צבא.
אתי בנדלר: הטבה כזו מנטרלת את האפשרות של אחרים לקבל אותו דבר.
אתי בנדלר: זו הקצאת משאבים של המדינה.
אתי בנדלר: זו לא הטבה.
חמד עמאר: ללמוד זו הטבה.
אתי בנדלר: זה כמו שביטלו בזמנו בביטוח הלאומי את קצבת יוצאי צבא, שהיתה כחלק מקצבת הילדים, כי אמרו שזה חלק מהתשתית המאפשרת קיום בכבוד של משפחה בהתאם לגודל המשפחה.
אתי בנדלר: לכן, לנושא הזה זה לא רלוונטי אם אתה יוצא צבא או אינך יוצא צבא.
אתי בנדלר: אני חושבת, שכאן מדובר בסוגיה דומה.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי המועצה, זה באמת נשמע לא סביר שאחרי מספר כל כך גדול של חודשים היא עוד לא קמה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, בפעם הבאה תבחנו את המועמדים לפני שהם נבחרים, כך שברגע שהם ייבחרו הם ייכנסו כבר לתפקיד.
יצחק וקנין: הבחירה היא בקלפי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש מועמדים המגישים מועמדות.
לאה יוגב: נבדקנו לפני, ומשום מה החליטו לבדוק אחרי.
לאה יוגב: נבדקנו, אושרנו, ואחרי זה החליטו לבדוק עוד פעם.
לאה יוגב: זו סחבת של זמן כדי לעבור את היום הזה בו אנו יושבים כאן.
כרמל שאמה-הכהן: תחקיר בטחוני למקומות הכי שמורים במדינה לוקח פחות זמן.
תומס מנור: יש ועדת בחירות שמוקמת בראשות שופט על מנת לבחון אותם מראש.
תומס מנור: אני מבין, שבסידור הזה היא לא עשתה את העבודה הזאת ולכן זה התגלגל לאן שהתגלגל.
תומס מנור: בכל מקרה צריך אישור פורמאלי, בגלל שהשר הוא זה שממנה.
תומס מנור: ברגע שהשר ממנה צריך אישור פורמאלי, צריך בדיקה של יועץ משפטי.
תומס מנור: יש נציגים של הממשלה שעברים הליכי אישור בוועדת שפניץ.
תומס מנור: זה לא בידנו בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: אז יש גם נציגים של הממשלה במועצה?
יצחק וקנין: נציגים של משרד המסחר והתעשייה ושל משרד החקלאות.
לאה יוגב: מחר הם יאשרו אותנו.
קריאה: כל המשחק הזה הוא כדי להרוויח זמן על מנת להעביר את הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: מה קבענו בנוגע לבקשת חה"כ חסון?
יוסי ישי: היועץ המשפטי שלנו הלך להתייעץ עם היועץ המשפטי של משרד הביטחון לגבי הנוסח.
יוסי ישי: נוסיף את התיקון בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: אם כך אנחנו נצא להפסקה.
כרמל שאמה-הכהן: הפסקה
כרמל שאמה-הכהן: אני מחדש את הישיבה.
ערן אתינגר: ברשותכם אני אתייחס להחלטת הוועדה, שיש לעגן בתקנות סוג של העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות.
ערן אתינגר: אני רוצה להגיד לפרוטוקול, שבבדיקה שעשינו התברר שפניות של חה"כ חסון נענו על ידי אנשי משרד החקלאות יותר מפעם אחת.
ערן אתינגר: חשוב שהדבר ייאמר.
אתי בנדלר: הם נענו, אך לא היתה הסכמה לגבי תוכן הדברים.
ערן אתינגר: בנוגע להערה שלו שלא היתה התייחסות לדברים – נמצא על ידנו שהדבר היה אחרת.
