GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר פינקוס: אבל במסגרת אותן שמונה שעות, שזאת טיסה שעוכבה צריך יהיה לקבוע גבול ולומר שמעבר לגבול הזה בטיסה שעוכבה, אם לא נתנו לי בשלב הזה טיסה חילופית, אבל אני מצאתי מקום וקניתי אותו – אתה תשלם לי על כך.
רון חלפון: אתם למעשה מבקשים לקצר את המועד של טיסה שבוטלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה המשחק פה, השאלה אם אנחנו רוצים לפתוח עוד חלון בתוך שמונה השעות.
תמר קלהורה: אולי אפשר לחשוב על עילות מסוימות, כי שבת זה ללא ספק- -
כרמל שאמה-הכהן: בסוגיית שבת אנחנו נדון בכובד ראש בנפרד.
תמר קלהורה: אז יכול להיות שצריך להגיד שיש נסיבות- -
תמר פינקוס: הוא צריך להגיע ללוויה, הוא צריך להגיע לחתונה, הוא צריך להגיע לניתוח.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שנאשר את הסעיף כמו שהוא, בלי האפשרות הזאת, ועד הדיון הבא נחשוב על אפשרות להכין חלון כזה לגבי רכישת כרטיס חילופי.
אתי בנדלר: קודם כול, מדובר כאן באופן כללי על העילות.
אתי בנדלר: גם העילה של החזר של כרטיס הטיסה היא במקרה של ביטול או של עיכוב.
אתי בנדלר: אבל אחר כך בסעיפים שמתייחסים להטבות שזכאי להן הנוסע במקרה של ביטול ושל עיכוב, יש פירוט יותר גדול.
אתי בנדלר: שם אפשר לשנות את זה ולהגיד שלסוג הזה של ההטבה הוא יהיה זכאי רק במקרה של עיכוב של איקס שעות.
רון חלפון: אבל אנחנו לא יכולים לכתוב מראש שהחזר הוצאות זה לטיסה שעוכבה או בוטלה, ולהגיד שלטיסה שעוכבה אנחנו לא נחזיר הוצאות.
אתי בנדלר: אם בשום מקרה בשל טיסה שעוכבה לא יהיה החזר הוצאות, אז אתם צודקים.
רון חלפון: אז צריך למחוק את המילה "שעוכבה"?
כרמל שאמה-הכהן: אפשר למחוק את המילה "שעוכבה", ואחרי זה להוסיף סעיף ספציפי?
אתי בנדלר: לא. אני בכל זאת מציעה לך, אדוני היושב ראש, לשקול לאשר את הסעיף הזה למעט פסקה 3(2)(א), כי יש בה מספר שאלות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 3, למעט (2)(א) שאנחנו משאירים אותו ב"צריך עיון".
אתי בנדלר: הייתה עוד הערה של משרד התחבורה לגבי 3(1)(ג).
רון חלפון: זאת הערה של אל-על במקורה.
תמר קלהורה: מה ההבדל בין "מקום שהייתו" לבין "מקום אירוח"?
תמר פינקוס: שלא יצטרכו להסיע אותו לכרמיאל, אם יש להם מלון ב- - -
עומר שלו: הכוונה היא בחו"ל.
עומר שלו: לא ליעד שאליו הוא היה אמור להגיע.
אתי בנדלר: אנחנו לא מבינים מה זה "מקום אירוח של הנוסע".
רון חלפון: זאת הערת נוסח.
רון חלפון: כשאומרים "שהייה" מתכוונים למקום שבו הם מתכוונים להלין אותו.
אתי בנדלר: מי קבע?
אתי בנדלר: מה זה "שנקבע כמקום אירוח של הנוסע"?
תמר קלהורה: אירוח כמשמעותו בסעיף קטן (ב)?
תמר קלהורה: לזה הכוונה?
דפנה עין דור: לדעתי, למקום שהייתו של הנוסע, כאמור בסעיף קטן (ב), כי שם מדובר על מקום שהייה.
תמר קלהורה: הכוונה היא לכך שהם אומרים- - -
אתי בנדלר: לא, סליחה, אני לא מבינה מה זה.
אתי בנדלר: אירוח בבית מלון, אם נדרשת שהייה של לילה אחד או יותר?
תמר קלהורה: וגם ההסעה לשם.
אתי בנדלר: לא, זה יכול להיות.
אתי בנדלר: אם אני רוצה לטוס לטוקיו, ואני טסה לטוקיו דרך איסטנבול, נותנים לי שם מלון בלילה כי הטיסה מאיסטנבול לטוקיו מתעכבת, אז לשם ייתנו לי שירותי הסעה?
כרמל שאמה-הכהן: משדה התעופה למלון.
תמר קלהורה: - - - לא תצטרכי לקחת מונית או אוטובוס או רכבת.
עומר שלו: אנחנו מדברים על טיסה מישראל ואליה, לא על טיסת המשך כמו בדוגמה של הטיסה מאיסטנבול לטוקיו.
עומר שלו: אין לנו היכולות האלה גם אם נרצה.
עומר שלו: לגבי בית המלון: מדובר לאפשר אירוח בבית מלון, להסיע לבית המלון – לא למקום אחר.
