GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני רק עוזר לך בצרכים שלכם.
קובי כהן: זה חלק מהבעיות.
קובי כהן: אני מדבר על בעיה פשוטה.
קובי כהן: הרכבת מבאר-שבע סגורה לשבועיים ימים.
קובי כהן: יש אנשים שהתחייבו למקום עבודה, או ללימודים, וכאן מדובר על שבועיים ימים.
קובי כהן: ואני לא מדבר על אנשים שצריכים להגיע עכשיו לאוניברסיטאות כשזוהי תקופת בחינות, ואני לא מדבר על אנשים שמושבתים מעבודה שבועיים ימים.
קובי כהן: בחלופות שהרכבת מעמידה, אין שום פתרון שהוא פתרון נגיש.
קובי כהן: אנחנו פונים לכל הגורמים: אנא מכם, דאגו לפתרון שהוא פתרון נגיש בתקופת ההשבתה.
קובי כהן: תנו לנו אפשרות להגיע למקומות שאנחנו צריכים להגיע אליהם.
קובי כהן: תודה רבה.
יצחק חקי הראל: אני אתחיל בבקשה.
יצחק חקי הראל: מבחינתי, בגמר הדיון הזה כל אדם שירצה שירות מיוחד מרכבת ישראל באותו קו שהוא סגור, מוזמן לפנות באותה שיטה, ואנחנו נספק שירות חליפי.
יצחק חקי הראל: אין שום בעיה לתת שירות כפי שביקשת - לא עם אוטובוסים.
יצחק חקי הראל: אנחנו נדאג לשירות.
קובי כהן: הנסיעות הפרטיות הן בעלות אדירה.
יצחק חקי הראל: אנחנו נישא בעלות.
יצחק חקי הראל: רכבת ישראל תישא בעלות במקום השירות שהיא הפסיקה.
קובי כהן: אנחנו מודים לך.
עמיר פרץ: רק שייתן לנו תשובה לקרונות.
כרמל שאמה-הכהן: חרגנו כבר כמעט 20 דקות, למרות שקיבלנו אישור מהיושב-ראש.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, מחכה לי בחדרי החשב הכללי, ולא נעים לי.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, אנחנו נמשיך את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה עוד דיון שנקצה לו יותר זמן.
כרמל שאמה-הכהן: לא ידענו שזה יתפרס עד כדי כך.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אני מציע לחברי הכנסת – אני ביום ראשון הולך לראות את זה בעיניים.
כרמל שאמה-הכהן: מי שירצה – בשמחה.
עמיר פרץ: רק תשובה לגבי הקרונות.
אופיר אקוניס: האם זה סיור של הוועדה?
אופיר אקוניס: תקבע, זה רעיון טוב.
אורי מקלב: איפה הסיור?
אורי מקלב: האם הוא בתל-אביב, או בבאר-שבע?
יצחק חקי הראל: באשר לקרונות שהורדנו מהתפעול – בגמר האירוע שהתרחש ביום שלישי לפני שבוע וחצי, כמעט שבועיים, ההחלטה הראשונה שלי היתה שהשירות יימשך, מכיוון שנראה ששני הקרונות נדלקו מדליפת סולר ומניצוץ.
יצחק חקי הראל: כשהחלה החקירה של הגוף המקצועי שעובד עבורנו, הסתבר שהסיבה לכשל המכאני,לתקלה המכאנית, היא סיבה אחרת,  ולא נזילה של סולר.
יצחק חקי הראל: ברגע שהסתבר שהנושא הזה הוא לא כל כך פשוט, ההחלטה אחרי דילמה מאוד קשה היתה להוריד את הקרונות מתפעול מכיוון שאני לא יכול להבטיח עד שאני לא יודע מה קרה באמת, שהכלי הזה בטיחותי.
עמיר פרץ: כמה זמן זה צריך לקחת?
יצחק חקי הראל: כפי שפורסם גם בתקשורת, היו כאן מומחים מדנמרק שציינו שרמת האחזקה שלנו יחסית לאחזקה בדנמרק היא גבוהה מאוד.
יצחק חקי הראל: בדנמרק היו כבר מעל עשרות מקרים של אירועים דומים, קטנים יותר.
יצחק חקי הראל: אבל, זה לא חשוב.
אופיר אקוניס: בן כמה הקרונוע הזה שנשרף?
יצחק חקי הראל: הקרונוע הזה הוא בין כמעט בן 20 שנה.
יצחק חקי הראל: זה קרונוע שנבדק מהרבה היבטים בימים האלה.
יצחק חקי הראל: אני מקווה שבימים הקרובים אנחנו נדע את הכיוון הכללי, ונוכל לבודד את המתקנים, ואז לנקוט פעולות באשר לצי שבסך הכול הוא צי טוב, ולהחזיר אותו לפעילות.
יצחק חקי הראל: אף אחד מכם לא היה רוצה שאני אחזיר לפעילות - - -
עמיר פרץ: אבל, למה הבדיקה צריכה לקחת כל כך הרבה זמן אם אתה אומר שהיו להם מקרים כאלה בדנמרק?
עמיר פרץ: אז מה הבעיה?
יצחק חקי הראל: מכיוון שהחקירה הזאת מקיפה את כל המכלול של החלקים המכאניים בכלי.
עמיר פרץ: באמת, זה תשובה לא רצינית.