ערן אתינגר: לגופו של עניין, לפי הנחיה של מנכ"ל משרד החקלאות ובהתאם להחלטה של הוועדה, אנחנו נעגן בתקנות קביעה שאומרת: קביעת מכסות לפי תקנת משנה (א)(2), מכסות חדשות שאינן לאותם יישובים ספציפיים, תינתן תוספת למכסה בשיעור של עד 10% מהמכסה הממוצעת שהוקצתה לפי אותה תקנה לזכאים לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) וזכאים לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום), ולפי המלצת משרד הביטחון.
ערן אתינגר: את הפרטים המדויקים של הנוסח ואת המיקום אנחנו נעבד אחרי הדיון עם צוות הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: חה"כ חמד, זה בסדר מבחינתך?
חמד עמאר: מה שאני ביקשתי עוד לא עוגן.
יוסי ישי: את זה סיכמנו קודם.
יוסי ישי: תינתן מכסה לפי החלק היחסי באזור.
ערן אתינגר: אני מציע להצביע על התקנה.
לאה ורון: יש את הנושא השני של חה"כ חמד.
יוסי ישי: זה סגור.
אתי בנדלר: "..
אתי בנדלר: למגדלים חדשים מקרב האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית, ובהתחשב בגודלה היחסי באזור הצפון של כל אחת מהקבוצות האמורות".
אתי בנדלר: לאזור הצפון יש הגדרה.
אתי בנדלר: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.
אתי בנדלר: אין מתנגדים ואין נמנעים.
אתי בנדלר: הסעיף אושר.
אפרת ורד: קוראת סעיף 6:     6.  (א) ועדת המכסות תקבע לבעל מכסה שניתן לו כתב אישור ואשר יגדל את להקתו באתר ייעודי תוספת מכסה של 100,000 ביצים, בתנאי שאם מכסתו אינה מכסה חדשה שהוקצתה לפי תקנה 5, הוא שיווק כדין ביצים באחת מן השנים 2008,2009,2010 בכמות העולה על 92 אחוזים מהמכסה שנקבעה לו לאותה שנה.
אפרת ורד: (ב) תוספת כאמור בתקנת משנה (א) תיקבע גם לבעל מכסה שלא ניתן לו כתב אישור, אם הוא מגדל את מכסתו בלבד בלול שהתקיימו לגביו התנאים הבאים: 	(1) הוא מצוי במשקו של בעל המכסה.
אפרת ורד: (2) ניתן לגביו רישיון לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 (3) הלול עומד בהוראות חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 והתקנות שהותקנו מכוחו     (ג) ועדת המכסות תקבע לבעל מכסה שבאתר הייעודי נכללת קרקע שלפני העתקת הלול עובדה על ידו כדין, תוספת מכסה של עד 25,000 ביצים לכל דונם קרקע כאמור.
דוד עגיל: סעיף 6 נוגע ישירות לרפורמה בענף הלול.
דוד עגיל: אני לא חושב שזה קשור לפעולה השוטפת של המועצה באישור התקנות.
דוד עגיל: אני מבקש להוריד אותו מסדר היום.
יוסי ישי: אדוני היו"ר ביקר אתמול באזור וראה את מצב הלולים.
יוסי ישי: אי אפשר לחכות יום אחד עם המצב הנוכחי.
יוסי ישי: המשק הקטן מתקשה לעמוד בהשקעה הדרושה, כושר הנשיאה וההשקעה הדרושה לשדרוג הלולים.
יוסי ישי: אנחנו מציעים כאן לתת שני כלים שבאים לסייע למשק המשפחתי הקטן להתמודד עם ההשקעה ולשפר את כושר הנשיאה שלו להשקעה.
יוסי ישי: תוספת של 100,000 ביצים נותנת למגדל הקטן שני דברים: היא מקרבת אותו לכיוון הסף של 5,000 ביצים המזכים במענק, והיא מגדילה את ההכנסה שלו ומשפרת את היכולת שלו להתמודד עם ההשקעה.
יוסי ישי: לכן, חשוב שזה יתבצע עכשיו, בין שיש רפורמה ובין שאין רפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין רפורמה, למה צריך את הסעיף הזה?