תמר פינקוס: אנחנו מקבלים את זה.
עומר שלו: עלתה פה שאלה לגבי שהייה בישראל, כי הרי החוק יחול גם בישראל.
עומר שלו: לדעתנו, סעיף קטן (1)(ב) צריך לתת איזושהי הבחנה לגבי ישראלים בישראל.
עומר שלו: זאת אומרת, לא ייתכן שאדם שגר בתל אביב, וטיסתו נדחית, עלול להשתמע מפה שהוא יכול להיות במלון.
עומר שלו: לכן ההצעה שלנו היא לקבוע מגבלה שזה לא חל על מי שזה מקום מגוריו, אלא רק על אנשים שלא גרים באותו מקום מגורים.
תמר פינקוס: אבל אם הוא גר באמת בכרמיאל או במטולה, אתה מצפה שהוא ייסע לשם?
עומר שלו: אני לא מצפה לכך אם מדובר בכמה שעות.
כרמל שאמה-הכהן: אדם שגר בתל אביב לא ירצה את המלון אם זה קרוב לו.
כרמל שאמה-הכהן: הוא ילך לאן שנוח לו יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מחויב שהנוחות שלו לא תיפגע.
עומר שלו: לכן אני רוצה לקבוע מגבלת מרחק.
עומר שלו: 100 קילומטרים משדה התעופה, זה סביר?
אתי בנדלר: ואם אני אציע שזה יהיה במלון חמישה כוכבים, תקבלו את זה?
אתי בנדלר: יש כאן עניין של סבירות.
כרמל שאמה-הכהן: גם מי שגר בתל-אביב יכולים להיות לו שיקולים לא לחזור באותו לילה הביתה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא רוצה שוב להתווכח עם אשתו שהוא נוסע.
לאה ורון: הוא לא רוצה להפתיע אותה.
תמר פינקוס: הוא לא רוצה להפתיע אותה, הוא לא רוצה שהיא תפתיע אותו.
כרמל שאמה-הכהן: זאת תהיה בחירה של הנוסע.
כרמל שאמה-הכהן: לא תהיה הבחנה בין הישראלים.
עומר שלו: אני לא יכול לקבל את זה, זה לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להצביע "נגד".
עומר שלו: לצערי, אני לא יכול.
עומר שלו: אני מנסה להסביר משהו.
כרמל שאמה-הכהן: עד הקריאה הבאה תנסה לשכנע אותי שאני טועה, אבל זאת הגישה.
יוסי פלד: כרמיאל זה לא כל-כך רחוק, תמר, אני לא יודע מתי נסעת לשם פעם אחרונה.
תמר פינקוס: לפני שבוע.
יוסי פלד: הלוא אם נוסעים מהר מגיעים- - - פתאום אנשים לא יכולים - - -
תמר פינקוס: לא בפקק, ולא כשצריך לחזור שלוש שעות קודם.
תמר פינקוס: בחייכם, תפסיקו.
תמר פינקוס: ואם הוא הגיע ברכבת זה בכלל - - -
עומר שלו: הרי מה עלול להיווצר?
עומר שלו: טיסה תעוכב בכמה שעות.
עומר שלו: אני מצטער שאני חוזר על עצמי, אבל בין השעה 1:00 לשעה 6:00 בבוקר שדה התעופה סגור.
עומר שלו: זאת אומרת, ייתכן שטיסה שהייתה אמורה לצאת בשעה 24:00 עוכבה מסיבות כלשהן בשעה- -
כרמל שאמה-הכהן: אין בטוח.
כרמל שאמה-הכהן: הגעת כבר למצב שאתה מלין אנשים?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה לחזור הביתה להעיר את הילדים שלי בכניסה וביציאה ב-1:00 בלילה.
כרמל שאמה-הכהן: לא רוצה את ההטרדה הזאת.
יוסי פלד: זה מוגזם, אדוני.
עומר שלו: אבל המשמעות היא נטל כספי בגין 400 נוסעים.
עומר שלו: ואם זה כמה טיסות, אז 400 כפול כמה טיסות לאנשים שעם כל הכבוד הרצונות שלהם הם חוקים שלכם.
עומר שלו: אם לא רוצים לחזור הביתה, שיפנו הם לבית מלון, למה חברת התעופה צריכה לשלם את זה?
כרמל שאמה-הכהן: בדירקטיבה האירופית יש הבחנה כזאת?
כרמל שאמה-הכהן: אין הבחנה כזאת.
תמר פינקוס: הם לוקחים את כולם למלון.
כרמל שאמה-הכהן: מר פתאל, אין הבחנה בדירקטיבה האירופית.
כרמל שאמה-הכהן: אבל חשוב שתדע, שלפי המדדים של  "Economist"ישראל היא מספר 1 בעולם בחדשנות ובאימוץ של דברים חדשים.
יוסי פלד: אלה דברים שקשורים בטכנולוגיה ולא בחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: זה בהרבה דברים, לא רק בטכנולוגיה.
כרמל שאמה-הכהן: בכלל, בתפיסה, אנחנו מדינה מאוד חדשנית.
כרמל שאמה-הכהן: מספר 1 בעולם באימוץ חידושים.
