GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום רביבו: רוב האנשים שיושבים פה יושבים פה בגלל סעיף 8. לעניין סעיף 8 אומרים לנו, שהתקנות האלה או בנוסח דומה אושרו כבר במליאת המועצה בחודש מאי.
אבשלום רביבו: אותו סעיף 8 לא היה ומעולם לא אושר.
אבשלום רביבו: על זה מלינים פה כולם.
אבשלום רביבו: הפעם הראשונה שכולנו שמענו בצורה סטטוטורית על קיומו של סעיף 8 או כוונה לפעול על פיו, היתה במכתב המועצה לענף הלול מ-17 לנובמבר 2010.
כרמל שאמה-הכהן: האם סעיף 8 היה בנוסח בעת ההתייעצות עם המועצה במאי-יוני?
אתי בנדלר: הנושא של מקום הגידול.
תומס מנור: היה סעיף לא בדיוק בנוסח הזה.
תומס מנור: אמרתי מלכתחילה, שהתקנות עברו שינויי נוסח כאלה ואחרים בחודשים האחרונים.
תומס מנור: הכוונה הברורה להגביל בצורה כזו או אחרת את נושא הגידול המשותף בשנת 2011 קיימת לא ממאי אלא הרבה קודם לכן.
כרמל שאמה-הכהן: איזה נוסח היה בעת ההתייעצות?
תומס מנור: אין לי פה את הנוסח.
תומס מנור: אני יכול לבדוק, ולהביא אותו.
אתי בנדלר: אם אתה מדבר על שינויי נוסח, הרי אנחנו יודעים שזה טיבן של תקנות לעבור כל הזמן עד אשר הן מגיעות לשלב האחרון שלהן.
אתי בנדלר: לא על זה אנחנו מדברים.
אתי בנדלר: אם אתה מדבר על רוח הדברים, אז רוח הדברים היתה גם בתקנות 2010 ואולי גם בתקנות 2006-2007.
אתי בנדלר: השאלה היא, האם יש כאן שינוי מעבר לרוח הדברים.
אתי בנדלר: כלומר, שהרוח הזו הפכה מאוושה לסופה.
אתי בנדלר: ייתכן שככל שיש כאן מהות – ואינני מביעה עמדה בשלב זה – ככל שיש כאן משהו יותר משמעותי בתחום הרוח, אתם צריכים להרהר בשאלה, האם אכן נכון לעשות את זה בלי שאותה רוח שקיבלה תפנית עברה תהליך של היוועצות.
תומס מנור: המועצה היא לא הגוף המתקין את התקנות.
אתי בנדלר: היא גוף מייעץ.
תומס מנור: נכון, היא רק הגוף המייעץ.
תומס מנור: צריך לקחת את זה בפרופורציה הזאת.
תומס מנור: אנחנו המייעצים.
תומס מנור: אנחנו לא המתקינים.
תומס מנור: כפי שעו"ד בנדלר אמרה, הוא מקבל יישום בתקנות.
תומס מנור: אני חוזר ואומר, כי הנושא של הגבלת הגידול המשותף מופיע בהחלטה עוד משנת 2007.
תומס מנור: כפי שעו"ד בנדלר אמרה, הוא מקבל יישום בתקנות עוד בשנת 2007.
כרמל שאמה-הכהן: האם בתקנות 2010 הופיעה הגבלה על גידול משותף?
תומס מנור: ההגבלה קיימת עוד משנת 2007, ואולי עוד קודם לכן במובן של הפחתת מכסה למי שמגדל במסגרת גידול משותף.
כרמל שאמה-הכהן: מה הופיע בתקנות 2010?
תומס מנור: בשנת 2010 וגם בשנים קודמות יש הפחתת מכסה למי שמגדל מחוץ ליישוב, למי שמגדל בגידול משותף.
כרמל שאמה-הכהן: באיזה שיעור ההפחתה?
תומס מנור: בשיעור של 10%?
אבשלום רביבו: מה עם מניעת השכרת מכסות?
אורי צוקבר: אין דבר כזה השכרה.
אבשלום רביבו: תקנה 8 נוגעת למניעת השכרת מכסות.
אורי צוקבר: אין דבר כזה.
יצחק וקנין: השכרה זה דבר פרטי של האדם.
אבשלום רביבו: בהגדרות סעיף 8 נוגע לגידול המשותף.
אבשלום רביבו: רואים פה את ההטעיה.
אבשלום רביבו: לפני נובמבר 2010 לא היה בשום מקום סעיף שמגביל את הזכות של בעל מכסה לנייד או להשכיר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא אמר שהיתה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר שהיה דבר אחר.
אבשלום רביבו: גם הדבר שהוא אומר לא מופיע.
אבשלום רביבו: אני אומר משהו אחר.
יצחק וקנין: האם ההפחתה לא היתה?
יצחק וקנין: ההפחתה היתה.
יצחק וקנין: אל תנסו לבלבל פה.
יצחק וקנין: ההפחתה היתה, ואישרנו אותה.
יצחק וקנין: אני ישבתי פה בשולחן.
יצחק וקנין: אישרנו הפחתה.
יצחק וקנין: הוא מדבר על השכרה.