עמיר פרץ: תקבע לוח הזמנים, שיעבדו יום ולילה.
עמיר פרץ: מה זה נקרא "מקיפה את כל החלקים"?
יצחק חקי הראל: מכיוון שיש בדיקה של המבנה, יש בדיקה של המנועים, יש בדיקה של מכלי הסולר, יש בדיקה של הרבה מאוד מרכיבים.
יצחק חקי הראל: כדי שהכלי הזה יחזור באופן הבטוח ביותר לפעילות, השלבים הראשונים של החקירה הזאת צריכים להסתיים.
יצחק חקי הראל: אני חושב שלא נכון לסכן נוסעים כשלא ברור לך מה סיבת התקלה.
יצחק חקי הראל: אם הייתי מוריד את הכלים האלה שעה אחרי האירוע הייתם אומרים: לא בדקת, נלחצת, הורדת.
יצחק חקי הראל: אני לקחתי על עצמי 48 שעות ראשונות כי הנחתי שסיבת התקלה היא אחרת לגמרי.
יצחק חקי הראל: מהרגע שהסתבר שסיבת התקלה היא תקלה מכאנית, אנחנו מנסים למצוא את הגורמים באותו אירוע, ולתת להם את המענה האפשרי.
אורי מקלב: לא מצאתם מענה אנושי, כפי שאמר חבר הכנסת פרץ.
אורי מקלב: תגבור של איש מקצוע שילווה כל קרון הוא הרבה יותר זול מכל אלטרנטיבה של הפסקה.
אורי מקלב: שנית, הפסקתם גם את האלטרנטיבות של תחבורה, של אוטובוסים, שהעמדתם בימים הראשונים.
אורי מקלב: נתתם את זה כמה ימים, נהיה קצת יותר שקט וגם את זה הפסקתם.
אורי מקלב: אופיר, אני רק רוצה לציין שבמסמך של המ.מ.מ שמופיע פה כתוב שהקרונות האלה נקלטו מ-1992, והיו מספר סדרות, והקרון בו אירעה השריפה הוא חדש יחסית.
עמיר פרץ: חברי חבר הכנסת, אנחנו לא פותחים מחדש.
עמיר פרץ: האם אתה יכול לתת לנו תשובה עד לאיזה תאריך התחייב לך הצוות מהארץ או מחוץ-לארץ שבוחן?
עמיר פרץ: האמת היא שאותי התשובה לא מרשימה.
עמיר פרץ: עד עכשיו התשובות היו תשובות טובות.
עמיר פרץ: אבל, - - -
יצחק חקי הראל: אני חושב שאף אחד מאיתנו לא רוצה שנפעיל כלי כשאנחנו לא יודעים מה סיבת התקלה.
יצחק חקי הראל: כיוון שאתה בא מהעולם הזה, ואתה יודע - - -
עמיר פרץ: אדוני המנכ"ל, שייתנו לנו תשובה ברורה.
עמיר פרץ: צוות מכאני יגיד לך: אני בעוד שלושה-ארבעה ימים אומר לך או שבכלל לא תוכל להפעיל יותר את הקרונות האלה, או שתוכל להפעיל עם תנאי בטיחות נוספים: א', ב' ג'  - בסדר.
עמיר פרץ: אבל, לא ייתכן שצוות מכאני שיהיה חשוב ככל שיהיה, ימשוך אותך לאורך זמן.
עמיר פרץ: כמה זמן עבר מאז התקלה?
לאה ורון: ב-28 לדצמבר היתה השריפה.
יצחק חקי הראל: האירוע היה כמעט לפני שבועיים.
עמיר פרץ: נו, הרבה זמן.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, מנהלת הוועדה, אני כן מבקש שמשרד התחבורה שהוא הרגולאטור כן יחקור את מידת קבלת ההחלטה הזאת להפסיק את השימוש בקרונות, והאם היתה מידתיות.
עמיר פרץ: אני מניח שמשרד התחבורה מעורב בזה.
אורי מקלב: אני בכלל לא שמעתי את משרד התחבורה בעניין הזה, ומה עם כל העמדת האלטרנטיבות לגבי  כל הנוסעים של רכבת ישראל קשרו את עבודתם ואת התנהלותם ברכבת ישראל, ובבת אחת הפסיקו להם את השירות.
עמיר פרץ: חבר הכנסת מקלב, חזרת על זה כמה פעמים.
עמיר פרץ: אדוני המנכ"ל, אני מבקש – אם תוכל להעביר לוועדה תוך זמן סביר - נניח עם מחר - מתי לדעתך הבדיקה הזאת צריכה להסתיים, כי אנחנו לא יכולים לקבל תשובה שהצוות בודק.
עמיר פרץ: האם אנחנו תלויים בצוות שלא מסוגל להתחייב?
עמיר פרץ: גם אם היה צוות שצריך היה לפרק את הרכבת לגורמים, הוא היה אומר שהוא צריך בשביל זה שבוע ימים, עשרה ימים.
עמיר פרץ: למה צריך יותר מזה?
יצחק חקי הראל: הצוות עושה בדיוק את הפעולה שאמרת.
עמיר פרץ: כמה זמן הבטיחו לך?
עמיר פרץ: האם לא קבעתם להם לוח זמנים?
