GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יערה למברגר: אפשרות אחרת היא לא ללכת להגדרות של חוק רישוי שירותי תעופה, אלא לפנות להגדרה שהשתמשנו בה בחוק הטיס שמגדירה את המהות.
אתי בנדלר: מר חלפון, אתה מוכן לחזור שוב על ההגדרה המוצעת?
רון חלפון: "מפעיל כלי טיס לשם הובלת נוסעים וכבודה בתמורה ממדינת ישראל, אליה או בשטחה".
רון חלפון: זה קולע לכל חברת תעופה שמסיעה נוסעים.
יערה למברגר: יש לנו סעיף ספציפי על הטיסות בתוך ישראל.
איתי עצמון: אני רוצה להגיב להערה של רון חלפון: ההגדרה שהקראת מתייחסת לכל הפעלה מסחרית, לא משנה מה היקף הפעילות, אם אני מבין נכון.
איתי עצמון: גם הפעלה שלא טעונה רישיון, לפי חוק רישוי שירותי תעופה?
איתי עצמון: זה מה שיוצא מההגדרה שהקראת.
איתי עצמון: כי ההגדרה הקודמת הפנתה בפירוש לחוק רישוי שירותי תעופה שהוא החוק שקובע את המסגרת החקיקתית למתן רישיון לחברות התעופה, ולכך אנחנו מכוונים, אם אני מבין נכון.
רון חלפון: אני לא מכיר הפעלה מסחרית להובלת נוסעים שלא טעונה שום רישיון.
רון חלפון: נוצרה בעיה בנוגע לחברות זרות שמרושיינות לא בהכרח לפי חוק רישוי שירותי תעופה.
איתי עצמון: הן מקבלות היתר הפעלה עונתי.
תמר פינקוס: לכן הוא מפנה לחוק הזה ולא לרישוי - - -
רון חלפון: הייתה אופציה אחת שמתייחסת לרישיונות ועל היתרים.
רון חלפון: אנחנו צריכים לזכור שחוק הטיס עדיין לא עבר, אז קשה לדבר על זה.
איתי עצמון: וגם התיקון העקיף בחוק רישוי שירותי תעופה שכולל בו, טרם עבר.
רון חלפון: לכן אנחנו מדברים על המהות.
רון חלפון: מה שאנחנו תופסים פה, למעשה, זה כל חברת תעופה שמובילה נוסעים בתמורה.
רון חלפון: זה אומר שזאת הפעלה מסחרית, אנחנו לא מדברים על הפעלה פרטית.
רון חלפון: אני לא רואה גורמים שלא נכללים בהגדרה הזאת.
אתי בנדלר: עליי זה מקובל.
דפנה עין דור: צריך אולי להגיד "וכבודתם", שזה לא יחול על כל חברות המטען כי זה אולי חברה אחרת.
דפנה עין דור: אז "לשם הובלת נוסעים וכבודתם".
רינה פאר: זאת הגדרה כוללנית טובה מאוד.
רון חלפון: לעניין הגדרת מארגן: אני רואה בפרוטוקול את הגדרת "מארגן", אני לא רואה בנוסח שהופץ באתר הוועדה.
רון חלפון: רציתי לדעת שעל זה אנחנו מדברים באמת.
רון חלפון: מהי הגדרת "מארגן" כרגע?
אתי בנדלר: "אדם השוכר קיבולת בכלי טיס, כולה או חלקה, לצורך מכירתה לאחרים".
רון חלפון: זה לא נמצא בנוסח שהופץ.
אתי בנדלר: ודאי שכן.
סלעית קולר: לא, זה היה בדף אחר.
סלעית קולר: הייתה איזושהי תקלה.
לאה ורון: זה בסוף העמוד למטה.
לאה ורון: אולי מאיזושהי סיבה סוף העמוד לא הגיע אליך.
כרמל שאמה-הכהן: זה מופיע.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות להגדרות?
רון חלפון: לעניין "טיסה שבוטלה" – משרד התחבורה סבור שהגדרה של טיסה שבוטלה עקב איחור של שש שעות זאת הגדרה מצמצמת מדי.
רון חלפון: אנחנו חושבים ששש שעות, בעיקר בטיסות ארוכות, זה דבר שקורה.
רון חלפון: תוך כדי כך הנוסעים יקבלו סיוע.
רון חלפון: לדעתנו, סביר יותר להפוך לטיסה שבוטלה ומזכה בפיצוי כספי, טיסה שאיחרה בשמונה שעות.
אתי בנדלר: זאת אומרת, אתה מציע במקום 6 שעות, שמונה שעות?
כרמל שאמה-הכהן: יש התנגדות לשמונה שעות?
סלעית קולר: אני.
סלעית קולר: אני קוראת את הפסיקה, אני מקבלת את התלונות – זה כל כך נפוץ.
סלעית קולר: אנשים נתקעים בשדה התעופה למשך שעות על גבי שעות, וככל שתרחיב את זה יותר תיתן יד חופשית לאותן חברות שגם היום מרגישות שבית המשפט נורא נחמד אליהן, ואומר "זמן סביר"-"זמן לא סביר", מתייחס לפיצוי כספי רק אחרי שתים עשרה שעות – ברמות של איחורים מאוד גדולים.