אבשלום רביבו: אני רוצה לסיים את הדברים בנוגע לסעיף ההגדרה.
אבשלום רביבו: בסעיף ההגדרות אין שום הגדרה הנוגעת למהותו של סעיף 8, שנכנס במחטף.
אבשלום רביבו: לא מדברים פה על גידול משותף.
אבשלום רביבו: איפה ההגדרה בנוגע לגידול משותף?
אבשלום רביבו: למה לטעון "מגדל חלופי"?
אבשלום רביבו: אלה מילים שאינן משקפות, ולו דבר.
אבשלום רביבו: זה כדי להכשיר את סעיף 8.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגיע לזה בסעיף 8. יהיה פה עוד דיון ארוך על סעיף 8, אני מניח.
אבשלום רביבו: אין הגדרה כזו לגידול משותף.
כרמל שאמה-הכהן: תמיד אפשר לחזור אל ההגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל בוא נראה שיש סעיף 8 ואיך הוא ייראה.
לאה ורון: בפרוטוקול של ישיבת הכלכלה שהתקיימה ב-7.12.2009  מופיע סעיף 7: "מקום הגידול".
אבשלום רביבו: זה היה סעיף 7(ב), וזה לא היה בנוסח של התקנות שעמד במאי לאישור.
אבשלום רביבו: לא קיימו את הוראות החוק של היוועצות.
אבשלום רביבו: זה בדיוק העניין, ואת זה בדיוק מסתירים פה פעם אחר פעם.
אבשלום רביבו: אני מתפלא.
אבשלום רביבו: בנוסח של מאי היתה תקנה 7(ב), שהופיעה במשך 10 השנים האחרונות.
אבשלום רביבו: התקנה הזו נמחקה.
כרמל שאמה-הכהן: מה שאתה אומר, הוא שבמועד ההיוועצות שהם דיווחו עליו היה סעיף 7(ב) שנמחק ובמקומו הוסף סעיף 8?
אבשלום רביבו: הוא נמחק פשוט מאוד.
אבשלום רביבו: זה אותו סעיף שהסדיר את הגידול המשותף.
אבשלום רביבו: הוא הופיע במשך 10 השנים האחרונות.
כרמל שאמה-הכהן: והופיע בהתייעצות?
אבשלום רביבו: לדעתנו, במאי הוא הופיע.
אבשלום רביבו: הוא נמחק רק אחרי ההתייעצות בחודש נובמבר.
אבשלום רביבו: מדובר באי ביצוע חובת ההתייעצות, שהיא תנאי בל יעבור לתוקף התקנות האלה.
אבשלום רביבו: בהעדר חובת ההיוועצות לא ניתן להבין את הסעיף הזה.
אבשלום רביבו: אתם יודעים את זה, ולא אומרים את זה.
אבשלום רביבו: על זה אני מתפלא.
אבשלום רביבו: שיראו את הנוסח מחודש מאי.
אבשלום רביבו: האם הוא כלל את אותו הנוסח שהיה בשנים הקודמות?
יוסי ישי: האם יש לך את הנוסח?
גלעד וקסלמן: אין לי את הנוסח, אבל זה מה שכתבתם במכתב שלכם.
גלעד וקסלמן: למה אתם מסתירים את זה?
יוסי ישי: אף אחד לא מסתיר.
גלעד וקסלמן: אז למה אתם מפנים לסעיף אחר, שעניינו הקטנת מכסה, שאינו רלוונטי?
גלעד וקסלמן: אם תקראו את התקנות משנת 2010, תראו שישנו סעיף 7(ב).
גלעד וקסלמן: בנוסח החדש הסעיף הזה נמחק לחלוטין.
גלעד וקסלמן: הסעיף הזה הוא שהסדיר את הגידול המשותף.
גלעד וקסלמן: על פי מידע שיש בידנו, הנוסח הזה הוא לא זה שעמד בפני ההיוועצות בוועדה.
גלעד וקסלמן: בהעדר היוועצות, אין היום יכולת להעביר זאת.
גלעד וקסלמן: ההיוועצות היא לא רשות.
גלעד וקסלמן: זו חובה כתנאי לקבלת התקנות על פי דין.
יעקב כהן: כחבר מועצה יוצאת אני מציין, שהיתה התייעצות עם חברי המועצה על הכללים והתקנות, כולל כל השינויים שמדובר בהם, כולל התוספת של 100,000 ביצה.
יעקב כהן: זה היה ידוע לכולם.
דוד עגיל: בגלל שקיבלתם, יצאתם.
יעקב כהן: דנו גם ביכולת לתת כפיצוי לכל מגדל 25,000 ביצה לכל דונם מתפנה.
יעקב כהן: אנחנו שוכחים דבר אחד, יש החלטת ממשלה על הרפורמה מיוני 2007.
יעקב כהן: במהות החלטת הממשלה יש ליתר את הגידול המשותף החדש.
יעקב כהן: הרפורמה טרם יצאה לדרך בגלל מספר דברים.
יעקב כהן: נבחרתי למועצה הקודמת, ובמשך שנה וחצי ישבתי בצד ומינהלה זמנית מטעם השר ניהלה את המועצה.