יצחק חקי הראל: חבר הכנסת פרץ, אני פוגש את הצוות הזה פעם ביומיים, ומקבל דיווח, כשהמטרה שלי היא שהציוד הזה יחזור לתפעול מוקדם ככל שניתן.
יצחק חקי הראל: הקושי – מכיוון שהאירוע הזה הוא אירוע מורכב שהיתה בו שריפה גדולה, זה לא שריפה קטנה.
יצחק חקי הראל: מכל סולר אחד נשבר.
יצחק חקי הראל: אתה חייב לדעת בדיוק את הסיבה.
עמיר פרץ: אני סומך את שתי ידיי על הגישה שלך שבטיחות הנוסע היא לפני הכול.
עמיר פרץ: אבל, יחד עם זאת, גם בבדיקות הכי מורכבות יש איזשהו תיחום בלוח זמנים.
עמיר פרץ: אם הם באים מדנמרק והם רגילים לעבוד עד שתיים, אז תגיד להם לעבוד כל היום וכל הלילה.
עמיר פרץ: מיליון נוסעים מחכים לתשובה הזאת.
יצחק חקי הראל: אני מניח שלקראת סוף השבוע יהיו לנו יותר פרטים.
יצחק חקי הראל: אבל, חשוב להכניס את הדברים ל - - -
עמיר פרץ: אנחנו נשמח שהוועדה תקבל דיווח בכתב בסוף השבוע.
אורי מקלב: אתם פוגעים בתובנה הזאת שקבע משרד התחבורה שתחבורה ציבורית היא דבר אמין.
עמיר פרץ: מוטי יצחקי, בבקשה.
עמיר פרץ: רק בקצרה.
עמיר פרץ: אני מתנצל, אני לא אוהב לקטוע אנשים.
עמיר פרץ: הטילו עליי משימה לא סימפאטית.
עמיר פרץ: אבל, אין לי ברירה אלא לבצע אותה.
מרדכי יצחקי: אעשה זאת בקצרה.
מרדכי יצחקי: אני משמש כממלא מקום ראש עיריית רמלה.
מרדכי יצחקי: תחנת רמלה לכיוון דרום נסגרה ל-12 חודש.
מרדכי יצחקי: בהתחלה אמרו לנו שזה בגלל הכפלת המסילה.
מרדכי יצחקי: בסוף מתברר שנמצאו שני קברים במקום.
מרדכי יצחקי: במקום שהתחנה תיסגר לחמישה חודשים, הרכבת נכנעת ללחץ של אתרא קדישא.
מרדכי יצחקי: מדובר בהבחנה מדויקת של קברים פגאניים.
עמיר פרץ: אני פעם ראשונה שומע על זה.
אופיר אקוניס: זה סקופ רציני.
מרדכי יצחקי: מדובר בקברים פגאניים.
מרדכי יצחקי: יתרה מזה, כאשר הרכבת נדרשה בעיתונות - - -
אורי מקלב: אני שומע את זה בפעם הראשונה.
אורי מקלב: אין ספק שיש אלטרנטיבות, ואפשר להתגבר על זה.
אורי מקלב: בכביש 6 - - -
אופיר אקוניס: איפה זה נמצא?
מרדכי יצחקי: אני אגיד לכם - - -
עמיר פרץ: לא, אל תענה.
עמיר פרץ: המנכ"ל יענה.
מרדכי יצחקי: חבר הכנסת פרץ, אם אני אוסיף עוד כמה משפטים - - -
אופיר אקוניס: התססת פה עם הפגאניים האלה.
אופיר אקוניס: אני לא ידעתי על זה.
מרדכי יצחקי: אנחנו ישבנו עם ראש העיר ועם המנכ"ל, וסיכמנו נוהל של פינוי של הקברים האלו.
מרדכי יצחקי: אנשי השטח של הרכבת מסרבים לשתף פעולה כאשר יש לנו הסכם כתוב עם רשות העתיקות.
מרדכי יצחקי: אין מדובר בקברי יהודים.
מרדכי יצחקי: האבסורד מגיע לשיאו, ואתם לא תאמינו.
מרדכי יצחקי: עשינו סיור שם במקום, ומתברר שהרכבת רוצה להרוס את התחנה.
מרדכי יצחקי: אנשי רשות העתיקות אומרים: אין בכלל קברים מתחת לתחנה.
מרדכי יצחקי: הסביר לנו נציג הרכבת שאם ברדיוס הזה ב-12 מטר מרחק, יש קבר - צריך להרוס.
מרדכי יצחקי: יש כאן מצוקה.
מרדכי יצחקי: המנכ"ל אמר: הרכבת נוהגת באחריות כלפי הלקוחות.
מרדכי יצחקי: 31,000 תושבי רמלה נזקקים לשירות התחנה הזו בחודש.
מרדכי יצחקי: הם צריכים לקבל תשובה.
עמיר פרץ: תודה, מוטי.
עמיר פרץ: המנכ"ל יענה לאחר שהוא יישמע את עמית.
עמיר פרץ: אבל, בקצרה.
עמית דויטשר: כן, שני משפטים.
עמית דויטשר: אני ממגמה ירוקה, ואני תושב באר-שבע.
עמית דויטשר: אני לומד בתל-אביב, ואני כמעט כל יום נמצא על הקו.
עמית דויטשר: הבעיה היא לא רק בימי ראשון, אלא הבעיה היא לאורך כל השבוע.