סלעית קולר: זה הפך להיות מצב שבו אתה מקבל כרטיס טיסה ולא יודע מתי תטוס.
סלעית קולר: תצמצם את המועד של הפיצוי הכספי – תראה איך הדברים מסתדרים: איך יש פחות תלונות לסוכני הנסיעות, פחות תלונות לחברות התעופה, פחות בלגנים בשדה.
תמר פינקוס: צריך להבדיל בין מה שנגדיר בחקיקה לבין תלונות פרטניות שישנן, ומה עושים בתי משפט.
תמר פינקוס: כי בגלל זה באות התקנות, ואנחנו קובעים את הפיצויים, וקובעים מתי מחזירים עלות כרטיס.
תמר פינקוס: לחלוטין מקובלת עליי עמדת משרד התחבורה, וגם אני, כמי שממונה על הדאגה לצרכנים סבורה ששש שעות זה קצר מדי.
תמר פינקוס: גם בשש שעות הם מקבלים את הפיצויים שישנם כאן.
תמר פינקוס: שמונה שעות זה זמן סביר.
כרמל שאמה-הכהן: גם אני בעד שמונה שעות.
רינה פאר: אני חוזרת להגדרה של "מארגן", ומציעה ליצור סימטריה בינה לבין "מפעיל טיסה" בכך שייאמר "מארגן – אדם השוכר קיבולת בכלי טיס, לשם הובלת נוסעים וכבודה בתמורה, כולה או חלקה, וגו'".
רינה פאר: כי האמירה "אדם השוכר כלי טיס" בלי לייחד את זה להובלה של נוסעים בתמורה, למעשה, משאירה "כלי טיס של מטען" בתוך ההגדרה.
רינה פאר: לא לכך הכוונה כאן.
רינה פאר: זה עושה סינכרוניזציה בין ההגדרות.
רון חלפון: אני מסכים עם ההערה.
אתי בנדלר: אם כך, נצטרך לבטל עוד.
אתי בנדלר: אולי גם ההגדרה של "טיסה מסחרית" תהיה מיותרת.
תמר פינקוס: זה באמת "אדם השוכר קיבולת בכלי טיס, כולה או חלקה להטסת בני אדם וכבודתם".
דפנה עין דור: בנושא של רישום יתר – כרגע מנוסח: "רישום מקומות מוזמנים ומאושרים בידי מפעיל טיסה או מארגן בכמות העולה על קיבולת כלי הטיס".
דפנה עין דור: מכיוון שהיום בהסכמי code share, למשל, לא בהכרח מפעיל הטיסה הוא זה שמשווק את המקומות, וזה כולל גם החברה שיש לו איתה הסכם, אז צריך להיות "מי שהוסמך על כך על ידם".
דפנה עין דור: להכליל גם את ה-code sharing.
אתי בנדלר: אז מה את מציעה: "בידי מפעיל טיסה, מארגן או מי מטעמם"?
דפנה עין דור: או "מי שהוסמך על כך על-ידם" או "מי מטעמם".
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לעבור להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1, סעיף ההגדרות, כפוף לכל ההערות והשינויים שנרשמו בפרוטוקול ונרשמו בידי היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: ההצבעה היא על סעיף 1 מתחילתו ועד סופו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 1–  רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1  אושר.
כרמל שאמה-הכהן: אושר פה-אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לסעיף 2. נא להקריא אותו, בבקשה.
איתי עצמון: הקראה:     נוסע הזכאי להטבות  2. (א)	נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה לטיסה שמתקיימות בה נסיבות המקימות עילה לקבלת הטבות, כאמור בסעיפים 5, 6, 7 או 8, לפי העניין (להלן – עילה מזכה), זכאי להטבות כאמור בסעיף 3, כולן או חלקן, בהתקיים אחד מאלה:    (1)	הגיע לשדה התעופה והזדהה בפני נציג מטעם מפעיל הטיסה או המארגן;     (2)	קיבל הודעה מאת מפעיל הטיסה, המארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות בדבר העברתו מהטיסה שלגביה הונפק לו כרטיס טיסה, לטיסה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לחלק הזה של סעיף 2?
אתי בנדלר: אולי כדאי להקריא גם את סעיף קטן (ב).
איתי עצמון: (ב)	על אף האמור בסעיף קטן (א), נוסע לא יהיה זכאי להטבות האמורות בסעיף 3 אם לא שילם על כרטיס הטיסה, או אם שילם תעריף מופחת שאינו מוצע לציבור באופן ישיר או עקיף, למעט אם הונפק לו כרטיס טיסה מתוקף חברותו בתכנית הטבות של מפעיל טיסה או מארגן.
יערה למברגר: למרות הדיונים הקודמים בקריאה מחודשת אני תוהה אם בכלל צריכים את 1 ואת 2. לגבי 1, במקום אחר בהצעת החוק הוכנס עניין הזמן שצריך להגיע לפני הטיסה לצ'ק-אין, וזה שאדם מגיע ומזדהה כבר מוטמע במקום אחר בהצעת החוק; לגבי הנושא השני: "קיבל הודעה מאת המפעיל" – אני תוהה.
יערה למברגר: אם הוא קיבל הודעה בדרך אחרת שהטיסה בוטלה ולא מתקיימת, אז אם הוא לא מקבל הודעה מהאנשים שמודיעים על כך, אז עכשיו הוא לא זכאי לפיצוי ולסיוע?
