GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע פדרסן: חוק זה לא יחול לעניין – (1) מכלי משקה כהגדרתם בחוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט– 1999; (2) אריזה של מוצר שהוא חומר מסוכן, לרבות חומר רדיואקטיבי וחומר ציטוטוקסי, אלא אם כן הוא מיועד לשימוש ביתי; (3) אריזה של חומר נפץ כהגדרתו בחוק חומרי נפץ, התשי"ד– 1954; (4) אריזות אשר לגביהן קבעו ראש הממשלה או שר הביטחון, לפי העניין, בהסכמת השר, בצו, כי הוראות החוק או חלק מהן לא יחולו מטעמים של פגיעה בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה.
יהושע פדרסן: צו כאמור אינו חייב בפרסום ברשומות.
ישראל חסון: גלעד, האם זה האריזות האלה שמצאו בלבנון?
גלעד ארדן: את זה תשאל את שר הביטחון, מאיזה אריזות הוא מוטרד?
גלעד ארדן: אה, הבנתי – של הציוד של המצלמות.
רוני קוברובסקי: מוזכר פה חוק הפיקדון, והחוק הזה מייצר מציאות חדשה שלא היתה קודם שמיון אריזות ייעשה בעיקר באתרי מיון והפרדה, ולא במקור על-ידי האזרח.
רוני קוברובסקי: לפיכך, אני מזכיר שבחוק הפיקדון הקודם תוקן העניין, והוטלו יעדים לעמידה, להגעה ל-50% עד 2014.
רוני קוברובסקי: אנחנו מוטרדים שהתוצאה של העניין הזה היא שאנשים במקום לשים את הבקבוקים בכלובים, ישימו אותם בזרם היבש - זה יפגע ביכולת שלנו להגיע ליעד של 50% בשנת 2014.
רוני קוברובסקי: אני מזכיר לכולם שהעונש על כך הוא מעבר אוטומאטי לחוק הפיקדון על הליטר וחצי שזה עוד הפעם עומד בניגוד לכל התפיסה של חוק האריזות.
רוני קוברובסקי: ולכן, אני מציע לבצע כאן תיקון עקיף בחוק הפיקדון, ולאפשר ליצרנים לעמוד ביעד עד הראשון לראשון 2016.
רוני קוברובסקי: עד אז אנחנו מקווים מאוד שהבקבוקים הגדולים שיגיעו בזרם היבש, יאפשרו לנו לעמוד ביעדים האלה.
ישראל חסון: גלעד, מה עמדתכם?
גלעד ארדן: אני הבנתי שזה הוצג בפניך.
גלעד ארדן: אני חושב שאין סיבה אמיתית לדחות את המועדים, אלא אם כן בתמורה הוועדה תדרוש גם להעלות את היעד.
גלעד ארדן: אני רוצה להזכיר או להבהיר יותר במה מדובר, וחשוב שהיועצת המשפטית תבין מה מעלים פה יצרני המשקאות.
גלעד ארדן: בעצם מה שאושר פה בעבר בחוק הפיקדון שאנחנו יזמנו בזמנו לגבי המודל של איסוף הבקבוקים הגדולים –אמרנו שאנחנו רוצים שהאיסוף יהיה בשונה מהבקבוקים הקטנים שהוטל עליהם פיקדון, יהיה מודל איסוף וולונטארי כהכנה לחוק אריזות שיטפל בכל סוגי הפסולת.
גלעד ארדן: הם ישקיעו כסף כל שנה לשכנע את הציבור לאסוף ולהביא את זה באופן וולונטארי לאותם כלובים, מתקנים, למיחזוריות כפי שהוחלט לאחרונה, וגם יפרסו על חשבונם, ויתפעלו את כל הכלובים שברחבי המדינה.
גלעד ארדן: מה שקורה בעצם עכשיו - המודל משתנה כי למעשה אנחנו הולכים לממן היום לכל הרשויות המקומיות הפרדה של הפסולת, ושאזרח יוכל לזרוק את הבקבוק בזרם היבש בביתו, או להביא את זה לכלובים שהם בניהול ובתפעול של אל"ה.