כרמל שאמה-הכהן: במקרה הזה אני מבין שאנחנו לא חדשניים, שהאירופים גם - -
תמר פינקוס: מניסיון אישי, האירופים נותנים מלון.
תמר פינקוס: טסתי בצ'רטר ונתקעתי בלונדון 18 שעות, ונתנו מלון ב"מריוט" בשדה.
יוסי פלד: אין מחלוקת במקרה הזה.
יוסי פלד: הבעיה היא כשאת מתחילה את הטיסה.
תמר פינקוס: גם האנגלים קיבלו.
תמר פינקוס: האנגלים שרצו לטוס מלונדון לישראל קיבלו אותו מלון.
כרמל שאמה-הכהן: הרצון של הנוסע, זה מה שיקבע פה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא יכול לתחקר באותו לילה אדם איפה הוא גר, כי אין לך שום ראיה לכך.
כרמל שאמה-הכהן: אין זמן להחליט, ואין זמן לבדוק.
יוסי פלד: גם נכון.
כרמל שאמה-הכהן: נניח שמי שירצה לחזור למיטתו, יחזור למיטתו, ומי שיתעקש – זה חלק מהעניין.
כרמל שאמה-הכהן: לא על זה יקום וייפול דבר.
עומר שלו: אולי אפשר להוסיף פה את הבקשה של הנוסע.
עומר שלו: הרי יש פה גם הבחנה, האם אנחנו מחויבים להציע  אוטומטית לכל הנוסעים- -
תמר פינקוס: כן, אתם חייבים להציע אוטומטית, והנוסע צריך - - -
תמר קלהורה: זה ברור שאתם צריכים להציע.
כרמל שאמה-הכהן: אדם יכול להיות יצירתי, ובזמן שאתה מציע, אם אתה חושב שאין בזה תועלת גדולה ללקוח, לא לחייב אותו ולהציע לו במקום זה פיצוי של 20 דולר אם הוא יוותר על המלון.
כרמל שאמה-הכהן: ואם באמת לא חשוב לו לישון בבית מלון ונוח לו לנסוע הביתה, ואתה לא רוצה לחייב אותו לישון במלון, הוא ייקח את זה בנפש חפצה.
תמר פינקוס: אני מציעה להצביע על הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו עוד סעיף על סדר היום ויהיו עוד דיונים.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון הבא גם יהיה בקרוב, אז לא תשכח שום דבר מהדיון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3, למעט סעיף 3(2)(א), לרבות כל השינויים, ההבהרות והניסוחים ששונו במהלך הדיון?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 3, למעט סעיף (2)(א) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3, למעט סעיף (2)(א) אושר.
כרמל שאמה-הכהן: בזה תם הדיון היום.
כרמל שאמה-הכהן: ניפגש בקרוב בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שנייה בוועדת הכלכלה היום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום של ישיבה זו הם שלושה צווים: ראשית, צו המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור ויצוא)(כינון מועצה למוצרי עגבניות)(תיקון), התשע"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: שנית, צו המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור ויצוא)(כינון מועצה למוצרי  תירס)(תיקון), התשע"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: שלישית, צו המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור ויצוא)(כינון מועצה למוצרי פרי הדר)(תיקון), התשע"א -2010.
כרמל שאמה-הכהן: למעשה, אנחנו מבצעים כאן את קיום חובת ההתייעצות הקבועה בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: מי מציג את הנושא, בבקשה?
מגלי והבה: אני אציג.
מגלי והבה: אני מהלשכה המשפטית של משרד התמ"ת.
כרמל שאמה-הכהן: לפני שתציג את הנושא, אני רוצה לברך ברשותך את תלמידי מקיף שדה אליהו שנמצאים איתנו.
כרמל שאמה-הכהן: ברוכים הבאים לכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שיש לכם פה שעות נעימות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאחל לכם שתגדלו ותהיו אזרחים טובים למדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, בבקשה.
מגלי והבה: אני ארצה שמר חיים שמואלזון המנכ"ל, יציג את הנושא.
כרמל שאמה-הכהן: מי שתבחרו.
חיים שמואלזון: שלום, שמי חיים שמואלזון.
חיים שמואלזון: אני מנהל המועצה למוצרי פרי הדר ועגבניות ותירס.
חיים שמואלזון: מימיני נמצא יושב-ראש המועצות, ומשמאלי מנכ"ל גן שמואל-גניר, אורי קינמון, והוא יושב-ראש ועדת הכספים של המועצה.
חיים שמואלזון: גיא הוא היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
חיים שמואלזון: עיקר פעילויות המועצה, כפי שכתבתי במכתבי: דבר ההסבר על פעילויות המועצה, שנשלח אליכם ביוני 2010, הוא עדכון המפעלים על חוקים והתקנים בארצות היעד לגבי מוצרי היצוא, הדרכה בכל הנושאים הקשורים במכסים בארצות היעד, וסיווג המוצרים לפי חוקי המכס, ריכוז נתוני קליטת חומרי הגלם בתעשייה, ריכוז נתוני הייצוא בתעשייה, עריכת סקרים סטטיסטיים של יצוא מוצרי פרי הדר, שיתוף פעולה עם נציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה במסגרת משותפת עם התאחדות התעשיינים בעת המשא-ומתן על הסכמים בילטראליים בין ישראל ובין המדינות השונות.