יערה למברגר: אני פשוט תוהה למה צריך - - - ב-1, 2. אם מונפק לו כרטיס טיסה ומתקיימות נסיבות המקיימות עילה לקבלת הטבות, זאת אומרת הטיסה היא לשעה מסוימת אבל יצאה מספר שעות אחר כך או שהיא בוטלה.
אתי בנדלר: התשובה היא מאוד פשוטה: נניח שאדם קנה כרטיס ולא התייצב בשדה התעופה, אבל הוא גם לא קיבל הודעה על כך שהטיסה בוטלה או שיש עיכוב או הקדמה, אבל הוא פשוט לא התייצב.
אתי בנדלר: אגב, שכחנו לדבר על הקדמה.
יערה למברגר: זה ב-5(ג).
יערה למברגר: עניין ההתייצבות מוסדר במקום אחר.
יערה למברגר: בגלל זה אמרתי.
איתי עצמון: רק לגבי סירוב להעלות נוסע טיסה, לא לגבי כל העילות.
איתי עצמון: סעיף 5 מדבר על סירוב להעלות נוסע.
אתי בנדלר: בעצם על over booking.
יערה למברגר: רק שם אנחנו נותנים לזה מענה?
אתי בנדלר: אין תשובה כללית.
אתי בנדלר: לגבי כל הנסיבות שמזכות בסוג כלשהי של הטבה התנאי לכך הוא שהוא התייצב במועד בשדה או שהוא קיבל הודעה על כך שהטיסה בוטלה, ואז פוטרים אותו מהצורך להגיע לשדה.
דפנה עין דור: אבל ב-2(א)(1) חסרה המילה "במועד".
דפנה עין דור: אם הוא הגיע 10 דקות לפני מועד הטיסה הוא כביכול בסדר, והוא זכאי לפיצוי.
אתי בנדלר: זה היה אחד הדיונים שהתקיימו כאן, מהו המועד לצורך העניין, ובסופו של דבר סוכם למחוק את זה.
יערה למברגר: אז פתרנו את זה רק ב-5(ג) ששם זה על סירוב להעלות לטיסה, אבל השאלה אם ההתייצבות הזאת נדרשת.
יערה למברגר: אתם בעצם מפנים את תשומת הלב ש-5(ג) זה רק על סירוב להעלות לטיסה.
אתי בנדלר: אפשר שזה יהיה "במועד שנקבע לשם כך ושהובא לידיעתו על ידי מפעיל הטיסה, מארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות בעת הזמנת כרטיס הטיסה, ואם לא נקבע מועד כאמור, 90 דקות לפחות לפני מועד ההמראה הנקוב בכרטיס הטיסה שבידיו".
אתי בנדלר: את העיקרון הזה צריך להכניס לפסקה 1.
רינה פאר: מאחר שמונחת בפנינו ההצעה להוספתו של סעיף 8א רבתי, סעיף 2(א)(1) לא נותן ביטוי לסיטואציה שבה, בעיקר בטיסות שכר, מגיעים נוסעים עם כרטיסים שהונפקו להם ל-6:00 בבוקר כשהטיסה היא ב-18:00 בערב, וב-6:00 בבוקר אין נציג של מפעיל הטיסה.
רינה פאר: אין בפני מי להזדהות.
רינה פאר: אנחנו, רשות שדות התעופה, סופגים את כל הבלגן – באים אלינו, מחפשים מנהל תורן, מטרידים – לא מטרידים, כי הנוסעים הם מסכנים, ומתגודדים ליד המודיעין- -
כרמל שאמה-הכהן: למה הם הגיעו ב-6:00 בבוקר?
כרמל שאמה-הכהן: רינה פאר:     	כך שאין נפקות מעשית להוראה של 2(א)(1) לגבי המקרים האלה.
אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת לבך לכך שמפנים כאן להטבות לפי סעיפים 5, 6, 7 ו-8 ולא לפי סעיף 8א, שכמובן יקבל מספור שוטף בהצעת החוק החדשה.
רינה פאר: אבל צריך להחריג באיזושהי צורה- -
אתי בנדלר: לצורך קבלת הפיצוי לגבי טיסות פיקטיביות אין צורך שיתקיימו התנאים שאמורים בסעיף 2, לכן אני לא צריכה להחריג.
רינה פאר: בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות.
צבי שפר: אני שוב חוזר על עמדת ההסתדרות: אנחנו מבקשים שיהיה סעיף שמחריג את החוק משביתה ומהשבתה, אבל אם לא תתקבל ההצעה שלנו, פה זה סעיף שמדבר על כל העילות, וכדאי להכניס החרגה כמו שהכניסו בסעיף 7. סעיף 7 זה רק על ביטול, ופה זה מדבר על כל העילות.
צבי שפר: כאן זה המקום להכניס החרגה, שאם העילה נובעת מסיבות של שביתה או השבתה.
תמר קלהורה: אני אשיב על זה.
תמר קלהורה: קודם כול אני מתנצלת שלא נרשמתי מראש.
תמר קלהורה: היה לי עומס של ישיבות, וזה פשוט פרח מזיכרוני.