יוסי ישי: נניח שאין רפורמה.
יוסי ישי: אנחנו רוצים לעודד את החקלאים לבצע השקעה ולשדרג את הלול שלהם.
יוסי ישי: אנחנו אומרים: חקלאי שעומד ברישוי עסקים, גם אם הוא לא הזיז את הלול שלו הוא רשאי לקבל את ה-100,000 ביצים.
כרמל שאמה-הכהן: בלי קשר לרפורמה.
יוסי ישי: אני לא אמרתי שזה בלי  קשר לרפורמה.
יוסי ישי: כדי לשפר את כושר הנשיאה של החקלאי להתמודד עם שדרוג הלול, בין שהוא עושה את זה באמצעות הרפורמה ומקבל כתב אישור ובין שהוא לא עושה את זה במסגרת הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: איך הוא יכול לעשות את זה שלא במסגרת הרפורמה?
יוסי ישי: ודאי שהוא יכול.
יוסי ישי: זה היה גם ברפורמה ברפת.
יוסי ישי: כדי לקבל מענקים צריכים לעמוד בתנאים מסוימים: ציוד חדש, הקמה באמצעות קבלן מורשה וכו'.
יוסי ישי: אז הוא מקבל 30%-50% מענק, כפי שנקבע בנהלים.
יוסי ישי: חקלאי עושה חשבון.
יוסי ישי: לפעמים לא כדאי לו כל הסיפור הזה.
יוסי ישי: הוא אומר: אני אקים בעצמי, אני אבנה בעצמי, אני לא רוצה לעמוד בדרישות המדוקדקות, תן לי כלים להתמודד ואני מוותר על המענק.
כרמל שאמה-הכהן: מה הוא צריך לעשות לפי הסעיף הזה כדי לקבל את המענק?
יוסי ישי: או רישוי עסקים, או להגיע לסטנדרטים המזכים אותו לקבל כתב היתר ממנהלת ההשקעות, המזכה בקבלת מענק לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אז הרפורמה כן קיימת פה.
יוסי ישי: איזה נזק נגרם לאלה שמתנגדים לרפורמה בזה שאנחנו נותנים פה כלי למי שרוצה רפורמה להיכנס אליה?
כרמל שאמה-הכהן: כל עוד הוועדה לא דנה דיון מעמיק בנושא הרפורמה ולא קבעה עמדה – הכנסת לא קבעה עדיין עמדה בנוגע לרפורמה - אנחנו לא רוצים שום דבר שייכנס בדלת האחורית עם זיקה לרפורמה.
יוסי ישי: זו לא דלת אחורית.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, אם תרצה להוביל רפורמה, תבוא בחודש הבא ואני אקצה לך זמן בלו"ז של הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אז נדון ברפורמה, ונוסיף גם את הסעיפים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באנו עכשיו לדון כדי שיהיה משק ביצים מתוכנן.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה קשור לתכנון או לא קשור לתכנון?
יוסי ישי: זה כן קשור.
יוסי ישי: אדוני ביקר וראה אתמול את מצב הלולים.
כרמל שאמה-הכהן: ראיתי, ועד עכשיו לא נרגעתי.
יוסי ישי: אני מתאר לעצמי שלא תירגע עוד הרבה זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני אומר לך, שאם תרצה בחודש הבא דיון בנוגע לרפורמה, אתה תקבל.
יוסי ישי: עצם אי אישור הסעיף הזה מונע ממי שכן רוצה עכשיו לשדרג את הלול שלו לעשות זאת.
דוד עגיל: אתם כופים על המגדלים להיכנס לרפורמה.
יוסי ישי: אני שואל: למי נגרם פה נזק?
יוסי ישי: בסך הכל אנחנו מנסים לתת כלי למי שרוצה לבצע את זה.
יוסי ישי: האם אנחנו רוצים למנוע כלי ממי שרוצה לשדרג את לולו?
יוסי ישי: אני לא מבין את ההיגיון.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש תיאוריה המדברת על כך שאדם משדרג את הלול שלו ליד הבית?