חיים שמואלזון: בנוסף, המועצה חברה בארגון יצרני המיצים העולמי - - -, בהם נקבעים שיטות בדיקה חדישות במוצרי היצוא, ותהליכי יצור חדשים בתעשיות הנוגעות למיצים וכו'.
חיים שמואלזון: כמו כן, המועצה חברה בארגון עיצוב מוצרי עגבניות באגן הים התיכון, חברה בהנהלה, ומקבלת נתונים על מה שקורה בתעשיית העגבניות, ומעבירה אותם ומדריכה את המפעלים בהתאם.
חיים שמואלזון: כמו כן, אנחנו חברים בארגון יצרני המיץ האירופי – AIJN באיחוד האירופי, ושם אנחנו מקבלים גם נתונים, גם חברים בארגון שלהם ומשתתפים בכל הנושאים שקשורים בתקנים למיצים למיניהם.
חיים שמואלזון: בנוסף, אנחנו משתתפים בקודקס אלימנטריוס שהיא היחידה הכלל העולמית שקובעת את שיטות הבדיקה עבור מוצרי המזון למיניהם, ואנחנו מתייחסים למוצרים שנוגעים למפעלי התעשייה.
חיים שמואלזון: בשלושת המועצות הנ"ל מאוגדים כ-10 מפעלים.
חיים שמואלזון: בשנת 2010 לאחר ההסכם החדש שבין סחר חוץ של משרד התמ"ת והאיחוד האירופי, נוצרו הסכמים חדשים  לגבי תעשיית העגבניות ותעשיית ההדרים – היצוא מוגבר ויוגבר בהתאם להסכמים החדשים.
חיים שמואלזון: לגבי תעשיית התירס – הצליח משרד התמ"ת לשמור על היצור המקומי ועל היצוא מבלי לאפשר יבוא של תירס ממדינות האיחוד.
חיים שמואלזון: סך הכול הייצוא של חברות המועצה יגיע השנה, לדעתי, לסביבות 300 מיליון דולר כאשר לפני שנתיים זה היה כבר 350 מיליון דולר, בתקווה שזה ימשיך ויגדל.
חיים שמואלזון: בייצוא מוצרי מזון, המפעלים שחברים במועצה מהווים כ-40% עד 45% מהייצוא הישראלי של מוצרי המזון למיניהם.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה לגבי הבקשה שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים בהתייעצות שהאישור יהיה לצמיתות.
כרמל שאמה-הכהן: למה לצמיתות פתאום?
מגלי והבה: כל פעם היו מאריכים את זה בשלוש או בחמש שנים.
מגלי והבה: בהתייעצות עם ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים הוחלט גם כי אין מניעה בחוק לעשות את  לאלתר את הארכת התוקף.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה בהסכמת של משרד המשפטים?
מגלי והבה: כן, של ייעוץ וחקיקה.
ניר ימין: אולי אתה יכול להסביר.
ניר ימין: הרי לגבי עגבניות ותירס לפחות מ-84, ולגבי פרי הדר מ-75,  אם אני לא טועה, כל פעם זה הוארך לכמה שנים כהוראת שעה.
ניר ימין: מה היה הרציונאל מאחורי ההארכה הקצובה בזמן הזאת בכל התקופות האלה שלא מתקיים עכשיו?
מגלי והבה: מאחר והמועצה מתפקדת, ואין בעיה של תקציב, ההתנהלות שם עובדת כמו שעון.
מגלי והבה: מצוין שאישור התקציב מונח  על שולחן השר, והוא מאשר אותו בימים האלה.
ניר ימין: אבל, התקציב הוא שנתי.
ניר ימין: זה היה רלוונטי גם ב-20 - 30 השנים האחרונות.
ניר ימין: זה לא משהו שהוא רלוונטי דווקא השנה.
ניר ימין: למה אז זה היה נכון להאריך רק לתקופות קצובות, ועכשיו אתם מבקשים לקבוע את זה כהוראת קבע?
מגלי והבה: החלטה של השר.
מגלי והבה: השר ביקש בגלל שהוא לא ראה צפי של בעיות בנושאים האלה, והוא התייעץ עם משרד המשפטים.
מגלי והבה: משרד המשפטים לא הביע התנגדות.
מגלי והבה: להיפך, הוא תמך בזה.
מגלי והבה: זו ההחלטה של הלשכה המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה זמן זה הוארך בפעם האחרונה?
מגלי והבה: זה הוארך בשלוש שנים – מ-2008 ל-31 לדצמבר 2010.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אוהב את הצמיתות הזה.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה חושב שזה בסדר?
ניר ימין: לכן שאלתי את השאלה ששאלתי: האם היו נושאים או בעיות?
ניר ימין: אדוני, אתה לא מחליט כפי שאתה בוודאי יודע.
ניר ימין: הצווים האלה מובאים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יכולים להעיר את ההערה וזהו.
ניר ימין: אציין רק שאולי כדאי לכם להיוועץ שוב במשרד המשפטים.