תמר קלהורה: התשובה לעניין הזה, לפחות בדיני הנזיקין, כבר קבועה בפקודת הנזיקין.
תמר קלהורה: יש הגנה.
תמר קלהורה: לא ניתן לתבוע בשל הפרת חוזה- -
צבי שפר: אבל ברשלנות אפשר, כולל פסק דין שניתן לאחרונה בעניין ראשון לציון.
צבי שפר: ברשלנות אפשר לתבוע, אנחנו רוצים למנוע את זה.
צבי שפר: יש עילות, אפשר לתבוע, פה לא צריך ליצור עילה חדשה.
צבי שפר: תמר קלהורה:     	אני לא בטוחה שבעידן הנוכחי ההלכה שאומרת שניתן לעקוף את ההגנה הספציפית הזאת דרך עוולת הרשלנות תחזיק מים.
צבי שפר: אבל בכל מקרה המטֶריה הזאת היא גם מטריה חוזית.
צבי שפר: אני מתקשה לראות איך זה ילך.
צבי שפר: אם גברתי תשב כשופטת בדיון, אני אשמח.
צבי שפר: אבל אנחנו לא יודעים מי יישב בדיון, ואנחנו יודעים שבתי המשפט הם מאוד יצירתיים.
צבי שפר: אנחנו לא רוצים לתת עילה בנוסף למה שיש היום.
צבי שפר: זאת דרישה לגיטימית.
צבי שפר: הרבה חוקים מוחרגים: חוק הגנת הצרכן לא חל על בנקים ועל חברות ביטוח- -
תמר פינקוס: בגלל האימפריאליזם שלהם, לא מכיוון שחשוב - -
צבי שפר: אבל זה גופים חשובים שצריכים להיות בחוק, והם לא בחוק.
לאה ורון: זה בחקיקה אחרת.
צבי שפר: בסך הכול אנחנו לא רוצים שהנוסע או המפעיל יחזור לוועד העובדים או לארגון העובדים ויתבע אותם, ואנחנו נהיה תלויים בחסדיו של השופט.
צבי שפר: אנחנו רוצים שבמקרה שיושב ראש הוועד או חברי הוועד ייכנסו לכתב התביעה, תוגש בקשה למחיקה על הסף, והיא תתקבל בלי צורך להתחיל להתפלפל אם כן או לא.
צבי שפר: רשלנות, הפרת חוזה – מחר יכול להשתנות החוק, ואנחנו לא מעוניינים שתיתוסף עוד עילה שתפגע למעשה בחירות ההתארגנות, כי בן אדם יחשוב פעמיים עם לקיים שביתה או לא.
צבי שפר: זה גם לא המטרה של החוק.
תמר קלהורה: אני רק אציין שבטיוטת חוק דיני ממונות שהיום התחלנו להעביר אותה בוועדת שרים – ולכן גם הגעתי באיחור לישיבה, ושוב אני מתנצלת על כך – ההוראה של הגנה מפני שביתה הופכת להיות הגנה כללית בדיני הנזיקין, גם כלפי עוולת הרשלנות.
תמר קלהורה: יש גם פסיקה ישנה שאומרת שאפשר לעקוף את זה דרך עוולת הרשלנות.
תמר קלהורה: לדעתי, היום הפסיקה הזאת תחזיק.
תמר קלהורה: בטיוטת חוק דיני ממונות שכולנו תקווה שעד פורים תהפוך להיות הצעת חוק, אם ועדת שרים תסיים את עבודתה, לקחנו את ההגנה הזאת של "גרם הפרת חוזה", והפכנו אותה להגנה כללית בנזיקין.
תמר קלהורה: כלומר לא ניתן יהיה לתבוע שובתים בנזיקין בכל עוולה – לא רק "גרם הפרת חוזה", אלא גם רשלנות וגם אחרת.
תמר קלהורה: כלומר הכוונה של הדין היא להרחיב את ההגנה על השובתים ולא לצמצם אותה.
תמר קלהורה: לכן אני אומרת שזה לא חיוני.
צבי שפר: אז בעצם את אומרת שאנחנו ניצור עילה חדשה שחוק דיני ממונות לא יחול עליה.
צבי שפר: אז אני לא אתבע בנזיקין, אלא על פי חוק- -
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה של אדוני ברורה.
אתי בנדלר: אני סבורה שככל שהמגמה היא לתת פטור מתביעות, גם לפי החוק הזה, ככל שהמניעה לטוס במועד נבעה משביתה או מהשבתה, ראוי שבשלב זה נעגן את זה, וככל שחוק דיני ממונות יתקדם ויהפוך לחוק הוא יתקן את ההגנה שתינתן כאן כדי למנוע ספק שזאת אחת העילות.
אתי בנדלר: אני פונה לנציגי חברות התעופה ומציעה שתעבירו לוועדה לקראת הדיון הבא, ברשותך, אדוני היושב ראש, סעיף מוצע לפטורים או להגנות מפני תביעות כדי שהוועדה תוכל לדון בזה כדי שלא תעלו את זה אגב דיון בכל מילה או בכל סעיף לחוד.
אתי בנדלר: באותו סעיף נשקול גם לעגן את הנושא של השביתה או ההשבתה.
צבי שפר: אין בעיה.
צבי שפר: נשמח להעביר הצעה.