יעקב כהן: אני נבחרתי בנובמבר 2005, והמועצה הראשונה התכנסה באפריל 2007, וכיהנה 3 שנים ו-3 חודשים.
יעקב כהן: זה דבר לקוי, שצריך לתקן אותו על מנת שיהיה רצף.
יעקב כהן: לעצם חובת ההתייעצות - היתה התייעצות בכל הנושאים האלה, וכבר בתקנות של 2010 רצינו לשנות את הסעיף הזה כדי שלא יהיה גידול משותף חדש, כי הוא בניגוד להחלטת הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: תקנות 2010 מונחות לפנינו.
לאה יוגב: למען הגילוי הנאות, תגיד שאתה מנהל במסגרת גידול משותף.
יעקב כהן: אני חושב, שמי שמתיימר לשמר את המשק המשפחתי, צריך לתמוך באי גידול משותף חדש.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים להיות תמציתיים.
כרמל שאמה-הכהן: לא כל אחד יכול לבוא עכשיו ולתת את "האני מאמין שלו".
כרמל שאמה-הכהן: זה יפה ומעניין, אבל אין לנו זמן לזה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אנחנו נתמקד בסעיפים אליהם אנחנו מתייחסים.
כרמל שאמה-הכהן: בנוגע לגידול המשותף – טוב או רע, כאשר נגיע לסעיף 8 אולי יהיה מקום להגיד את זה.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנחנו מדברים על ההתייעצות.
יעקב כהן: היתה התייעצות.
יוסי ישי: אני רוצה להזכיר לוועדה, שמי שמגיש את התקנות זה שר החקלאות ולא מועצת הלול.
יוסי ישי: נכון שיש חובת התייעצות, אבל אין חובת תיאום של כל אות וכל מילה.
יוסי ישי: מי שמתקין את התקנות זה השר עצמו.
יוסי ישי: חובת התייעצות נעשתה יותר מפעם אחת.
יוסי ישי: לבוא ולהגיד שזה היה בדיוק בנוסח הזה, זה לא נדרש.
יוסי ישי: התייעצות היתה יותר מפעם אחת, וזה מספיק.
לאה יוגב: בדוח מבקר המדינה נאמר, שלשר אין רשות לנהל או להתערב בענייני הרפורמה.
לאה יוגב: התקנת תקנות בנושא הרפורמה זה בניגוד להוראת מבקר המדינה.
לאה יוגב: זה נאמר גם בבג"צ.
לאה יוגב: לבוא ולומר, שעכשיו משנבחרה ההנהלה למועצת הלול, אז צבע העיניים שלה לא מוצא חן בעינינו והדרך שלה בניגוד לתוכנית שלנו, והיא לא נחשבת ולא נספרת.
לאה יוגב: חברים, אתם מחליטים החלטות ואנחנו צריכים לפרוט את זה לכסף.
לאה יוגב: כדאי שתשבו ותדברו איתנו.
לאה יוגב: אני קוראת למשרד החקלאות: בואו נשב סביב שולחן אחד, ונתקין תקנות שישמרו באמת על המשק המשפחתי, שימנעו עקירת 800 דונם.
לאה ורון: את מתבקשת להעיר את ההערות שלך לכל סעיף שנוגע לתקנות, ולא לומר משפטים כלליים.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש עוד הערות לסעיף 1?
תומס מנור: תוך כדי שדיברנו ניסיתי לאתר את הנוסח האחרון.
תומס מנור: כרגע מצאתי נוסח מה-22 ליולי 2010.
תומס מנור: זה הנוסח שכנראה באותו זמן היה על השולחן.
תומס מנור: הסעיף היה הרבה יותר חמור מהסעיף הנמצא כרגע.
תומס מנור: בסעיף 8(א) נאמר: "לא ייצר בעל מכסה את מכסתו מחוץ ללול חלופי".
תומס מנור: זה לא יחול על מי שגידל בשנת 2009 את מלוא המכסה והוא ממשיך לייצר אותה.
תומס מנור: כלומר, ההוראה שכרגע מונחת על שולחן הוועדה היא יותר מקלה לעומת מה שהיה על שולחן המועצה.
יצחק וקנין: אני דרשתי את זה מהשר, ואני לא פוחד להגיד את זה.
יצחק וקנין: יגלגלו עיניים ויגידו מה שרוצים.
יצחק וקנין: אני לא אתן לחסל את הענף.
יצחק וקנין: יישבו פה הטייקונים: גליקסמן ומי שרוצה.
יצחק וקנין: בשנת 2011 לא יהיה יותר גידול משותף נוסף.
יצחק וקנין: מי שבמסלול, זה בסדר ואני לא אפריע לו.
יצחק וקנין: אם אתם רוצים להוסיף עוד 700 ולחסל את הענף ולגמור אותו, זה לא יהיה.
אבשלום רביבו: תן גילוי נאות לגבי האינטרס האישי שלך.
אבשלום רביבו: תן גילוי נאות לוועדה.
יצחק וקנין: ועדת האתיקה דנה במכתב שלכם, וקבעה את מה שקבעה.
יצחק וקנין: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה.
אבשלום רביבו: תן גילוי נאות.