עמית דויטשר: אנחנו פנינו למטרופולין וגם לאגד, וביקשנו לדעת בכמה הם תגברו לאורך ההשבתות ב-2010.
עמית דויטשר: הם סירבו לתת את המספרים.
עמית דויטשר: אנחנו קיבלנו את המספרים דרך משרד התחבורה.
עמית דויטשר: עשינו חישוב פשוט וגילינו שהתגבורים שהיו סיפקו מענה רק ל-25% מהנוסעים.
עמית דויטשר: כפי שאמרת, משרד התחבורה צריך ליצור קשר עם מפעילים נוספים ולדאוג ש- - -
עמיר פרץ: בסדר, שמעת שהם מתחייבים לשבת איתם.
עמית דויטשר: אבל, הבעיה היא לא רק בימי ראשון.
עמית דויטשר: הבעיה היא תמיד.
עמיר פרץ: אוקיי, מאה אחוז.
עמיר פרץ: אדוני המנכ"ל, שני משפטים, בעיקר על הקברים כדי שנדע האם זוהי אינפורמציה שיש לה על מה להסתמך.
עמיר פרץ: האם הרכבת החליטה לעשות פעולה כלשהי בגין שאלה של קברים שהתגלו, כן או לא?
אורי מקלב: אם תחנת הרכבת היתה עתיקה, האם גם הייתם הורסים אותה?
יצחק חקי הראל: בראש ובראשונה, אנחנו לא הורסים את התחנה.
יצחק חקי הראל: אנחנו לא הורסים את התחנה.
יצחק חקי הראל: הדבר הראשון שאנחנו עושים במקום הזה יחד עם רשות העתיקות, יחד עם אתרא קדישא – ביצוע של עבודות של הכפלת המסילה.
יצחק חקי הראל: מתקדמים על פי מה שאנחנו סיכמנו בשטח.
יצחק חקי הראל: דיבר כאן סגן ראש עיריית רמלה, אנחנו בראש ובראשונה נותנים פיתרון לתושבי רמלה.
יצחק חקי הראל: יש שאטל קבוע בין תחנת רמלה לתחנת לוד.
יצחק חקי הראל: דהיינו, הנוסעים לא נפגעים.
יצחק חקי הראל: הדבר השני, משך העבודות כפי שאני ראיתי אותו בשבוע שעבר בסיור, בדיקה, כיצד לשלב גם את הפגישה שלי עם ראש העיר, וגם עם הדרישות של אתרא קדישא - אני מניח שהתחנה לא תהיה סגורה יותר מחצי שנה.
אופיר אקוניס: יש לי שאלה למנכ"ל.
אופיר אקוניס: האם הוא יכול להבטיח שהוא יתגבר את השאטלים בימי ראשון וחמישי לאור מה שראינו אתמול?
יצחק חקי הראל: אנחנו -  - -
עמיר פרץ: אתה לא חייב לענות.
עמיר פרץ: הוועדה מחליטה שתי החלטות.
מרדכי יצחקי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר הערה.
מרדכי יצחקי: ארגון אתרא קדישא הוא ארגון פרטי - - -
עמיר פרץ: אנחנו לא ניכנס לזה, אני אומר לך מה עושים עם זה.
עמיר פרץ: אנחנו לא ניכנס לזה, אתה יודע לאן הדיון הזה יכול לגרור אותנו.
עמיר פרץ: מוטי, קיבלת די זמן, אנחנו מסכמים.
עמיר פרץ: יש סוגיות שלא נדונו בהרחבה כמו הסוגיה שהעלה כאן ממלא מקום ראש עיריית רמלה.
עמיר פרץ: הנושאים האחרים יועלו.
עמיר פרץ: כפי שהיושב-ראש הודיע, הישיבה תימשך.
עמיר פרץ: אנחנו מבקשים מהמנכ"ל לתת לנו שתי תשובות ברורות, ותעביר אותן בכתב עד סוף השבוע או בהודעה ליושב-ראש - בכל דרך שתמצא לנכון.
עמיר פרץ: האחת, אתם אמרתם  שמייד אחר כך - - - עם כל גורמי התחבורה כדי להגביר ולפתור את בעיית התנועה החלופית שאתם תיצרו באמצעות שאטלים, או הסכם כזה או אחר.
עמיר פרץ: אם בסופו של דבר הדבר העניין ייתקע בגלל בעיות של רישיונות כאלו ואחרים, יכול להיות שנצטרך לזמן לפה את שר התחבורה, ושהוא ייתן תשובה לעניין.
עמיר פרץ: אבל, תנו לנו תשובות האם הגעתם להסדרים חלופיים שיקלו על המצוקה שנוצרת.
עמיר פרץ: הדבר החשוב ביותר, כי צוואר הבקבוק הוא בעובדה שיש לך קרונות שמושבתים - אנא העבירו לנו, בבקשה, לוח זמנים שלהערכתכם הקרונות האלה או יחזרו להיות שמישים, או ייצאו בכלל מהמערך שלך, ואז זה פותח בעיה בהיקפים אחרים שתדרוש מאיתנו דיון מיוחד.
עמיר פרץ: תודה רבה לכולכם.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף שאנחנו דנים בו כרגע הוא חרם חברות ישראליות הבונות את העיר הפלסטינית הצפויה לקום בשומרון - ווראבי.