ניר ימין: דיברתי עם עו"ד תוסיה-כהן הבוקר.
ניר ימין: לגבי פרי הדר בצווים האחרונים - ההסמכה שהשתמשתם בה היתה לפי 2, 22, ו-55, ועכשיו אתם מוסיפים גם את 36, ו-37, לפחות בשתי ההארכות האחרונות שאני ראיתי, אם זה נחוץ או לא נחוץ.
ניר ימין: כפי שציין גם היושב-ראש, הצווים האלה מובאים להתייעצות בוועדת הכלכלה.
ניר ימין: אבל, אנחנו חושבים שכדאי להפנות את תשומת ליבכם לכך.
מגלי והבה: בסדר גמור.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתנו, אנחנו סיימנו, אלא אם כן מישהו רוצה להעיר.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, אני מתנצל על האיחור.
כרמל שאמה-הכהן: כל הדברים הכי לא צפויים קרו היום בדרך מתל-אביב לירושלים.
לאה ורון: המפקח היוצא אמור להגיע ברבע לעשר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה הראשונה של ועדת הכלכלה היום.
כרמל שאמה-הכהן: אני גם מתנצל שאני אצטרך לצאת תוך שתי דקות.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת עמיר פרץ יחליף אותו לכמה דקות.
עמיר פרץ: אני נמצא כאן עד השעה עשר.
עמיר פרץ: בדקה לעשר אני חייב לצאת.
כרמל שאמה-הכהן: אני צריך שתחליף אותי לשתי דקות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נתחיל את הישיבה בהצגה של הדיווח החצי-שנתי על עמלות בעד שירותים בנקאיים של המפקח החדש.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, בהזדמנות זו כבר נברך אותך.
כרמל שאמה-הכהן: היתה לנו פגישה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שהפעילות שלנו ושלך מול הוועדה תהיה פורייה , ושיהיה זה שיתוף פעולה חיובי.
כרמל שאמה-הכהן: נושא עמלות הבנקים נדון בוועדת הכלכלה מזה שנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רואים התקדמות איטית בעלויות במשקי הבית, כך שנותרו עדיין דברים לטיפול.
כרמל שאמה-הכהן: אני מסתכל על המשמעויות הכלכליות – וזה מתקשר  לנושא שהוא קרוב לליבי – כל הדברים האלה מתגמדים לעומת תמלוגי הגז.
כרמל שאמה-הכהן: שקל למשפחה לחודש כפול משקי הבית בישראל, זה בדיוק הריבית החודשית על הפשרה שמישהו רוצה או חושב לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להסתכל על זה בפרופורציות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, מכאן הבמה שלך, ואנחנו נמשיך.
דוד זקן: בוקר טוב ושלום לכולם.
דוד זקן: אני שמח להיות פה בוועדת הכלכלה.
דוד זקן: אני מודה ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת כרמל שאמה על ההזמנה להציג את הדיווח החצי-שנתי על התפתחות במחירי השירותים הבנקאיים.
דוד זקן: הפיקוח על הבנקים ובנק ישראל עבדו בשיתוף פעולה מלא עם ועדת הכלכלה בשנים האחרונות.
דוד זקן: שיתוף הפעולה בא לידי ביטוי בכך שחברי הוועדה היו קשובים לעמדות שהציג הפיקוח על הבנקים.
דוד זקן: אנחנו הקשבנו בקשב רב, ועשינו דברים שהועלו פה על השולחן הזה בוועדה.
דוד זקן: אני בטוח שנמשיך לעבוד בשיתוף פעולה מלא בעתיד עם הוועדה כפי שהיה בעבר.
דוד זקן: אני חושב שנושא הדיון היום, נושא הרפורמה בעמלות, הוא אחד התולדות או אחת היוזמות שבאה מוועדת הכלכלה אותה קידם המפקח הקודם רוני חזקיהו.
דוד זקן: לפני שאבקש מסוניה בוגוסלבסקי מנהלת היחידה לפניות הציבור ואחראית על העמלות להציג ביתר פירוט את ההתפתחות במחירי העמלות בחצי השנה האחרונה, ואת הניתוח שלנו אודותיהם, ברשותכם חברי הכנסת, מספר מילים על המסגרת הכללית בראייה של הפיקוח על הבנקים.
דוד זקן: המטרה של הפיקוח על הבנקים היא להגן על הצרכנים באמצעות שמירה על היציבות של התאגידים הבנקאיים ושל המערכת בכללותה.
דוד זקן: בנוסף, אחראי הפיקוח על הבנקים על קיום יחסים הוגנים בין הבנק לבין לקוחותיו, ועל קידום יעילות ותחרות במערכת הבנקאית.
דוד זקן: שתי המטרות האלה, גם היציבות וגם ההוגנות, שלובות זו בזו, מחזקות אחת את השנייה.
דוד זקן: הן לא נפרדות.
דוד זקן: שתיהן נועדו להגן על הצרכנים, על האזרחים, בין אם הם לקוחות הבנקים: מפקידים, או משלם המסים.
דוד זקן: ההגנה על היציבות בפני כשל בבנק, מגנה על הכספים של הלקוחות.