יצחק וקנין: אני לא חייב לך כלום.
יצחק וקנין: אתה כתבת מכתב, הוועדה דנה בזה, ונתנה לי את כל האפשרויות.
אבשלום רביבו: תן ליו"ר הוועדה גילוי נאות.
יצחק וקנין: יו"ר הוועדה יודע יותר טוב ממך מי אני.
אבשלום רביבו: הוא לא יודע מה המשפחה שלך קיבלה.
לאה ורון: עו"ד רביבו, אתה לא חבר כנסת.
יצחק וקנין: אני מגדל בודד, כמו כל אלה שמגדלים.
אבשלום רביבו: וכמה מכסות קיבלה המשפחה שלך בשנה שעברה?
יצחק וקנין: היא לא קיבלה כלום.
אבשלום רביבו: לא קיבלה כלום?
יצחק וקנין: אתה הולך על דבר, שאתה מסתכן בו כעורך דין.
יצחק וקנין: כרמל, הוא מפריע לחבר כנסת, ואתה מאפשר את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מנהל איתו שיחה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יודע מה שטוב לך.
כרמל שאמה-הכהן: כל עוד ניהלת איתו שיחה, חשבתי שזה טוב לך.
כרמל שאמה-הכהן: בזה תם הדיון בנושא האתי של חה"כ וקנין, שאני מבין שהוא הוצג בוועדת האתיקה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים להסתכסך עם יו"ר ועדת האתיקה ולהיכנס לסמכויות שלה.
אתי בנדלר: אני מניחה, שיש החלטה של ועדת האתיקה.
אתי בנדלר: אני לא מודעת אליה.
יצחק וקנין: זה בעניין הרפורמה.
אתי בנדלר: זה מאוד דומה.
אתי בנדלר: אני לא מכירה את החלטת ועדת האתיקה.
אתי בנדלר: מדובר באותה מטריה, ולכן אותן החלטות תקפות.
יצחק וקנין: תקפות לגביי.
יצחק וקנין: אני הטלתי על עצמי מגבלה, אף על פי שהוועדה לא מנעה ממני וביקשה ממני להצביע.
יצחק וקנין: אני אמרתי: אני לא רוצה להצביע.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה לא מצביע איתנו היום?
יצחק וקנין: אני לא מצביע אתכם היום.
יצחק וקנין: אני אביע את דעתי.
יצחק וקנין: הוועדה ביקשה שאני אצביע, אבל אני אמרתי: אני לא אצביע.
יצחק וקנין: אני מנעתי את זה מעצמי, ולא אף אחד אחר.
יצחק וקנין: הוועדה אישרה לי להצביע, אבל אני אמרתי שאני לא אצביע.
יצחק וקנין: אני הייתי יותר צדיק.
יצחק וקנין: לגופו של עניין – אני מגדל מכסה אחת בלבד.
יצחק וקנין: אין לשום משפחה שלי.
יצחק וקנין: אח שלי התחיל לפניי.
יצחק וקנין: אני קניתי את המשק במושב יערה.
יצחק וקנין: אמא שלי היא משנות ה-60.
יצחק וקנין: האם אני צריך לתת לו דין וחשבון.
יצחק וקנין: האם אתה רוצה לחסל את הענף שלי?
יצחק וקנין: אותי אתה רוצה לחסל.
יצחק וקנין: האם אני אתן לך?
אבשלום רביבו: הנה אמרת את מה שאמרת.
אבשלום רביבו: אנחנו  מדברים על אותו דבר.
יצחק וקנין: עכשיו אתה נותן לי עוד יותר.
דוד עגיל: אני מבקש להוריד את ההגדרות: "אתר ייעודי" ו-"כתב אישור".
דוד עגיל: אלה שתי הגדרות שנוגעות באופן ישיר ברפורמה.
דוד עגיל: אני מבקש להוריד אותן מהתקנות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נצביע על סעיף 1 ללא שתי ההגדרות האלה.
יוסי ישי: לא, לא.
יוסי ישי: זה קיים בכללים.
יוסי ישי: כרגיל הם לא עושים שיעורי בית.
אתי בנדלר: האם יש שימוש בהגדרות האלה בתקנות נוספות?
יוסי ישי: כן.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה היה בשנת 2010?
כרמל שאמה-הכהן: אם כך, אנחנו מצביעים על זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 1 כפי שהוקרא, כולל כל ההגדרות?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.
אפרת ורד: קוראת סעיף 2:     2. גודל משק הלול לייצור ביצי מאכל לשיווק בהיקף ארצי בשנת התכנון, יהיה גידול מטילות לייצור 1,908,000 ביצי מאכל לשיווק (להלן – המכסה הארצית).
כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש הערות בנוגע למכסה הכללית?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.
אפרת ורד: קוראת סעיף 3:     3. העקרונות לקביעת מכסות אישיות לייצור ביצי מאכל לשיווק לכל מגדל לשנת התכנון, במסגרת המכסה הארצית, יהיו כאמור בתקנות 4 עד 7.
כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש הערות?
לאה יוגב: יש לי הערה.
לאה יוגב: אני מבקשת לומר את הדברים בהסתייגות קלה.