כרמל שאמה-הכהן: עוד לא הוצג לוועדה שום מסמך שמכחיש את הטענה שחברות ישראליות מסכימות לחתום על חוזה התקשרות כלכלי עם יזמי העיר ווראבי, שבו הם קובעים תנאי יסודי ומהותי שייחשב כהפרת הסכם באם הם ירכשו  תוצרים של מפעלים או עסקים הפועלים באזורים יהודה ושומרון, רמת הגולן ומזרח ירושלים, קרי אזורים מחוץ לגבולות 67.
כרמל שאמה-הכהן: חתמו 48 חברי כנסת על מכתב שמגנה את התופעה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: הם רואים בזה חרם על תוצרת ישראלית.
כרמל שאמה-הכהן: המכתב בא  מתוך הגנה על מפעלים ועסקים שעלולים להיפגע כתוצאה מיישום ההוראות האלו.
כרמל שאמה-הכהן: ברור - לפחות לגישתי - שהעניינים האלה מבוצעים לא ממניעים אידיאולוגיים.
כרמל שאמה-הכהן: לחברות שנחשפו בגל"צ, שהן איטונג וטלדור, אין עניינים אידיאולוגיים מבוססים כנגד ההתיישבות באזורים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: יש להם שיקולים כלכליים.
כרמל שאמה-הכהן: הם רוצים עוד חוזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה פשוט משתלם.
כרמל שאמה-הכהן: לא נותנים מספיק את הדעת ולא מתחשבים בשיקולים האחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אם אנחנו נחרים מבפנים את התוצרים האלה, מה יגידו מדינות מסביבנו, בטח מדינות רחוקות שבהן נשמעות קריאות מעת לעת להחרים תוצרת ישראלית?
כרמל שאמה-הכהן: מתוצרת זה גם גולש לדברים אחרים, כמו חרם אמנים, חרם אקדמאיים.
כרמל שאמה-הכהן: אין סוף לחרמות.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש משהו טוב שאפשר כבר היום לומר על היחסים בינינו ובין השכנים זה היחסים הכלכליים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לצידנו כלכלה שהיא כלכלה מתפתחת, צומחת במהרה.
כרמל שאמה-הכהן: על זה כולנו נברך.
כרמל שאמה-הכהן: עינינו אינה צרה בהם.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזה טוב למדינת ישראל שהכלכלה הפלסטינית ביהודה ושומרון צומחת בשיעורים מדהימים.
כרמל שאמה-הכהן: יש חברי כנסת שלא מבינים מה הבעיה עם העניין הזה.
ישראל חסון: זה לא עניין שלא מבינים, אנחנו פשוט לא מסכימים.
כרמל שאמה-הכהן: לא מבינים את הטענה שלנו, את הבעיה שיש לנו עם העניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שיש לנו מספיק אפשרויות לבדוק מי הן החברות.
כרמל שאמה-הכהן: היום הן עוד מסתתרות, אבל עם הזמן, ברגע שהם ירדו לפעולה בשטח, הדברים האלה יתגלו.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו עושה משהו בסדר, למה הוא מסתיר אותו?
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שלמי שמחרים את מדינת ישראל אסור לתת איזו שהיא העדפה, בטח לא תמיכה כלכלית.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאנחנו שוק צרכני בלי השוואה פרופורציונאלית לשוק הפלסטיני, לכן כל חברה שעושה את החשבון שלה צריכה לקחת בחשבון שמעשים כאלה לא יישארו בחלל ריק.
אריה אלדד: נדמה לי שכללי המשחק ברורים.
אריה אלדד: לכאורה אנחנו נמצאים במגרש עסקי כלכלי שבו יזם או יזמים של מפעל פיתוח גדול מדברים על 40 אלף יחידות דיור בעיר העתידה לקום.
אריה אלדד: קובעים עם מי הם רוצים להתקשר, עם מי הם לא רוצים ואת תנאי הפתיחה של ההסכם.
אריה אלדד: במסגרת זו הם מפרסמים.
אריה אלדד: אין ויכוח על כך שבחוזה שהם מפרסמים הם מדברים על כך שהם לא ייקנו מוצרים ושירותים שמוצאם מירושלים הכבושה, מהגדה המערבית הכבושה ומרמת הגולן הכבושה.
אריה אלדד: אנחנו יודעים כבר על 2 חברות שכנראה התקשרו עם היזמים ונכנעו לתנאים האלה.
אריה אלדד: כנראה שיש יותר.
אריה אלדד: אני מניח שאם משרד האוצר של מדינת ישראל מאוד ירצה, אז ברגע שהחברות ידווחו במסגרת דיווחי המס הרגילים אנחנו נדע מי חתם הסכם להקמת העיר ווראבי ולמכירת מוצרים ושירותים לעיר הזאת.
אריה אלדד: כל חברה שמתקשרת בחוזה שהוא לא חוזה כלכלי אלא חוזה פוליטי שבא לפגוע במדינת ישראל צריכה לדעת שהיא תלקה באותו מקום שבו היא רוצה להרוויח.
אריה אלדד: היא תלקה בכיסה.