תמר קלהורה: מדברים כמובן רק על שביתה או השבתת עובדים.
אתי בנדלר: אינני יודעת, זאת שאלה מאוד טובה.
תמר קלהורה: ההגנה הנזיקית - - -
אתי בנדלר: בסעיף 62 לפקודת הנזיקין: "לעניין סעיף זה היחסים הנוצרים על-ידי - - - לא ייחשבו כחוזה, ושביתה והשבתה לא ייחשבו הפרת חוזה".
תמר קלהורה: נדמה לי שהפסיקה מפרשת את זה כשביתה או השבתה.
אתי בנדלר: מה שמעוגן בפסיקה נשאיר לפסיקה.
אתי בנדלר: אנחנו ניצמד לדפוס המקובל בחקיקה.
תמר קלהורה: הפסיקה היא דין.
צבי שפר: גם ההסתדרות בעד שביתות כדין.
אתי בנדלר: לא כתוב "כדין".
אתי בנדלר: אגב, דין לא כולל פסיקה.
אתי בנדלר: תקראי את חוק הפרשנות לצורך העניין.
יערה למברגר: אני מנסה להבין מה ההצעה.
יערה למברגר: האם ההצעה היא לקבוע סעיף שיחול גם על עיכוב וגם על ביטול?
יערה למברגר: כי לביטול הסעיף הקיים נותן מענה.
אתי בנדלר: אבל זה מה שאמרתי בדיוק שאת ההגנה הקיימת היום לגבי ביטולים בסעיף 7(ג)(3) צריכים להרחיב, לשלוף מהמיקום ולהחיל את זה גם על עיכוב.
יערה למברגר: במצב של עיכוב נכון שתהיה הגנה, אבל השאלה היא האם במצב כזה כל ההטבות צריכות לתת פטור מלא.
אתי בנדלר: העליתי את זה בשלב מוקדם, ואמרתי שייתכן שההגנות שניתנות לא צריכות לתת פטור מושלם לכל ההטבות, לפי החוק הזה, אלא רק לחלקן.
אתי בנדלר: זאת אומרת שלא יהיה פיצוי אבל תהיה החובה להלין, תהיה חובה לתת ארוחות וכדומה.
אליהו ישי: ב-7(ג) כתוב "רק פיצוי כספי", בכל מקרה.
יערה למברגר: בכל מקרה כשחושבים על נושא של שביתה והשבתה צריך לשים לב אם המפעיל יכול היה לצפות מראש או למנוע את זה.
יערה למברגר: למשל, אם יש ארגון עובדים שמודיע שבתאריך מסוים הוא יחל בשביתה, יש האפשרות להודיע מראש.
יערה למברגר: לא להגיד, אם זה שביתה זה לא בשליטתי.
צבי שפר: כל שביתה כדין חייבת בהודעה של 14 יום מראש לפחות.
עומר שלו: האם אני צריך לבטל מראש את הטיסה כי ארגון מסוים הודיע שבעוד 14 ימים הוא שובת?
עומר שלו: אני צריך לבטל את לוח הטיסות שלי לאותו מועד?
עומר שלו: זה לא יעמוד בפרקטיקה, להפך, זה ייצור נזק רב יותר כי אנחנו נרצה להגן על עצמנו ונודיע שבעוד 14 יום אנחנו לא מקיימים טיסות כי יש שביתה.
עומר שלו: וכשנרצה לשקם את לוח הזמנים הזה לא תמיד נצליח.
צבי שפר: זה גם יפגע בשביתה עצמה כאמצעי לחץ.
יערה למברגר: אני לא בטוחה שכאמצעי לחץ- -
יוסי פלד: לא צריך לשבות בשדה התעופה, זה נורא פשוט.
צבי שפר: לא בשדה תעופה ולא בחברת חשמל ולא ב"מקורות" ולא בשום דבר – וזהו.
תמר קלהורה: אולי בסופו של דבר לא תהיה שביתה, אולי היא תימנע ברגע האחרון.
צבי שפר: נשמע מוזר, אבל אנחנו נגד שביתות.
יוסי פלד: זה באמת נשמע מוזר.
צבי שפר: אנחנו אחראים מספיק כדי להודיע מראש.
צבי שפר: אנחנו מוכנים להצעה של משרד המשפטים שזה שביתה כדין או כל הגדרה שהיא כדין.
תמר קלהורה: זאת שאלה מאוד מעניינת, מה באמת ההשלכות של שביתה לעניין החובות של החברות.
תמר קלהורה: אם אנחנו אומרים שהם צריכים להודיע, ובסוף אין שביתה, והם כן יכולים לקיים את הטיסות במועד, תיווצר אנדרלמוסיה אדירה.
תמר קלהורה: לכן יכול להיות שצריך לעבור סעיף-סעיף ואולי אפילו לייצר הוראה מיוחדת מה צריך לעשות במקרים כאלה.
תמר קלהורה: יכול להיות שזה לא כל כך רק עניין של פטור כמו עניין של הוראות מיוחדות לשביתה.
תמר קלהורה: כי זאת באמת סיטואציה ייחודית.
אתי בנדלר: המסקנה שעולה מכך היא שלקראת הדיון הבא כדאי שתקיימו דיונים ביניכם ותגבשו את עמדת הממשלה לעניין הזה ומה המפעילים מבקשים.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון הבא יהיה בקרוב.