יוסי ישי: כן, סעיף 6(ב).
ערן אתינגר: הוא לא נזקק לשום אישור של מנהלת ההשקעות, הוא פשוט דואג שהלול שלו יעמוד בתנאים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא לא יוכל לעמוד בתקנות.
דוד עגיל: יש לנו בעיה עם כל הסעיפים של 6. יש לנו בעיה עם כל התוספת הזאת של 100,000 ביצה.
דוד עגיל: אני חושב, שמשרד החקלאות צריך לשבת איתנו.
דוד עגיל: צריכים לכנס את המועצה ולבצע חשיבה מחודשת בנוגע לסעיף הזה.
דוד עגיל: יש לנו הרבה טענות בנוגע לתוספת הזאת.
דוד עגיל: אנחנו חושבים, שזה הולך לפרוץ את המכסה הארצית.
כרמל שאמה-הכהן: כמה לולים אמורים לעבור שדרוג?
דוד עגיל: יש לנו קרוב ל-3,000 מגדלים.
דוד עגיל: התקנה אומרת, שכל מגדל שייכנס לרפורמה יקבל תוספת של 100,000 ביצה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו עכשיו לא דנים ברפורמה.
דוד עגיל: אבל זה מה שהם אומרים.
דוד עגיל: בוא נצא מנקודת הנחה שכל מגדל רוצה להיכנס לרפורמה, ולכל מגדל שנכנס אתה נותן 100,000 ביצה.
דוד עגיל: אתה פורץ כך את המכסה הארצית.
כרמל שאמה-הכהן: אם אדם מגדל ורוצה להפוך את הלול שלו לחדש, הם מוכנים לתת מענק.
דוד עגיל: עם מענק אין בעיה, אלא עם תוספת הביצים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא עושה את זה בתוך הבית שלו.
כרמל שאמה-הכהן: אני כצרכן נהנה מביצה איכותית יותר, העופות סובלים פחות והכל נראה יותר טוב.
כרמל שאמה-הכהן: כל זה מבלי להיכנס לרפורמה.
דוד עגיל: יש עם זה בעיה.
דוד עגיל: קודם כל, זה יכול לעשות אפליה בין כל תושבי האזור.
דוד עגיל: אני יכול לקבל את התוספת עכשיו, וחבר שלי לא.
כרמל שאמה-הכהן: אתה נשאר עם אותה מכסה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא על חשבונך.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה אומר שהוא לוקח מהמכסה הכללית ומעביר, הייתי מבין.
כרמל שאמה-הכהן: המצב הוא, שזה נהנה וזה לא חסר.
דוד עגיל: אבל זה קשור לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אנתק את זה מהרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, לא יהיה פה קשר לרפורמה.
טויטו: ה-100,000 ביצה האלה הם בסך הכל 400 עוף.
טויטו: למי שיש מכסה של 2,200 עוף ומוסיפים לו עוד 400, יש 2,600 עוף.
טויטו: פה הם מדברים על רפורמה למי שיש מינימום 5,000 עוף.
טויטו: כלומר, מאלצים אותי ללכת ולקנות עוד 2,400 עוף.
טויטו: גם אם אני אעבוד עוד 20 שנה ולא אמשוך שקל, אני לא אצליח.
טויטו: התוספת של 2,400 עוף האלה זה סתם.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הם אומרים דבר אחר.
כרמל שאמה-הכהן: הם באים מחר ללול של אוזנה, לול ליד הבית, קטן, לא נראה הכי מלבב, ואומרים לו: תהפוך אותו לחדש.
כרמל שאמה-הכהן: לא תצטרך לעשות שותפות עם אף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: לא מעבירים אותך לחווה של לולים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה תהפוך אותו לחדש, ותקבל גם מענק וגם תוספת של מכסה.
דוד עגיל: הוא לא יכול.
דוד עגיל: הוא מחייב אותו שיהיו לו 5,000 עוף.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא מחייב?