לאה יוגב: תקנות 6-7 הן תקנות הנוגעות באופן ישיר ברפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אם הן לא יאושרו, הן יימחקו מההגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: נגיע לדיון המהותי בהן.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנחנו מצביעים על זה כך.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שאם יש שינוי בסעיפים 6-7 זה יחול גם בסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3 כפי שהוקרא?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.
אפרת ורד: קוראת סעיף 4:     4. לכל מגדל תיקבע מכסה אישית לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת התכנון, שתהיה שווה למכסה האישית לייצור ביצי מאכל לשיווק שנקבעה לו לשנת 2010.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, המשך מצב קיים.
כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש התנגדות לסעיף 4?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.
אפרת ורד: קוראת סעיף 5:   (א) ועדת המכסות תקבע מכסות אישיות בהיקף של עד 250,000 ביצי מאכל למגדל חדש ביישובים המצויים באזור פיתוח א' כמשמעותו בצו לעידוד השקעות הון בחקלאות (קביעות תחומי אזורי פיתוח א' ו-ב') (הוראת שעה) התשס"ט-2009, בצפון, כמפורט להלן: (1) מכסות בהיקף כולל של עד 10 מיליון ביצים למגדלים חדשים ביישובים המפורטים בתוספת הראשונה.
אפרת ורד: (2) מכסות בהיקף כולל של עד 16 מיליון ביצים למגדלים חדשים נוספים, מתוכן מכסות בהיקף של עד 6 מיליון ביצים למגדלים חדשים מקרב בני מיעוטים בלבד.
אפרת ורד: (ב) קביעת מכסה לפי תקנת משנה (א)(1) תותנה בהתקיים אלה: (1)המגדל מתגורר מגורי קבע באחד היישובים המפורטים בתוספת הראשונה, והוא יגדל את המכסה בלול המצוי באותו יישוב.
אפרת ורד: (2) זכאותו של המגדל אושרה כדין על ידי האגודה השיתופית שביישוב.
אפרת ורד: (3) ברשות המגדל היתר בנייה לבניית בית מגורים במשק באותו יישוב, והוכח להנחת דעתה של ועדת המכסות, כי ביכולתו להשלים את בניית בית המגורים בתוך 15 חודשים.
אפרת ורד: במידה והמגדל לא השלים את בניית בית המגורים בתוך 15 חודשים, רשאית ועדת המכסות להאריך את התקופה האמורה לתקופה שלא תעלה על 12 חודשים נוספים.
אפרת ורד: (ג) קביעת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תותנה בהתקיים אלה: 	(1) המגדל הוא אזרח ישראלי או תושב.
אפרת ורד: (2) המגדל הוא בעלים של קרקע חקלאית שנועדה לשמש לגידול בעלי חיים ושניתן לפי כל דין להקים עליה לול לגידול מטילות.
אפרת ורד: לעניין זה "בעלים" – לרבות מחזיק כמשמעותו בסעיף 2 לחוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים), התשכ"ז-1967 (להלן – מחזיק).
אפרת ורד: (3) המגדל מתגורר מגורי קבע בסמוך לקרקע החקלאית הנזכרת בתקנת משנה (ג)(2), ואם הוא מחזיק  - הוא מתגורר במשקו החקלאי ביישוב שבו יוקם על ידיו הלול בו תיווצר המכסה.
אפרת ורד: (4) המגדל, או בן זוגו, לא היה במועד כלשהו קודם לשנת 2011, בעל מכסה מכוח החוק או מכוח צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור חלב), התשכ"ז-1967.
אפרת ורד: (ד) בקשה לקבלת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תוגש בתוך 60 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה ותהיה ערוכה לפי הנוסח שבתוספת השנייה.
אפרת ורד: ועדת המכסות תהיה רשאית להאריך את התקופה האמורה מנימוקים מיוחדים שיירשמו.
אפרת ורד: (ה) על קביעת מכסות לפי תקנה זו יחולו, הנחיות ונהלים של שר החקלאות ופיתוח הכפר שפורסמו באתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר שכתובתו היא  ככל שהם אינם סותרים הוראה מהוראות תקנה זו.
כרמל שאמה-הכהן: האם את יכולה לתת הסבר?
אפרת ורד: כמו שהמנכ"ל ציין קודם, מדובר בתוספת של מכסות חדשות, מתוכן מכסות בהיקף כולל של עד 10,000,000 למגדלים חדשים בישובים המפורטים.
כרמל שאמה-הכהן: סך כל התוספת היא  26,000,000 שקלים.
אפרת ורד: כן.
אפרת ורד: 10,000,000 מתוכם נועדו ליישובים שהוזכרו בהחלטות ממשלה, שעסקו בחיזוק ישובי קו עימות בצפון.
אתי בנדלר: אלה אותם 4 יישובים, שעליהם החליטה הממשלה.
אפרת ורד: אלה נותרו מהחלטת הממשלה.
לאה ורון: האם זה אלה שבתוספת?
יוסי ישי: מושבים, אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.
אפרת ורד: בנוסף, יש 16,000,000 ביצים למגדלים חדשים נוספים, מתוכם מכסה של לפחות 6,000,000 למגדלים חדשים מקרב בני מיעוטים.