סלעית קולר: סעיף 2(ב): "נוסע לא יהיה זכאי להטבות האמורות בסעיף 3 אם לא שילם על כרטיס הטיסה" – משתמע כאילו אני צריכה לשלם אישית על הכרטיס.
סלעית קולר: ההגדרה הזאת קצת בעייתית.
סלעית קולר: צריך להיות "לא שולם על הכרטיס".
סלעית קולר: "או אם שילם תעריף מופחת שאינו מוצע"- -
יערה למברגר: מה זאת אומרת, "אם לא שולם הכרטיס"?
יערה למברגר: זה ניסה להגיד שהנוסע שילם גם אם המעביד שילם.
יערה למברגר: הכרטיס שולם.
סלעית קולר: אם אני נותנת כרטיס במתנה לחברה שלי, לא מגיע לך אם את מתעכבת?
יערה למברגר: אם המעביד שילם בעבור העובד- -
דפנה עין דור: הוא לא קיבל סנדביץ', אז לא מגיע לו סנדביץ'?
יערה למברגר: הוא לא יקבל פיצוי כספי.
סלעית קולר: אבא שלי יכול לקבל כרטיס?
אתי בנדלר: אם אני רוכשת לבני משפחתי את הכרטיס, ואני משלמת, אז רק אני אקבל פיצוי ולא בני משפחתי?
אתי בנדלר: אני לא מבינה בכלל את הרעיון.
אתי בנדלר: ברור שמדובר כאן על כך שמי שמקבל כרטיס חינם- -
כרמל שאמה-הכהן: אם אני קונה לאדם כרטיס אני קונה לו גם את הזכות לקבל את הפיצוי.
סלעית קולר: אז זה צריך להיות ברור בהגדרה כי זה לא ברור.
אתי בנדלר: כשדיברת שיניתי ל"אם לא שולם".
סלעית קולר: דבר נוסף: יש פה העניין של ההנחה: "שילם תעריף מופחת שאינו מוצע לציבור באופן ישיר או עקיף" –  לא ברור לי אם זה אומר שאם ניהלתי משא ומתן מול סוכן הנסיעות וקיבלתי הצעה נמוכה יותר, האם זה אומר שזה כלול או לא כלול פה?
אתי בנדלר: אם השגת תעריף מופחת זה בסדר, אבל אם שילמת רק 10% כי את בת משפחה של עובד בחברת התעופה, אז את לא תהיי זכאית לפיצוי.
סלעית קולר: השאלה היא מה לא מגיע לי, פיצוי כספי או סנדביץ'?
אתי בנדלר: מדובר בדרך כלל על אנשים שטסים על בסיס מקום חופשי ובני משפחה במסגרת הטבות שניתנות לעובדים, ולכן נראה היה שבאמת לא מגיעות הטבות במקרה הזה.
תמר פינקוס: צריך לכתוב את זה ברור.
אתי בנדלר: מה לא ברור?
תמר פינקוס: כתוב כאן: "אם שולם תעריף מופחת שלא מוצע לציבור", ואני ניהלתי משא ומתן עם הסוכן, והוא החליט לתת לי את זה בהנחה- -
יערה למברגר: מי שהצליח לנהל משא ומתן עם חברת תעופה סדירה ולהוריד את התעריף- -
תמר פינקוס: אני.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוכש כרטיס בטיסה סדירה דרך הדקה ה-90, ואני לפעמים מקבל הנחה של דולרים בודדים, אבל מקבל הנחה מהתעריף.
יערה למברגר: אני לא יודעת אם זאת הנחה שמוצעת לציבור הרחב.
כרמל שאמה-הכהן: היא לא מוצעת, זאת הנחה שקיבלתי באופן פרטני.
יערה למברגר: אם אני הייתי מתקשרת ועושה את אותו משא ומתן הייתי מגיעה לאותו דבר.
תמר פינקוס: לא יודעת.
לאה ורון: או שכן או שלא.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה עדיין לא מוצע לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: זה פתח לוויכוח.
תמר פינקוס: אם את רוצה גם להתקשר, וגם לך יעשו את זה, זה לא עושה את זה לכל הציבור.
תמר פינקוס: זה הרעיון בחוק להגנת הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: כי זה לא מוצע, זה משהו שהשגתי אותו.
יוסי פלד: - - - אבל זה מוצע לציבור.
תמר פינקוס: לא, ממש לא.
יוסי פלד: יש פה ערבוב בין הנחה לבין תעריף.
יוסי פלד: תעריף מוצע לציבור, וסוכן יכול לתת הנחה – זה לא קשור.
יוסי פלד: אם התעריף לא זמין לציבור בכלל ולא במערכות ההזמנות כמו ב- - - כמו 10% לבני משפחה, שזאת כוונת החוק, ברור שהוא לא זכאי לפיצוי הזה.
יוסי פלד: לא מדובר על ההנחה או על העסקה המיוחדת שהגעת אליה – את העסקה אתה מקבל על תעריף שמוצע לציבור.
יוסי פלד: מדובר פה על מחלקות שהן לא זמינות לציבור.
תמר פינקוס: צריך להיות במחלקות שאינן זמינות לציבור.
תמר פינקוס: ההגדרה רחבה מדי.