כרמל שאמה-הכהן: האם זה מחייב שלאוזנה יהיו 5,000 עופות?
יוסי ישי: אם אוזנה רוצה לקבל את ה-100,000 ביצים על בסיס רישיון עסק, הוא לא צריך שום דבר.
טויטו: תשאל אותו אם אוזנה יכול לקבל רישיון עסק.
לאה יוגב: אני מבקשת להגיב, כדי לעשות סדר בסוגיה.
לאה יוגב: מה שנאמר פה זה שיינתן לו כתב אישור.
לאה יוגב: כתב אישור מותנה בכניסה לרפורמה.
לאה יוגב: האם משרד החקלאות מוכן להצהיר פה שהוא הולך לתת מענקים למשקים משפחתיים במשק המשפחתי?
לאה יוגב: זה לא מה שכתוב כאן.
לאה יוגב: שיהיה כתוב שהמענקים יינתנו במשק המשפחתי.
לאה יוגב: אף משק משפחתי לא עומד ברישוי עסקים, גם לא במרכז הארץ.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה מפריע?
לאה יוגב: כמו שהוא אומר את זה, זה לא יכול לצאת לפועל.
כרמל שאמה-הכהן: אז שזה לא ייצא לפועל, אבל זה לא מפריע.
לאה יוגב: אם משרד החקלאות מוכן לתקן ולומר שכל הסעיף הזה יינתן בתוך החצר של המשק המשפחתי, אני קונה את זה.
כרמל שאמה-הכהן: נציגי משרד החקלאות, האם אתם הבנתם את ההבחנה?
יוסי ישי: אנחנו הבנו.
יוסי ישי: אנחנו לא מתקנים שום דבר.
יוסי ישי: התקנות מאוד ברורות.
קריאה: הוא רוצה רישיון עסק.
יוסי ישי: התקנה מאוד ברורה.
יוסי ישי: התקנה אומרת: חקלאי שלא רוצה היתר ויש לו רישיון עסק ומשדרג את הלול שלו, כל מה שאנחנו רוצים הוא לתת לו מתנה של 100,000 ביצה כדי להקל עליו את החזר ההשקעה שהוא ביצע בעצמו.
קריאה: זה הפרד ומשול.
יוסי ישי: אפשרות שנייה: חקלאי שיעמד בקריטריונים של הרפורמה, שאושרו על ידי הממשלה, ויקבל כתב אישור ממנהלת ההשקעות, יהיה זכאי לשני דברים: גם ל-100,000 ביצה וגם למענק בהשקעה.
יוסי ישי: מי שלא עומד בתנאי הרפורמה, משדרג לבד בכוחות עצמו ועומד ברישיון עסק, יקבל רק את הביצים.
דוד עגיל: בעלי ההון יקבלו את ההגדלה של ה-100,000 ביצה, והחקלאי הקטן לא יוכל לעמוד בזה.
כרמל שאמה-הכהן: לבעלי ההון כבר יש את זה.
אבשלום רביבו: אני חוזר לדברים בהם פתח היו"ר ואמר, שהוועדה ערכה ביקור ממצה ולמדה את מרבית הדברים הנוגעים לרפורמה.
אבשלום רביבו: אני חושב, שחסר פה צד אחד מהותי נוסף במשוואה, כיוון שלב לבה של הרפורמה הזו זה הניסיון לחסל את הגידול המשותף.
אבשלום רביבו: כדי להבין את כל הצדדים במשוואה, הייתי מבקש שהוועדה הנכבדה גם תשקול ביקור בלולים שנוגעים לגידול המשותף.
כרמל שאמה-הכהן: ביקרנו.
אבשלום רביבו: אני מתכוון ללולים כדוגמת הלול של גליקסמן וסוויסה.
כרמל שאמה-הכהן: היינו שם.
אבשלום רביבו: אני רוצה לומר, שאותם בעלי הון שמדברים עליהם הם אנשים חקלאים.
כרמל שאמה-הכהן: מה אדוני רוצה לומר?