עמיר פרץ: מהו החלק היחסי של פעילות של הלקוח הפרטי בכל בנק ובנק?
עמיר פרץ: מעניין אותי לדעת האם יש לכם ניתוח של השאלה האם בעקבות שינוי העמלות יש ירידה ברווחי הבנקים.
דוד זקן: אני אומר את זה, אתייחס לזה בהמשך.
דוד זקן: אנחנו גם נראה את כל המספרים במצגת.
דוד זקן: ברווחים קשה לראות את זה כי זה פונקציה של כמות ומחיר.
דוד זקן: אנחנו נתייחס למחיר.
דוד זקן: אם צרכת יותר, מן הסתם גם שילמת יותר.
דוד זקן: אנחנו גם נגיע למספרים, ברשותך.
דוד זקן: בהקשר של תפקידי הפיקוח על הבנקים, אני רוצה לציין שאנחנו תחת השלכות של משבר פיננסי גלובאלי.
דוד זקן: עוד לא הופקו כל הלקחים, לא בעולם ומן הסתם גם לא במדינת ישראל.
דוד זקן: אבל, דבר אחד חשוב אנחנו למדנו מהמשבר – החשיבות של היציבות של המערכת הפיננסית בכללותה, והבנקים בתוך המערכת הפיננסית.
דוד זקן: בשנים האחרונות הפיקוח על הבנקים נתן דגש על נושא הלימות ההון, על נושא הממשל התאגידי בהתאם לסטנדרטים בין-לאומיים.
דוד זקן: אנחנו נמשיך לאמץ test practice בסטנדרטים בין-לאומיים במערכת הבנקאית, ובכלל זה נקדם לאימוץ הנחיות ועדת באזל, מה שקרוי היום כבר הנחיות החדשות באזל 3. בלשון העם זה לקדם נהלים טובים יותר לניהול סיכוני אשראי, לניהול סיכונים פיננסיים, לניהול סיכונים תפעוליים, ודגש על מערכת לעמידת הלימות הנזילות במערכת הבנקאית.
דוד זקן: זו איזושהי תמונה רחבה יותר.
דוד זקן: אני רוצה לחזור לנושא העמלות ולרפורמה בעמלות.
דוד זקן: הרפורמה התחילה ביולי 2008.
דוד זקן: בשורה התחתונה, אנחנו סבורים שהרפורמה השיגה את המטרות שלה.
דוד זקן: בואו נראה מה היו מטרותיה.
דוד זקן: בראש ובראשונה, גברה השקיפות אודות מחיר השירותים הבנקאים.
דוד זקן: אני חושב שצמצמנו את התעריפון לשליש מגודלו שהיה לפני הרפורמה.
דוד זקן: אבל, זה לא רק שליש מלפני הרפורמה.
דוד זקן: יש מספר פעולות פשוטות שמשק בית צריך לדעת מה הוא עושה: פעולה מול פקיד, פעולה ישירה, כרטיס אשראי, מסגרת אשראי לעו"ש, דמי ניהול חשבון.
דוד זקן: אלו הן הפעולות הבסיסיות – 90% מכלל הפעולות של משקי הבית בחשבון עו"ש.
דוד זקן: להן נתנו דגש.
דוד זקן: הן היום שקופות, ואפשר לראות אותן.
עמיר פרץ: האם אתה מחלק את זה לשניים: עמלות ומה שנקרא עלות שירות?
עמיר פרץ: האם ריבית אפקטיבית היא במסגרת העמלות?
דוד זקן: עלות המסגרת היא במסגרת העמלות, הריבית לא.
דוד זקן: הקצאת מסגרת אשראי – כן.
עמיר פרץ: הטיפול במסגרת, לא העלות ה- - - על המסגרת.
דוד זקן: כן.
עמיר פרץ: אתה יכול למצוא הלוואה של 10,000 שקל של אנשים רגילים כשלקוח אחד יקבל פריים פלוס 3%, ולקוח אחד יקבל פריים פלוס 10% או 11%.
דוד זקן: בהתאם לסיכון של אותו לקוח, בדיוק כך.
עמיר פרץ: העניים ישלמו יותר.
עמיר פרץ: העני הוא לקוח מסוכן לכן הוא ישלם 12%.
עמיר פרץ: העשיר הוא לקוח פחות מסוכן.
דוד זקן: לא בטוח.
עמיר פרץ: האם אתה רוצה הוכחות?
עמיר פרץ: אני אתן לך.
עמיר פרץ: ההגדרה הזאת "בהתאם לסיכון של הלקוח", היא הגדרה חבל על הזמן.
דוד זקן: הרפורמה השיגה דבר נוסף.
דוד זקן: יש היום כלים ללקוחות להשוות את אותם מחירים של שירותים בנקאיים.
עמיר פרץ: האם אתה יודע מהו ההפרש של תשלום על האשראי או על ההלוואות כשאדם מוגדר סיכון יותר גבוה.
עמיר פרץ: מה זה "סיכון"?
עמיר פרץ: מי שמרוויח שכר מינימום בטח שהוא סיכון לבנק.
עמיר פרץ: אבל, זה לא סיכון מוצדק.
עמיר פרץ: רוב האנשים עומדים בהתחייבויות שלהם.