יוסי פלד: זה רשום בסדר גמור.
אתי בנדלר: במקום "שלא מוצע" – "שלא ניתן לציבור"
תמר פינקוס: אפשר להגיד במקום "תעריף מופחת", "תעריף מיוחד"?
תמר פינקוס: כדי שנדע שזה לא עניין של הוזלה, אלא תעריף מיוחד שלא ניתן לציבור.
אתי בנדלר: במקום "מופחת" יהיה: "תעריף מיוחד שלא ניתן לציבור באופן ישיר או עקיף".
יוסי פלד: ובחלק הראשון – "אם לא שולם תעריף"?
דפנה עין דור: אולי גם "חבילת התיור".
תמר פינקוס: גם את חבילת התיור צריך להכניס לפה, נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאין עוד הערות לגבי סעיף 2. אנחנו מצביעים על סעיף 2.
אתי בנדלר: עם התיקונים.
אתי בנדלר: בפסקה (1) תהיה התוספת שנשאב מסעיף 5(ג) לגבי מועד ההתייצבות; בסעיף קטן (ב) – עם השינויים שדובר עליהם, זאת אומרת: "אם לא שולם על כרטיס הטיסה או על חבילת התיור או אם שילם תעריף מיוחד שלא ניתן לציבור באופן ישיר או עקיף בתוכנית הטבות של מפעיל טיסה או מארגן".
צבי שפר: גם עניין השביתה.
אתי בנדלר: זה לא כאן.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 2, לרבות התיקונים?
דפנה עין דור: כמו כן מי שהוסמך מטעמו עם ה-code share.
דפנה עין דור: צריך לעשות את זה גורף בעניין הזה כי הם מקבלים גם הטבות- -
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר יהיה רק בקריאה שנייה ושלישית כי כבר הצבענו.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לפני הצבעה לסעיפים הבאים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 2 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 2 אושר פה אחד.
תמר פינקוס: הוספנו "מי מטעמו" על מפעיל טיסה?
יערה למברגר: לא צריך "מי מטעמו".
לאה ורון: ככל שיצטרכו מבחינת הנוסח תוסיף את זה היועצת המשפטית לוועדה ועורך הדין עצמון.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 3, בבקשה.
איתי עצמון: הקראה:     סוגי ההטבות 3. ההטבות לפי חוק זה הן:   (1)	שירותי סיוע ללא תשלום כמפורט להלן:    (א)	מזון ומשקאות בהתאם לזמן ההמתנה;    (ב)	אירוח בבית מלון אם נדרשת שהייה של לילה אחד או יותר או אם נדרשת שהייה ארוכה מהשהייה שתוכננה על ידי הנוסע;    (ג)	שירותי הסעה בין שדה התעופה למקום שהייתו של הנוסע;    (ד)	שתי שיחות טלפון וכן משלוח הודעה באמצעות פקסימיליה או דואר אלקטרוני לפי בחירת הנוסע;
איתי עצמון: ב-(ג) יש הצעה של משרד התחבורה ל"מקום שנקבע כמקום אירוח של הנוסע".
איתי עצמון: (2)	החזר הוצאות בהתאם להוראות אלה:   (א)	ההחזר יהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל; מפעיל טיסה או מארגן ישלם החזר כאמור בתוך שבעה ימים מיום שינוי מועד הטיסה או ביטולה, לפי העניין;   (ב)	הציע מפעיל טיסה או מארגן כרטיס טיסה ליעד שאינו היעד הסופי – יכלול החזר ההוצאות גם הוצאות בשל העברת הנוסע לשדה התעופה ביעד הסופי;  (3)	כרטיס טיסה ליעד הסופי של הנוסע, בתנאים הדומים ככל הניתן לתנאי כרטיס הטיסה שרכש הנוסע ובמועד המוקדם ביותר שניתן, או במועד מאוחר יותר בתיאום עם הנוסע ובכפוף לקיומם של מקומות פנויים בטיסה האחרת (בחוק זה – כרטיס טיסה חלופי);  (4)	פיצוי כספי כאמור בתוספת הראשונה; הפיצוי ישולם לנוסע במזומן, בהעברה בנקאית או בהמחאה בנקאית, ואם הסכים לכך הנוסע בכתב –בהמחאות נוסעים או באמצעי תשלום אחר.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף 3, בבקשה.
רינה פאר: לאור ההוספה העתידה של סעיף 8א רבתי, ולאור העובדה שבסעיף 2(א) לא מופיע 8א רבתי, צריך בסעיף 3 להוסיף את הפיצוי לפי 8א, כי הכותרת של סעיף 3 היא "ההטבות לפי חוק זה".
רינה פאר: אם 8א רבתי יהפוך חלק מהחוק הרי שהפיצוי שם חייב להיות כאן כחלק מהפיצויים.
אתי בנדלר: אני לא בטוחה שזאת הטבה משום שמדובר בפיצויים לדוגמה.
יערה למברגר: אבל גם ב-4 יש פיצוי עם הטבה.
אתי בנדלר: נכון, אז יכול להיות שבאמת יהיה צורך להוסיף את זה.
אתי בנדלר: סעיף 8א מדבר על פיצויים לדוגמה במקרה של טיסה פיקטיבית.