חמד עמאר: עד 6,000,000 ביצים.
אפרת ורד: עד 6,000,000 ביצים זה לבני מיעוטים בלבד.
חמד עמאר: בנוגע לסעיף 5(א)2) אני רוצה לבקש, להגדיל את המכסה.
חמד עמאר: היום לא נמצא בכלל מגדלים במגזר המיעוטים.
חמד עמאר: בנוסף, אני רוצה שייכתב בבירור כי שליש מהמכסה תוקצה ליישובים דרוזים.
כרמל שאמה-הכהן: תתייחסו למה שהציע חבר הכנסת.
יוסי ישי: אנחנו קבענו מספר של 6,000,000 ביצים למגזרי המיעוטים.
יוסי ישי: המשמעות היא, ש-6,00,000 האלה מיועדים רק למגזרי מיעוטים, ואנחנו לא יכולים לעשות בהם שימוש.
יוסי ישי: מתוך הניסיון שלנו, יש קושי בטווח הקצר בכל מה שקשור בקבלת היתרי בנייה.
יוסי ישי: אם אנחנו נקצוב פה כמות העולה על הכמות כאן ובגלל מגבלות של היתרי בנייה לא נוכל לממש אותה, אנחנו איבדנו את הכמות הזו, יהיה מחסור בביצים ונצטרך לייבא ביצים.
יוסי ישי: אני מזכיר את הניסוח: עד 6,000,000 מיועדים למגדלי המיעוטים בלבד, אבל הם רשאים להגיש גם ב-10,000,000.
יוסי ישי: כלומר, הם לא מוגבלים.
יוסי ישי: זה לא מחנה סגור של 6,000,000 ביצים המיועדים רק למגזרי המיעוטים.
יוסי ישי: זו רצפה ולא תקרה.
חמד עמאר: האם תוכל לספר לי היום על חקלאי אחד מהמגזר הדרוזי שמגדל ביצים ויש לו מכסה של ביצה אחת?
יוסי ישי: זו הסיבה לתיקון הזה.
חמד עמאר: בגלל זה אני רוצה להגדיל את המכסה של ה-6,000,000 ביצים.
חמד עמאר: הרבה רוצים להיכנס לחקלאות.
חמד עמאר: יש הרבה אדמות במגזר הדרוזי, ואפשר לבנות בשטח חקלאי.
חמד עמאר: יש אפשרות להגדיל את זה.
חמד עמאר: אני רוצה שיירשם: שליש ליישובים דרוזים.
חמד עמאר: איפה שרוצים, מגדירים דרוזים כדרוזים.
חמד עמאר: איפה שלא רוצים מגדירים את הדרוזים בתור מיעוטים, ואז הם לא יכולים לקבל שום דבר.
חמד עמאר: כאן אני רוצה שיירשם: שליש מתוכם ליישובים דרוזים.
יוסי ישי: אני חוזר על מה שאמרתי.
יוסי ישי: 6,000,000 ביצים מתוך 16,000,000 ביצים זה יותר משליש.
יוסי ישי: זו רצפה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא רוצה שמתוך ה-6,000,000 ביצים שתקצה שליש לדרוזים.
אתי בנדלר: 2,000,000 ביצים.
יוסי ישי: כל צמצום מקטין את האפשרות לייצר.
יוסי ישי: אם לא יהיו מגדלים דרוזים שמקבלים היתרים, הפסדתי ייצור ונצטרך לייבא מטורקיה.
חמד עמאר: אז תרשום: עד 2,000,000 ביצים.
לאה ורון: אפשר לנסח את זה.
חמד עמאר: שיהיה ברור, שתהיה עדיפות לדרוזי לבוא, להתמודד ולקבל מכסה.
ערן אתינגר: למיטב ידיעתנו, וכך הודענו לבג"צ, אין היום, למעט מכסה אחת, מגדלים ממגזר המיעוטים: דרוזים, צ'רקסים, מוסלמים או נוצרים, ואין מקום להבחנות ביניהם כי אין בכלל מגדלים.
ערן אתינגר: לכן, אין מקום לעשות הבחנות בתוך הקבוצה הזאת.
חמד עמאר: אני רוצה לעשות הבחנה.
חמד עמאר: אני אומר לך ולוועדה: איפה שרוצים שמים את הדרוזים בתוך המיעוטים, ואיפה שלא רצים אומרים דרוזים.
חמד עמאר: כאן אני רוצה לרשום דרוזי.
ערן אתינגר: אין שום בעיה.
ערן אתינגר: היועצת המשפטית הבהירה שנבהיר במפורש, שגם הדרוזים והצ'רקסים נכללים.
אתי בנדלר: זה לא מה שמבקש חה"כ עמר.
אתי בנדלר: בחקיקה הנוסח הוא: "האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית".
חמד עמאר: אני לא רוצה שיירשם: "לרבות הדרוזים והצ'רקסים", אלא שיירשם "דרוזים".
חמד עמאר: שתהיה להם מכסה של שליש מתוך ה-6,000,000 ביצים.