כרמל שאמה-הכהן: לי אין שום טענה כנגד גליקסמן.
אבשלום רביבו: מדברים פה על בעלי הון, וגם כבודו אמר קודם: אותם בעלי הון.
אבשלום רביבו: אין כאן בעלי הון.
אבשלום רביבו: יש פה חקלאים.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא רע להיות בעל הון.
כרמל שאמה-הכהן: בוועדת הכלכלה אוהבים הון.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא להגדיל את ההון במדינה, אבל במידה ובהוגנות.
אבשלום רביבו: אני רוצה להפנות לסעיף 6(ב).
אבשלום רביבו: כל מהותה של התקנה זה לחסל את הגידול המשותף  במסגרת הרפורמה.
אבשלום רביבו: כבוד המנכ"ל לא מכחיש את זה.
אבשלום רביבו: הוא לא מכחיש כי מדובר בקשר ישיר לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין איך סעיף 6(א) קשור לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: איך קשור סעיף 6(ב) לרפורמה?
אבשלום רביבו: בעצם העובדה שבמהותו מחסל את הגידול המשותף.
כרמל שאמה-הכהן: איך?
אבשלום רביבו: הוא מצוי במשקו של בעל המכסה.
אבשלום רביבו: זה אומר, שאם הוא במשקו של בעל המכסה אז אין גידול משותף.
ניר ימין: האם גידול משותף יכול להיעשות רק במשקים שהם לא במשק של בעל המכסה?
אבשלום רביבו: זה עדיין במסגרת גידול משותף.
כרמל שאמה-הכהן: עו"ד רביבו, אחרי ההבהרה של המנכ"ל אני מבין שסעיף 6(ב) עוסק רק בסיטואציה אחת: אדם שישדרג את הלול שלו בביתו ויקבל רישיון עסק, יקבל תוספת מכסה של ביצים.
כרמל שאמה-הכהן: אין לכך שום השלכה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: השלכה עקיפה היא, שמישהו שנמצא היום אצל סוויסה במסגרת גידול משותף יגיד: עכשיו מתאים לי לעזוב את הגידול המשותף וללכת לשדרג את הלול.
כרמל שאמה-הכהן: עם זה אני חי טוב.
כרמל שאמה-הכהן: עם זה אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: במקום זה יבוא מישהו אחר ויהיה אצל סוויסה.
אבשלום רביבו: אבל הם מונעים שיבוא מישהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: את זה תשאיר לי.
כרמל שאמה-הכהן: זה בסעיף אחר.
יוסי משה: אני ממושב זכרייה.
יוסי משה: אני סגן ראש מועצה אזורית מטה יהודה, וממונה על רישוי עסקים במטה יהודה.
יוסי משה: רק לפני חודש אני חתמתי על שני רישיונות עסק ללולים במטה יהודה, אחרי ששדרגו ועמדו בקריטריונים.
כרמל שאמה-הכהן: לולים קטנים.
יוסי משה: לולים קטנים.
יוסי ישי: עכשיו הם יקבלו תוספת של 100,000 ביצה.
יוסי משה: אם אכן הסעיף הזה יאושר, אני יוצא מכאן עם בשורה לתושבים.
יוסי ישי: זה בדיוק זה.
יוסי משה: אני חושב, שצריך לעודד את אישור הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: אני בעד.
לאה יוגב: אם אנחנו נאשר את הדבר הזה, אנחנו אחר כך נצטרך לחיות עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה אישרת פה?
כרמל שאמה-הכהן: אישרת פה דבר שלא פוגע באף אחד ורק יכול לעזור לאחרים.
כרמל שאמה-הכהן: הטענה היחידה ששמעתי פה היא, שזה בלתי אפשרי.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו שמעתי שזה כן אפשרי.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם זה בלתי אפשרי לגמרי, אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: קצת בזבזנו דיו.
לאה יוגב: אני רוצה להעיר הערה לגבי הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה לא קשור לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: את סעיף (א) אני מוחק.