אתי בנדלר: זה נושא שעלה במהלך הדיונים והתבקשנו להביא לוועדה הצעת נוסח לסעיף שיאפשר לנוסע פוטנציאלי שמכרו לו כרטיס טיסה שבו נקבו במועד טיסה פיקטיבי שמעולם לא אושר, לתבוע פיצויים לדוגמה.
אתי בנדלר: ככל שסעיף 8א יאושר, כמובן, נתאים את סעיף 3 ונוסיף את זה, ככל שיהיה צורך לרשימת ההטבות לפי החוק.
אליהו ישי: זאת הטבה שתלויה בתביעה.
אליהו ישי: בסעיף 3 זאת לא הטבה שתלויה בתביעה.
אתי בנדלר: לכן אני מדברת כל הזמן בצורה מסויגת שנבדוק, גם אם הסעיף יאושר, אם יש צורך להכניס את זה לסעיף הזה או לא.
סלעית קולר: יש לנו כמה הערות, קודם כול לסעיף 3(1)(א): אין הגדרה של מה ותנאים וכל הדברים האלה, וגם לא יהיה בחוק.
סלעית קולר: אבל השאלה היא אם תתעורר בעיה אם לא עדיף שזה יהיה תקן מסוים בתקנות – קביעת סטנדרטים הולמים לפי אורך הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: למזון ולמשקאות?
סלעית קולר: לפי אורך הזמן.
אתי בנדלר: גודל הסנדביץ'?
סלעית קולר: לא, לא.
סלעית קולר: הכוונה היא שמזון קל בכך וכך שעות, וארוחות חמות בכך וכך שעות.
סלעית קולר: זאת הערה אחת שיש לנו שיכול להיות שיש לשקול את זה.
כרמל שאמה-הכהן: זאת לא הבעיה.
סלעית קולר: סעיף 3(1)(ד): בימינו שאפשר להוציא חמש הודעות אינטרנט בלי בעיה, זה נראה לנו קצת מעט, אפשר להרחיב את זה קצת.
סלעית קולר: אפשר לשקול את זה ולהוסיף, כי לאנשים יש פגישות, אני לא מודיע רק לבן אחד.
סלעית קולר: זאת לא שיחה אחת מהכלא.
סלעית קולר: לגבי החזר הוצאות: בעניין חבילת תיור יש בעיה עם ההחזר בסכום ששילם נוסע בשל כרטיס טיסה.
סלעית קולר: כשאנחנו מדברים על חבילת תיור אנחנו לא יודעים מה החלק של כרטיס הטיסה בה.
אתי בנדלר: מה ההצעה שלך בעניין?
אתי בנדלר: התלבטנו ולא מצאנו לזה פתרון.
סלעית קולר: האמת היא שמר פתאל יכול לתת תשובה טובה יותר כמה מזה זה כרטיס טיסה וכמה מזה לא.
תמר פינקוס: זה לא יהיה רלוונטי, צריך לפצות על כל החבילה.
סלעית קולר: איך ידעו כמה אחוז מתוך זה?
סלעית קולר: זה צריך להיות עניין של אחוזים.
תמר פינקוס: ואני חושבת שזה צריך להיות על כל החבילה.
תמר פינקוס: משום שאם אני הזמנתי חבילה של ארבעה ימים והיה לי עיכוב, ומארבעה ימים נשארו לי שלושה ימים או שלושה ורבע ימים, אז אני לא מקבלת רק על הטיסה משום שאם אני מורידה רק את זה, עדיין שילמתי על משהו שבחבילת התיור לא מקבלת.
יוסי פלד: זה נשמע סביר?
תמר פינקוס: זה נשמע לי סביר.
יערה למברגר: ואם הזמנתי חודש בארצות-הברית עם טיסות פנים?
תמר פינקוס: זה לא צ'רטר.
תמר פינקוס: אנחנו מדברים על חבילת תיור ולא אם הזמנת לך כרטיס פתוח לחודש.
תמר פינקוס: כשתמצאי לי צ'רטר לחודש לארצות-הברית אני מצטרפת.
יערה למברגר: למה זה צריך להיות צ'רטר?
תמר פינקוס: אנחנו מדברים על חבילות תיור ולא על טיסות סדירות שבן אדם עושה לעצמו.
יוסי פלד: אבל אפשר לבחון כמה עולה הכרטיס.
יוסי פלד: יש אלטרנטיבות בשוק לכל יעד.
יוסי פלד: צריך לקחת את התעריף המופחת ולהגיד- - - אבל כל החבילה?
יוסי פלד: אם יש שיט ב-5,000 דולר בטורקיה, והטיסה עולה 500 דולר- -
תמר פינקוס: אז מה קורה אם הפסדתי יומיים או יום?
יוסי פלד: זה לא נכנס לנושא של טיסות.
יוסי פלד: את יכולה לתבוע את זה בהקשרים אחרים, לא בחוק הזה.
תמר פינקוס: זה צריך להיכנס לעניין של הפיצוי כי אני הפסדתי שם בגלל הטיסה?
יוסי פלד: אבל לא בחוק הזה, תמר.
יוסי פלד: פה מדובר רק על טיסות בלבד.
יוסי פלד: חבילות לא צריכות להיכנס לכאן.
יערה למברגר: ההגדרה פה יותר רחבה ממה שעורכת הדין פינקוס אומרת.