אריה אלדד: מי שחשב עד לפני שבוע שהחרם על יהודה ושומרון ייעצר בגבולות הקו הירוק, מוזמן להפעיל ערוץ טלוויזיה רשמי של הפלסטינים ולשמוע את התשדיר שבו ילד תמים הולך לקיוסק, מבקש תפוצ'יפס ישראלי -  תפוצ'יפס מיוצר בשער הנגב הכבוש - וכשברקע הוא שומע יריות של רובים הוא מבקש תפוצ'יפס פלסטיני.
אריה אלדד: החרם לא ייעצר בירושלים הכבושה, ברמת הגולן הכבושה, בגדה המערבית הכבושה.
אריה אלדד: החרם הוא נגד מדינת ישראל.
אריה אלדד: הוא בשלבים.
אריה אלדד: את החרם הערבי נגד מדינת ישראל חיסלה ארצות הברית בכך שהיא חוקקה חוק שאומר שכל חברה שנכנעת לחרם הערבי נגד ישראל לא תוכל להתקשר בשום חוזה עם ממשלת ארצות הברית.
אריה אלדד: זה גמר את החרם הערבי.
אריה אלדד: מאז אין חרם ערבי על ישראל, כי קוקה-קולה הבינה שזה לא כדאי.
אריה אלדד: גם שאר החברות הבינו שלא כדאי.
אריה אלדד: כך נגמר החרם.
אריה אלדד: זה מה שאנחנו צריכים לעשות כאן.
אריה אלדד: אני לא יודע אם צריך לשתול את זה במסגרת חוק הים או לחוקק חוק נפרד, אבל מה שצריך להיות ברור לכל חברה שנכנעת לחרם הזה זה שמדינת ישראל לא תתקשר בשום חוזה, בשום מכרז, בשום הסכם כלכלי עם חברה שמקבלת עליה את תנאי החרם הערבי החדש.
אריה אלדד: אז יעשו חשבון אם רוצים את הכסף של הערבים או את הכסף של מדינת ישראל.
אריה אלדד: אותו יזם שעומד מאחורי העיר ווראבי הוא היזם שמנסה לקנות את שכונת נוף ציון בירושלים.
אריה אלדד: בנק לאומי מתכוון למכור לו את השטח, למרות שיש הצעות של יזמים ישראלים באותו היקף.
אריה אלדד: בנק לאומי מתכוון למכור את אגרות החוב לאותו יזם שרוצה להשתלט על ירושלים הכבושה.
אריה אלדד: הוא רוצה לקנות שכונה של 350 יחידות דיור.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם מישהו נותן יותר?
אריה אלדד: ההצעה הנוכחית היא באותו היקף.
אריה אלדד: מחר יש הצבעה בקרב בעלי האג"חים על נוף ציון.
אריה אלדד: אותו יזם רוצה לקנות את שכונת נוף ציון.
אריה אלדד: זה כבר לא ווראבי, זה בתוך ירושלים.
אריה אלדד: מי שמשלה את עצמו, איננו מבין ורוצה לטמון את ראשו בחול שמדובר פה בעניינים כלכליים ולא במלחמה של הרשות הפלסטינית נגד מדינת ישראל, שימשיך לטמון את הראש בחול.
אריה אלדד: אנחנו ניאבק בזה.
ישראל חסון: אני שומע פה את הקולות.
ישראל חסון: לי קשה לעכל אותם.
ישראל חסון: באיזה שהוא מקום הרשות הפלסטינית מחליטה לעמוד על שלה כשהיא לא מצליחה להשיג את זה בדרכים אחרות.
ישראל חסון: הסכם פריז, שעליו מושתת מערכת היחסים, מדבר על הדבר הבא: "על פי עקרונות של כיבוד הדדי של כל צד לגבי האינטרסים הכלכליים של משנהו, הדדיות, צדק והגינות".
ישראל חסון: מה לעשות שתפישת הצדק שלהם ותפישת ההגינות שלהם שונה.
ישראל חסון: מה לעשות שמותר להם להיאבק במה שנראה להם מאבק מדיני גם באמצעים כלכליים.
אריה אלדד: ולנו אסור להחזיר מלחמה?
אורי אורבך: אתה מהאו"ם?
ישראל חסון: אני לא מהאו"ם.
ישראל חסון: אני מתנגד לחרם הזה.
ישראל חסון: אני חושב שהדרישה הפלסטינית היא דרישה שיש בה מן ההגינות.
אורי אורבך: מבחינתם.
אורי אורבך: אנחנו מדברים פה מבחינתנו.
ישראל חסון: אני אדבר איתך משני הכיוונים.
ישראל חסון: אני סבור שהאמירה שנרדוף את מי שייכנע לדבר הזה היא אמירה שבעיני מפרה בצורה מאוד בוטה את האיזון.
אורי אורבך: מבחינתם לירות על חיילים זה גם צודק.
ישראל חסון: אורי, אתה יודע שאני לא שם.
ישראל חסון: הצד השני בא ואומר לך שהוא יקנה ממך כל עוד אתה נמצא בשטח הריבוני שלא שנוי במחלוקת, שהוא יקיים איתך עסקים תוך כדי כבוד.
ישראל חסון: על דבר ששנוי במחלוקת, שיש לו תביעות ושהוא לא יודע לקדם הוא מתכוון להיאבק.
ישראל חסון: זה בעצם מה שהוא אומר לך.