עמיר פרץ: זה לא תיק עברו של הלקוח, זה לא לקוח שהוא הוכיח שהוא לא עמד בהתחייבויותיו פעם אחר פעם, אלא רק בגלל העובדה שהוא משתכר פחות, הוא משלם ריבית יותר גבוהה.
דוד זקן: חבר הכנסת פרץ, אם ללקוח יש היסטוריה חיובית בהחזר אשראי, אם יש לו credit history  חיובי בהחזר אשראי, יחסים ארוכים עם הבנק, הבנק לא יראה בו לקוח מסוכן.
עמיר פרץ: עזוב.
עמיר פרץ: אדוני המפקח על הבנקים, עשה לי טובה.
עמיר פרץ: אל תדבר בשם הבנקים בנחישות כזאת.
עמיר פרץ: זה נראה לי גיבוי שאיננו במקומו.
עמיר פרץ: אם אתה רוצה, אני אתן לך עשרות דוגמאות.
דוד זקן: נציגי הבנקים פה, וניתן גם להם לענות על השאלה הזאת.
דוד זקן: בשורה התחתונה, הוזלו מחירי השירותים הבנקאיים מתחילת הרפורמה ב-13% ריאלית.
דוד זקן: עלות ניהול חשבון ממוצע הוזלה ב-13% ריאלים, במונחים ריאלים.
דוד זקן: גם העלות להחזקת כרטיס אשראי הוזלה ביותר מ-20% ריאלית.
דוד זקן: התעריפון לא השתנה, אבל אנחנו רואים ששיעורי ההנחות גדלים, גם שיעורי הנחות שניתנים לקבוצות אוכלוסייה מיוחדות: סטודנטים, חיילים, גמלאים.
דוד זקן: אבל, גם לכל משקי הבית.
דוד זקן: אנחנו ממשיכים לפעול להסרת החסמים במעבר מבנק לבנק.
דוד זקן: בדצמבר נכנסה לתוקף הוראה שמסדירה את המעבר של הוראות הקבע בכרטיס אשראי מבנק א' לבנק ב' בצורה ממוכנת, בצורה יעילה.
דוד זקן: לאחרונה השקנו גם מסע הסברה על מעבר מבנק לבנק כדי להגדיל את המודעות של הציבור על היכולת שלו להשוות מחירים, ולעבור מבנק לבנק.
דוד זקן: אנחנו גם רואים שונות גבוהה במחירים בין הבנקים.
דוד זקן: אפשר לראות את השונות הזאת במחירים בין חמשת הבנקים הגדולים שמשרתים למעלה מ-80% מהאוכלוסייה.
דוד זקן: אבל, השונות הזאת גדולה עוד יותר בבנקים הקטנים, בבנקים הסקטוריאליים.
דוד זקן: למשל, בנק יהב.
דוד זקן: עלות ממוצעת לניהול חשבון בבנק יהב עומדת על פחות מ-4 שקלים לחודש.
דוד זקן: בנק יהב היום לא משרת היום רק את עובדי המדינה, אלא הוא משרת את כל הציבור.
דוד זקן: אומנם בנק קטן, אבל יש אלטרנטיבות.
דוד זקן: אני קורא ללקוחות הבנקים לעשות את ההשוואות, להפעיל צרכנות נבונה.
דוד זקן: יש את הכלים האלה.
דוד זקן: בסופו של דבר, הם יוכלו לעשות את השיקול שלהם גם בבדיקת איכות השירות שהם מקבלים, וגם בבדיקת המחיר שהם משלמים עבור השירות הבנקאי.
דוד זקן: אני אבקש מסוניה להמשיך ולהציג את התפתחות המחירים בחצי השנה הקרובה.
דוד זקן: תודה רבה.
סוניה בוגוסלבסקי: שלום לכולם.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מציגים כאן את הנתונים לגבי שירותים בנקאיים נפוצים למשקי בית.
סוניה בוגוסלבסקי: הנתונים שאנחנו נציג מבוססים על דיווחים מפורטים של הכנסות הבנקים מעמלות הספציפיות שאנחנו סוקרים כאן.
סוניה בוגוסלבסקי: רציתי להתעכב ולומר מה זה שירותים נפוצים למשקי בית.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על חשבון עובר ושב, כאשר בחשבון עובר ושב יש שתי עמלות עיקריות שמסכמות 90% מפעילות הלקוח בבנק: עמלת פעולה בערוץ ישיר, ופעולה על-ידי פקיד.
סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לציין שפעולה בערוץ ישיר זה לא רק מה שעושים באינטרנט.
סוניה בוגוסלבסקי: גם משיכת צ'ק זה פעולה בערוץ ישיר, גם משיכה מכספומט זה פעולה בערוץ ישיר.
סוניה בוגוסלבסקי: למעשה, פעולה על-ידי פקיד זה מה שמבוצע פרונטאלית מול פקיד.
סוניה בוגוסלבסקי: יש השלמה לעמלה מינימאלית שזה עמלת ניהול מינימאלית שבממוצע היא עומדת על משהו כמו 11 שקלים, והשלמה לעמלה מינימאלית בהקצאת אשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: כל החבילה הזאת מייצגת 90% מהחיובים בחשבונות עובר ושב, וגם 90% מהכנסות הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: בכרטיסי אשראי יש עמלה אחת ויחידה שזה עמלת דמי כרטיס.