אתי בנדלר: כלומר, שיהיה כתוב: שליש ערבית, שליש דרוזית ושליש צ'רקסית.
חמד עמאר: לא. שליש לדרוזים וצ'רקסים, ושני שליש יישארו לערבים.
חמד עמאר: לכל מי ששייך לבני מיעוטים.
יוסי ישי: אני מציע להשאיר את  תת הסעיף הזה לסוף.
יוסי ישי: אני רוצה להתייעץ.
חמד עמאר: אם אתה רוצה להתייעץ, גם אני רוצה להתייעץ.
יוסי ישי: אני רוצה להתקדם.
יוסי ישי: אני מפחד להישאר עם ריק.
חמד עמאר: בוא נתקדם ביחד.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, יש לך זמן להתייעץ.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פה.
יוסי ישי: אולי תברר את שאר הדברים בסעיף הזה, ותשאיר רק את זה?
חמד עמאר: גם אני אתייעץ.
כרמל שאמה-הכהן: נותרה לנו עבודה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מנצלים את הזמן לדברים אחרים, ואנחנו נותנים לך שהות להתייעץ ולהביא עמדה מנומקת ומבוססת יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לסעיף 6.
אתי בנדלר: אבל יש עוד שאלות בנוגע לתקנה 5. לגבי תקנת משנה (ב) – קביעת מכסות לפי תקנת משנה (א)(1), שזה 10,000,000 למגדלים חדשים תותנה בתנאים.
אתי בנדלר: האם הכוונה היא לתנאים מצטברים או לתנאים חלופיים?
ערן אתינגר: לתנאים מצטברים.
אתי בנדלר: אז נכתוב: "כל אלה".
יעקב כהן: אין פה מתן מענה לשאלתו של חה"כ חסון.
כרמל שאמה-הכהן: לא נעבור הלאה מבלי לתת מענה.
אתי בנדלר: צריכים להתייחס באמת לדרישתו של חה"כ ישראל חסון.
אתי בנדלר: בתקנת משנה (ד) אתם אומרים: "בקשה לקבלת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תוגש בתוך 60 ימים מיום פרסומן של תקנה אלה..."
אתי בנדלר: אני מבקשת, שכפי שבתקנת משנה (ה) אתם מדברים על כך שההנחיות והנהלים יפורסמו באתר המשרד, גם המועד הזה יפורסם באתר המשרד, כיוון שצריכה להיות גישה יותר פומבית מאשר רק פרסום ברשומות כדי שהמגדים החדשים הפוטנציאליים יוכלו לדעת על זכותם המוגבלת להגשת בקשות לקבלת מכסות.
אורי צוקבר: בכל מקרה המועדים זה חלק מהפרסומים.
אפרת ורד: זה גם וגם.
אתי בנדלר: פרסומן של התקנות האלה ברשומות ובהודעה באתר האינטרנט של המשרד.
אתי בנדלר: הוראה נוספת שאני מבקשת התייחסות לגביה, זו תקנת משנה (ה): "על קביעת מכסות לפי תקנה זו יחולו הנחיות ונהלים של שר החקלאות ופיתוח הכפר שיפורסמו...".
אתי בנדלר: זה בסדר גמור שיקבעו הנחיות ונהלים, בתנאי שלא יהיו בהנחיות והנהלים האלה הוראות מהותיות שיצמצמו את הזכות המהותית בדרך כלשהי כפי שנקבעת בתקנה 5.
אורי צוקבר: זה כתוב בסיפה של המשפט.
אתי בנדלר: לא. זה לא כתוב.
אתי בנדלר: כל מה שכתוב, הוא ככל שהם אינם סותרים.
אתי בנדלר: כאשר יש מגבלות נוספות אין בכך משום סתירה.
ערן אתינגר: זה מקובל עלינו.
ערן אתינגר: זה ברור שהכלים לא יכולים לקבוע מגבלה מהותית.
ערן אתינגר: הוראות טכניות יש שם.
אתי בנדלר: מגבילים ואינם סותרים.
אתי בנדלר: עם הוראות טכניות אין לי שום בעיה, אבל ברגע שמשאירים את זה לנהלים ואז אפשר להגביל עוד באמצעות נהלים והנחיות, זה לא בסדר.
אתי בנדלר: אני רוצה שייכתב: אינם מגבילים או סותרים.
אפרת ורד: כפי שהוספת בתקנת משנה (ב): "בהתקיים כל אלה", אני רוצה להוסיף גם בסעיף (ג): "כל אלה".
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו נכנסים לסוגיה שהעלה חה"כ חסון.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו פותרים אותה?
לאה ורון: אנחנו מדברים על סעיף 5(א)(2).
יעקב כהן: אני רוצה להוסיף עוד בעיה למה שהעלה חה"כ חסון.
יעקב כהן: בסעיף 5(א) מדובר על כך שכל התוספות מיועדות לאזור פיתוח א' ומרום הגליל.
יעקב כהן: זה מפלה בין משפחות שכולות ביתר חלקי הארץ לבין משפחות שכולות בגליל.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב: תחומי אזורי פיתוח א' וב'.
אפרת ורד: בצפון.
יצחק וקנין: ישראל חסון לא דיבר רק על הצפון.