לאה יוגב: הרפורמה מפלה את אזור הצפון.
לאה יוגב: כתוב בפרוטוקולים של הרפורמה, שכל הלולנים באזור הצפון חייבים לצאת לחוות גידול, ואילו ביתר הארץ משדרגים.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה קשור לזה?
לאה יוגב: אני רוצה שיכתבו, שאנחנו הלולנים בצפון יכולים לשדרג את הלולים שלנו במשק המשפחתי.
כרמל שאמה-הכהן: זה כתוב.
כרמל שאמה-הכהן: דוד עגיל:     	זה גם לא יעמוד בבג"צ.
לאה יוגב: זה לא כתוב.
לאה יוגב: זה נאמר בעל פה.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה רוצה לתקוף את זה בבג"צ?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין במה זה מזיק לכם.
דוד עגיל: ניקח לדוגמא את דוד אוזנה, שיש לו 2,200 עוף והוא מוכן לשדרג את הלול שלו ולקבל 400 תוספת.
לאה ורון: כלומר, הוא מוכן לעמוד בתנאים של סעיף 6(ב).
דוד עגיל: הוא מוכן לשדרג את הלול שלו ולקבל תוספת.
דוד עגיל: האם הוא יקבל מענק על הלול הזה מהמדינה?
כרמל שאמה-הכהן: את המענק הוא לא יקבל.
לאה ורון: איזו טענה יש לך?
דוד עגיל: יש לי טענה בנוגע לקיפוח בנתינת התוספת של ה-100,000 ביצה.
דוד עגיל: במדינת ישראל יש הרבה בעלי מכסות בכל מיני גדלים.
דוד עגיל: יש בעלי מכסות בגודל של 500,000 ביצה, ויש בעלי מכסות בגודל של 100,000 ביצה.
דוד עגיל: אם מדובר בבעלי מכסה של 100,000 ביצה, התוספת שהם מקבלים היא תוספת של 100% למכסה שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: האם התוספת יכולה להיות פרופורציונאלית לגודל המכסה?
יוסי ישי: לא. כדי לעודד את הקטנים אנחנו נותנים מכסה כזו.
יוסי ישי: זה רק לקטנים.
כרמל שאמה-הכהן: גם עם זה אין לי בעיה.
לאה יוגב: אני  מבקשת הבהרה.
לאה יוגב: הוא אמר שהוא רוצה להיטיב עם החקלאים כדי שיוכלו לעמוד בנטל שנדרש מהם בעקבות הרפורמה.
לאה יוגב: חקלאי צריך להשקיע 560,000 שקלים כדי להשתלב ולקבל מענק.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה מענק.
לאה יוגב: הם אמרו לנו בכל הכנסים, שרישיונות עסק לא יינתנו ללולים הקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות לא נותן רישיון עסק.
כרמל שאמה-הכהן: מי שנותן רישיון עסק זו הרשות המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול להגיד אם הוא נותן או לא נותן עד מחר.
כרמל שאמה-הכהן: מה שיקבע זה מה שיחוקק כאן היום והמדיניות של מחלקות רישוי עסקים במועצות האזוריות השונות.
כרמל שאמה-הכהן: מאתמול ועד היום יש דבר אחד שאני לא מפסיק להזכיר לעצמי – שאתם לא תיפגעו, שאף אחד לא ייפגע.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש מצב בו אחד נהנה פחות או לא יכול ליהנות, זו פחות בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא שאדם נהנה סתם.
כרמל שאמה-הכהן: גם הציבור נהנה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אוזנה משדרג את הלול שלו והביצים לא עומדות בעגלה במחסן העזוב, אז אני מאושר.
לאה יוגב: אז שיוסיפו את המילים: "במשק המשפחתי", כדי שנהיה בטוחים שזה הולך להיות ככה.
לאה יוגב: כרגע זה נשאר פתוח.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב: "הוא מצוי במשקו של בעל המכסה".