ישראל חסון: אם תגיד לי שהדבר הזה חורג מכללי משחק של מערכת היחסים בין שתי הרשויות אני מציע שאנחנו לא נהיה אלה שמפרים את כללי המשחק האלה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חסון, אתה מדבר דרך העיניים וההיגיון הפלסטיני.
כרמל שאמה-הכהן: אני מסתכל מהרציונאל של החברות הישראליות שמשתפות פעולה עם הקו הזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה שהפלסטינים ירצו ללחוץ מחר על כפתור כדי שאולי ישראל תהפוך לפלסטין הגדולה זה לפי ההיגיון שלהם, אבל מה בין זה לבין חברה ישראלית -  חברת איטונג למשל - שמסכימה לעניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: למה היא חייבת להסכים לזה?
כרמל שאמה-הכהן: אני קורא ב"כלכליסט" שפעיל פלסטיני שקרא להחרים תוצרת ישראלית נקנס בפריס.
כרמל שאמה-הכהן: תוצרת ישראלית זו גם תוצרת מרמת הגולן.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להתווכח איתי האם יהודה ושומרון היא ישראל או לא ישראל מבחינת משפט בינלאומי והחוק הישראלי, אבל אין ספק שרמת הגולן היא בדיוק כמו תל-אביב.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתי גם יהודה ושומרון זה כמו תל-אביב.
כרמל שאמה-הכהן: רמת הגולן מבחינת כל מבחן אובייקטיבי כדין תל-אביב.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו יכולים להסכים לזה?
כרמל שאמה-הכהן: האם זה לא מדרון חלקלק?
ישראל חסון: אני לא הייתי רוצה שחברות ישראליות ישתתפו בחרם שקיים באירופה על תוצרת שמקורה ביהודה ושומרון.
ישראל חסון: אני סבור שאת הסוגיה הזאת של יהודה ושומרון צריך לגמור במסגרת השולחן שאנחנו יושבים סביבו.
ישראל חסון: לא דומה הדבר כשפלסטיני עושה מולך את ההסכם.
ישראל חסון: האם כשאני מקים את עיר הבה"דים אני הולך לחייב שיקנו מוצרים מהנגב?
ישראל חסון: אני באופן מופגן מפלה לרעה את כל האנשים שגרים במרכז ובצפון.
אורי אורבך: זו לא המסגרת של מלחמה על הנגב.
ישראל חסון: אורי, זו הזווית שאתה מסתכל עליה.
ישראל חסון: יש עוד זוויות.
אורי אורבך: זו גם הזווית שלך.
אריה אלדד: אם בווראבי היו אומרים שהם יעדיפו תוצרת פלסטינית הייתי אומר להם שזה הגיוני.
ישראל חסון: הוא רוצה להעדיף תוצרת שהיא לא מיהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מערבב את הפוליטיקה עם הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאנחנו לא רוצים.
ישראל חסון: הוא רוצה לנוון את התעשייה שקיימת ביהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שהיא תתנוון.
ישראל חסון: כך הוא מקיים איתך את המו"מ.
כרמל שאמה-הכהן: הוא רוצה שהכלכלה באזורים האלה תתייבש.
כרמל שאמה-הכהן: לנו כמדינה יש אינטרס שהכלכלה באזורים האלה לא תתייבש.
כרמל שאמה-הכהן: צריכים להגן עליה.
אורי אורבך: כמנכ"ל איטונג היית חותם על כזה דבר?
אריה אלדד: אתה תאבד את השוק הישראלי.
אריה אלדד: הסיסמא היא לא איטונג.
ישראל חסון: גם נשר.
כרמל שאמה-הכהן: בפעם הבאה שנשר יגיעו לכנסת הם יפגשו 48 ח"כים שיש להם עמדה מאוד ברורה בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם רוצים למקסם את הרווח שלהם אני לא בטוח שהצעד הזה להשתתף בבניית 6000 יחידות דיור בווראבי.
אורי אורבך: לפני שבועיים נשר קיבלו הנחה במסים.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו עוד סיבובים.
אורי אורבך: אם היית מנכ"ל איטונג שרוצה שאיטונג תפרח היית חותם על זה?
ישראל חסון: אני כמנכ"ל איטונג הייתי עושה כל מאמץ לבקש מהצד השני.
אורי אורבך: עשית כל מאמץ והם סירבו.
ישראל חסון: כנראה שכן.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שזאת לא העמדה של קדימה.
ישראל חסון: זאת העמדה שלי.
ישראל חסון: אני סירבתי לחתום על הנייר הזה, כי באיזה שהוא מקום אנחנו נהנים לאכול את העוגה ולהשאיר אותה שלמה.
ישראל חסון: אנחנו לא אוהבים את זה ששמים לנו חשבונית על מעשים שאנחנו עושים.
כרמל שאמה-הכהן: רוב סיעת קדימה חתומה על המכתב.
דני דנון: לפי החוק הקיים, החתימה על החוזה הזה לא חוקית.
דני דנון: אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם שבחוזה משתמשים במילה to employ.
דני דנון: מתכוונים להעסקה של בני אדם.
דני דנון: אמנם העניין מטושטש כי כתוב משאבים, שירותים, אבל ברור שהכוונה היא גם לעובדים.
דני דנון: יש  חברות ישראליות שחתמו על חוזה שבאופן מובהק מפלה בתעסוקה בין עובדים שגרים בפסגת זאב, ברמות, במעלה שומרון, בקצרין לעובדים שגרים במקומות אחרים במדינת ישראל.