עמיר פרץ: למה ההגדרה של עמלה מינימאלית יותר חשובה?
עמיר פרץ: יותר חשוב לי שתהיה הגדרה של עמלה מקסימאלית.
סוניה בוגוסלבסקי: אין דמי ניהול קבועים כפי שהיה בעבר.
סוניה בוגוסלבסקי: במקום זה יש איזושהי עמלה שאם הלקוח לא הגיע בפעולות לאיזשהו מינימום אז הוא משלם, כי מנהלים לו את החשבון גם אם הוא עושה מעט פעולות.
סוניה בוגוסלבסקי: זה משהו שמקובל וקיים במערכות בנקאות רבות.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לא משהו שהוא ייחודי לישראל.
עמיר פרץ: זאת אומרת, ההגדרה היא המקסימום של העמלה המינימאלית.
סוניה בוגוסלבסקי: נכון, זה המקסימום שמשלמים.
סוניה בוגוסלבסקי: אפשר להציג את זה גם כך, אני מודה לך.
סוניה בוגוסלבסקי: אולי נשנה את זה.
עמיר פרץ: כי אחרת זה נראה כאילו את מחייבת את הבנק לקחת עמלה מינימאלית בכל מקרה.
עמיר פרץ: הבנק יכול לקחת גם פחות.
סוניה בוגוסלבסקי: נכון.
סוניה בוגוסלבסקי: לגבי הירידות במחירים - הירידה היא גם נומינאלית וגם ריאלית.
סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומרת, בתקופה הזאת כשהרבה מאוד מחירים במשק עלו, לא זו בלבד שיש ירידה ריאלית, אלא יש גם ירידה נומינאלית.
סוניה בוגוסלבסקי: הבנקים לא העלו מחירים, תעריפים.
סוניה בוגוסלבסקי: יש כאן טבלה שמציגה את זה.
סוניה בוגוסלבסקי: דודו סקר את זה גם פחות או יותר.
סוניה בוגוסלבסקי: פעולה על-ידי פקיד יש ירידה ריאלית של 23%, בערוץ ישיר – 12%, ובכרטיסי אשראי של 21%.
סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו מציגים את ההתפתחות בסל של שירותים בעובר ושב.
סוניה בוגוסלבסקי: העמודה האפורה מייצגת לפני הרפורמה.
סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לזכור שעוד בשנת 2006 היתה עסקת חבילה שנעשתה עם ועדת הכלכלה של הכנסת, ובעסקת החבילה אז כבר היתה הוזלה של קרוב ל-40% במחירי שירותים בנקאיים.
סוניה בוגוסלבסקי: מ-2007 – כל העמודות הכחולות הן עמודות שמציגות מה קרה מאז שנכנסה הרפורמה.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על ירידה של 13% בממוצע.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו עושים כניסה לתוך העמלות הספציפיות שהן העמלות המרכזיות שמשקי הבית משלמים.
סוניה בוגוסלבסקי: מצד אחד, אנחנו מציגים כאן את ההתפתחות על פני זמן.
סוניה בוגוסלבסקי: מצד שמאל – ירידה ריאלית של 23% מרבעון מתחילת הרפורמה.
סוניה בוגוסלבסקי: בצד שמאל אנחנו מציגים את ההנחה מעמלת תעריפית.
סוניה בוגוסלבסקי: העמודה המקווקוות מציגה את העלות התעריפית שזה 6 שקלים, ובעצם אנחנו מסתכלים כמה בפועל ניתנות הנחות.
סוניה בוגוסלבסקי: ההנחות הן בשיעור של 46%.
סוניה בוגוסלבסקי: אותו דבר כאן בפעולה בערוץ ישיר.
סוניה בוגוסלבסקי: יש ירידה ריאלית של 12% מתחילת הרפורמה, ויש הנחה של 25% לעומת העמלה התעריפית המיוצגת בעמודה השמאלית המקווקוות.
סוניה בוגוסלבסקי: הוצאות החזקת כרטיס אשראי במערכת הבנקאית – כאן היתה אפילו ירידה יותר גדולה.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על ירידה של 21% מרבעון ראשון של 2009, והנחה ממוצעת של 51% לעומת העמלה בתעריפון.
עמיר פרץ: האם יש לזה גם מדידה בכסף?
סוניה בוגוסלבסקי: הנה, כתוב.
סוניה בוגוסלבסקי: זה 13 ו-6 שקלים.
עמיר פרץ: אני רוצה לדעת בסוף האם באמת היתה לזה משמעות מבחינת הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: בנקים בדוחות הכספיים שלהם דיווחו על ירידה בהכנסות שלהם מעמלות בדיווחים שרלוונטיים לכניסת הרפורמה ב-2008.
עמיר פרץ: כמה זה?
סוניה בוגוסלבסקי: זכור לי שבנק הפועלים דיווח על 300 מיליון - - -, אני לא זוכרת.
דוד זקן: זה פונקציה של הכמות שצורכים.
עמיר פרץ: אדוני המפקח, בסדר.