ערן אתינגר: אז זה בכלל פורץ את הכל.
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש כאן מגמה בסיסית לעודד את הצפון.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לשמור על הקו הזה.
אתי בנדלר: אני הבנתי שמדובר על הצפון.
לאה ורון: חה"כ חסון דיבר על הצפון.
ערן אתינגר: מבין מי שעומד ממילא בכללים האלה, לתת העדפה למשפחות שכולות.
יעקב כהן: אם יש הבנה, אין לי בעיה עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הבנה.
אתי בנדלר: אז צריך להביא את זה לידי ביטוי בתקנות.
ערן אתינגר: בהתאם להצעת מנכ"ל משרד החקלאות, אני רוצה לומר שאנחנו נציע במשותף נוסח.
ערן אתינגר: למשרד החקלאות אין את הידע והכלים לעשות מיונים בתוך אוכלוסיית נכי צה"ל.
ערן אתינגר: גם בחקיקה אחרת שנותנת העדפות לנכים ומשפחות שכולות, המנגנון הוא הישענות על אגף השיקום.
כרמל שאמה-הכהן: משפחות שכולות זו הגדרה חדה.
כרמל שאמה-הכהן: בנוגע לנכי צה"ל, אתה יכול לדבר על נכים בדרגה כזו או אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי משפחות שכולות אין ויכוח.
ערן אתינגר: אבל ברגע שיש לך ביקוש גדול והיצע מועט, מישהו צריך לקבוע אמות מידה.
ערן אתינגר: זו אחת הסיבות שאנחנו חושבים שהעניין הזה בעייתי מאוד.
ערן אתינגר: בכל מקרה, לאנשים ממשרד החקלאות אין את הידע והמיומנות לקבוע קריטריונים להבחנה בין נכי צה"ל – על מי יומלץ לתת לו מכסות ביצים.
חמד עמאר: האם אתה רוצה להעביר את ההחלטה למשרד השיקום?
ערן אתינגר: כך מקובל.
ערן אתינגר: בפטור ממכרז מזנונים במשרדי ממשלה ותחנות דלק.
ערן אתינגר: המינהל מקצה על סמך המלצה של אגף השיקום.
ערן אתינגר: בכל מקרה זה מחייב תיאום איתם, והם לא כאן.
ערן אתינגר: בכל אופן יש כאן דבר, שרוצים שהוא יופעל.
חמד עמאר: אני מבין קצת בזה.
חמד עמאר: אני בעצמי נכה צה"ל.
חמד עמאר: כאשר מדברים על תחנות דלק מדברים על נכים קשים, שמקבלים את זה כשיקום.
חמד עמאר: כאשר מדברים על מספרי מונית שמוקצים, זה לא ככה.
כרמל שאמה-הכהן: האם אי אפשר לקחת מנגנון מתהליך הקצאה אחר?
ערן אתינגר: הם צריכים להגיד לנו: אלה הבקשות שהוגשו, ומתוכן אנחנו רוצים לתת למקרים הקשים ביותר, המתאימים ביותר וכו'.
ערן אתינגר: היות ומשרד הביטחון לא כאן בדיון והוא חייב להיות בתמונה של גיבוש אמות המידה, אני מציע שניצור איתם קשר ונציע, בתקופה קצובה ביותר, נוסח בתיאום עם משרד הביטחון, שייתן מענה לדרישה של חה"כ חסון.
כרמל שאמה-הכהן: עד יום רביעי.
ערן אתינגר: אנחנו נעשה כל מאמץ.
ערן אתינגר: אני יכול לפנות אליהם.
אלי אברהם: אם אנחנו מדברים על משפחות שכולות, אני מבקש שלא לעשות אפליה בין משפחה שכולה בצפון, דרום או מרכז.
אלי אברהם: גם אני ממשפחה שכולה, ואני חושב שזה לא הוגן.
אלי אברהם: אם מישהו במקום אחר בארץ עונה על הקריטריונים, לא צריך לעשות אפליה בינו לבין אחר.
לירון אדלר-מינקא: יש לי שתי הערות.
לירון אדלר-מינקא: לגבי העניין של העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות - אנחנו חושבים שזה לא נכון לעשות את זה בדרך הזו.
לירון אדלר-מינקא: יש הרבה מגזרים, כמו משפחות של נפגעי איבה, שהמדינה עוזרת להם בכל מיני דרכים.
לירון אדלר-מינקא: כאן מחלקים משאב מוגבל, שיש לו שווי גדול, בצורה הכי שוויונית שאפשר.
לירון אדלר-מינקא: ולכן, אנחנו חושבים שלא בטוח שיש מקום לעשות את זה בצורה הזו.
לירון אדלר-מינקא: לגבי ההצעה להקצות שליש מהמכסה רק לדרוזים - לבני מיעוטים לא היו אף פעם מכסות, אז האפליה פה באה לתקן איזשהו מצב.
לירון אדלר-מינקא: זה מצב שונה מאשר זה הנוגע לנכי צה"ל.
לירון אדלר-מינקא: לגבי ההקצאה לדרוזים בלבד – כל בני המיעוטים סבלו מהמחסור הזה.