משה רודנסקי: כשאומרים שרוצים לתת 100,000 ביצים, זה נראה טוב ונשמע טוב.
משה רודנסקי: בכל זאת יש בעיה.
משה רודנסקי: 90% ומעלה מהלולים נמצאים בחצרות.
משה רודנסקי: אין סיכוי לקבל רישיון עסק.
כרמל שאמה-הכהן: מה  אדוני מציע?
משה רודנסקי: נכון לרגע זה אין בדיוק הגדרה מה זה שדרוג לולים.
משה רודנסקי: הבחור כאן נתן רישיון עסק, אבל אני לא יודע אם הוא נתן את זה ללולי מטילות.
יוסי משה: מטילות.
משה רודנסקי: אם הוא נתן רישיון עסק למטילות בסוללות, אז זה יכול להיות עניין פרטי שלו.
משה רודנסקי: הוא הסכים לעשות את זה.
משה רודנסקי: במועצה האזורית שלנו זה סיפור של 7 שנים לפחות.
כרמל שאמה-הכהן: דברו עם ראש המועצה.
משה רודנסקי: דיברנו עם ראש המועצה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יכול להחליף את ראש המועצה שלך.
כרמל שאמה-הכהן: זו בעיה.
משה רודנסקי: אני לא מבקש להחליף את ראש המועצה.
משה רודנסקי: אני אומר שזו בעיה להתנות 100,000 ביצים בשדרוג הלולים כאשר עוד אין הגדרה ברורה לשדרוג.
כרמל שאמה-הכהן: לא אמרנו שדרוג.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על קבלת רישיון עסק.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מניחים, שלול שירצה לעמוד בתנאי רישיון עסק לפי חוק רישוי עסקים יבצע מהלך מסוים של שדרוג.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה רוצה, אני אמחק את המילה שדרוג מהפרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה היא לעמוד בתנאי רישיון עסק.
לאה יוגב: אבל אף אחד לא יעמוד בתנאי רישיון עסק.
כרמל שאמה-הכהן: אז לא קרה כלום.
לאה יוגב: כן קרה.
לאה יוגב: בשנת 2013 לא יחדשו את המכסות למי שלא עמד בתנאי רישיון עסק.
כרמל שאמה-הכהן: עד שנת 2013 אנחנו ניפגש עוד הרבה פעמים.
כרמל שאמה-הכהן: אם הטענה שלך נכונה, אנחנו פשוט חוקקנו סעיף מיותר.
כרמל שאמה-הכהן: לעומת זאת, אם לול אחד ישתדרג הרווחנו.
לאה יוגב: אנחנו מוכנים, אבל אנחנו רוצים שיהיה כתוב שזה יהיה שדרוג בחצר של הבית.
קריאה: בחצר של הבית.
לאה יוגב: לפי מה שהם אמרו וכתבו לנו, הלולים לא עומדים ברישיון עסק.
ניר ימין: האם רישיון עסק הוא תנאי שבודקים אותו פעם אחת?
ניר ימין: כלומר, ב-1 בינואר 2011 יבדקו האם היה לאותו אדם רישיון עסק, או שישנה תקופה בה אדם שאין לו רישיון עסק יכול להגיש בקשה ולקבל רישיון?
ערן אתינגר: לא הגבלנו את זה.
ניר ימין: כלומר, גם אם הוא מגיע באוקטובר 2011 אם רישיון עסק הוא יקבל את המכסה.
פרוספר תורג'מן: מדברים פה על רישיונות עסק.
פרוספר תורג'מן: כולנו יודעים איך בנויים כל היישובים במדינת ישראל.
פרוספר תורג'מן: הנושא של רישיון עסק הוא הטעיה.
פרוספר תורג'מן: אם יש באיזה יישוב לול, הם מתנים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: לי יש עוד תפקיד כאן בכנסת – חבר בוועדת הפנים.
כרמל שאמה-הכהן: תבואו אלי עם הבעיה בקבלת רישיון עסק, ונראה איך אפשר לעזור לכם.