דני דנון: זאת עבירה ברורה על החוק של מדינת ישראל.
דני דנון: אסור להפלות על פי דת, מגדר, גזע, מוצא, נטיות מיניות, גיל ועוד כהנה וכהנה.
דני דנון: בוודאי שאסור להפלות על פי מקום מגורים.
דני דנון: היישום של החוזה הזה מהווה עבירה על החוקים הקיימים.
דני דנון: אני מקווה שאתה לא מגן על אפליה בתעסוקה של עובדים על פי מגורים.
ישראל חסון: במקרים מסוימים אני מפלה במודע.
דני דנון: לך יש חסינות, אתה יכול לעשות את זה.
דני דנון: איסור תעסוקה על פי גיל, מצב משפחתי, נטייה מינית, גזע , לאום זו עבירה לפי החוק הקיים.
ישראל חסון: אתה מבין שאני לא אוהב את המציאות הזאת שאנחנו נמצאים בה ולא אוהב את החוזה הזה.
דני דנון: אז תיאבק בזה.
ישראל חסון: תיאבק זאת מילה רחבה מידי.
ישראל חסון: מה אתה נותן לי בתמורה למאבק הזה?
ישראל חסון: אני אומר לך שזה איזה שהוא כלי ביטוי אלמנטרי של מחאה.
ישראל חסון: בעיני הוא לגיטימי.
דני דנון: אתה מבלבל בין הפלסטינים לישראלים.
דני דנון: אלו שתי סוגיות נפרדות.
דני דנון: ועדת הכלכלה ערכה דיונים ארוכים על הנושא של החרם הפלסטיני.
דני דנון: כאן מדובר בחברות ישראליות שחותמות  על חוזה שבו הן מתחייבות להחרים ישראלים אחרים.
דני דנון: פה מדובר על חברות ישראליות שחותמות על חוזה שלפיו הן מתחייבות לא לקנות מוצרים ולא להעסיק עובדים מירושלים הכבושה.
דני דנון: מדובר בשתי סוגיות שונות.
דני דנון: יש ביניהן קשר, אבל הן שונות לחלוטין.
דני דנון: הסוגיה הזאת חמורה פי כמה.
ישראל חסון: אף אחד לא מדבר על העסקה של הפועלים מירושלים.
ישראל חסון: אתה יודע שלא בזה הדברים מדוברים.
דני דנון: כאשר יבוא עובד תושב רמות לבצע את העבודה בווראבי, אז החברה שמעסיקה אותו תידרש לפטר אותו.
דני דנון: מלכתחילה היא לא תוכל להעסיק אותו.
דני דנון: לפי החקיקה האמריקנית, שחבר הכנסת אריה אלדד ציין חלק ממנה, לא רק החרמה בפועל מהווה עבירה פלילית, לא רק התקשרות בחוזה כזה מהווה עבירה פלילית, אלא אזרח אמריקני שמקבל פנייה מלשכת החרם הערבי ואיננו מדווח עליה לרשויות החוק בארצות הברית עובר עבירה פלילית.
דני דנון: המצב היום במדינת ישראל פרוץ.
דני דנון: יש לצרכנים כל מיני אמצעים לפעול, אבל אני חושב שבמצב שנוצר אין מנוס מחקיקה.
ישראל חסון: למה אתם רודפים את החברות ולא דורשים מהממשלה שתבטל את מעטפת המכס מול הרשות?
ישראל חסון: שר האוצר בהחלטה אחת מבטל את מעטפת המכסים.
דני דנון: את הדרישה הזאת העלינו בדיון שהיה על החרם הפלסטיני.
דני דנון: עכשיו אנחנו מדברים על חרם של חברות ישראליות.
דני דנון: הדרישה שאתה מעלה עכשיו לא רלוונטית לגבי חברת איטונג.
ישראל חסון: אם לפי תפישת עולמך הרשות הפלסטינית עושה כאן מעשה לא תקין וחברות פרטיות משתפות איתה פעולה, שממשלת ישראל תודיע לרשות הפלסטינית שהיא מבטלת את מעטפת המכסים.
כרמל שאמה-הכהן: לא יותר פשוט שחברות ישראליות יימנעו מהחרם מאשר ללכת לצעד הרבה יותר מרחיק לכת שעלול לגרום להידרדרות ביחסים?
כרמל שאמה-הכהן: חברות ישראליות חייבות לבנות את ווראבי כי אין להן משהו אחר לעשות?
ישראל חסון: אני חושב שלמדינת ישראל צריכה להיות אמירה בקטע הזה.
ישראל חסון: אתה לא יכול להעמיס על חברה פרטית, שתכליתה היא תכלית כלכלית, את סוגיית המדיניות של מדינת ישראל.
ישראל חסון: ממשלת ישראל צריכה להחליט על המדיניות שלה.
אורי אורבך: את המדיניות של המדינה הפלסטינית אני כן יכול להעמיס עליה?
ישראל חסון: זה מה שאתה עושה.
אורי אורבך: ההסכמה על הדבר הזה אומרת שאנחנו מקבלים את העמדה הפלסטינית ונלחמים בעמדה הישראלית.
אורי אורבך: אני מדבר על חברות עסקיות, על חברות מסחריות.