גלעד ארדן: זה כן מותיר איזשהם סימני שאלה לגבי הקצב של ההתפתחות של האיסוף של הכלובים.
גלעד ארדן: מה שמבקש מר קוברובסקי, ואני אמרתי שזה יישאר להחלטתה של הוועדה, זה שבזמנו קבענו יעד עד תחילת 2014 להגיע ל-50% איסוף וולונטארי, ולא – זה סוג של ענישה הדדית, אז גם המוצרים שלהם ייוקרו על-ידי הטלת פיקדון אוטומאטי, גם הציבור בעצם ישלם יותר.
גלעד ארדן: אם לדבר בכנות זה לא שאנחנו נהיה מאוהבים בזה שיוטל פיקדון אוטומאטי, ואז יהיו לי בקבוקים גדולים וקטנים עם פיקדון, וכל יתר הזרם שאנחנו לא יודעים איך זה ישפיע נניח על אחוזי איסוף הפלסטיק, יהיה זרם וולונטארי.
גלעד ארדן: אם זה כדי לעמוד באותו לוח זמנים ליישום מלא של חוק האריזות שאותו סיכמנו על הראשון לראשון 2016 – כלומר, חמש שנים מהיום – אני מוכן.
גלעד ארדן: אבל, רק אם בתמורה הוועדה תדרוש מהיצרנים להעלות את הרף שקבענו אז של 50% וולונטארי.
גלעד ארדן: ואני מזכיר, כל אחוז כזה זה כמעט 8 מיליון בקבוקים של איסוף ומיחזור, כי אנחנו ב-750 – 800 מיליון בקבוקים גדולים בשנה.
גלעד ארדן: מה שהוועדה תכריע – מבחינתנו, - - -
רוני קוברובסקי: למרות שיעד של 50% לכשעצמו הוא קשה, אנחנו נסכים לעליית הרף ל-55%.
ישראל חסון: גמי, בבקשה.
גמי ברזילי: אני מתנצל על אובדן הקול.
גמי ברזילי: אני מבקש להבהיר האם סעיף 48(1) - משמעותו שמכלי בקבוקים שיימצאו, נניח בתחנות המיון וההפרדה, התאגיד לא ישלם עבורם?
גמי ברזילי: זאת השאלה.
גמי ברזילי: האם כך ניתן להבין את סעיף 48(1)?
גמי ברזילי: אם הבקבוקים לא כלולים בתוך חוק האריזות, המשמעות היא שבקבוקים שיגיעו לתחנות המיון וההפרדה, פשוט לא ישולם עבורם.
יהושע פדרסן: המנגנון של חוק הפיקדון חל.
יהושע פדרסן: זה נכון, סעיף 48(1) מחריג את מכלי המשקה הקטנים בפיקדון מתחולת חוק האריזות.
יהושע פדרסן: אבל, חוק הפיקדון חל על המכלים האלה.
יהושע פדרסן: יש מנגנון שפועל.
גמי ברזילי: אז עם מי הרשות המקומית תתחשבן עליהם?
נחמה רונן: זה לא "יתחשבן".
נחמה רונן: הרי תאגיד אל"ה צריך את כל מכלי הפיקדון בשביל להגיע ליעד של 77%.
נחמה רונן: תאגיד אל"ה יקנה את מה שנאסף באמצעות מתקני ההפרדה, כי הוא צריך את המכלים האלה בשביל להגיע ליעד.
גלעד ארדן: גמי, מי שמממן גם את האיסוף ואת התשתיות של האיסוף זה לא אתם פה.
גלעד ארדן: הכול נעשה על-ידי אל"ה במסגרת החוק האחר.
גמי ברזילי: אנחנו על סף הסכמה והסכם עם תאגיד אל"ה, ממש על סף.
גמי ברזילי: אני רק לא מבין מה יהיה דינם של הבקבוקים שיגיעו לתחנת המיון וההפרדה.
ישראל חסון: גמי, אני לא רוצה לנצל את העובדה שקשה לך לדבר בשביל לשאול אותך שאלות.
ישראל חסון: אבל, זה די מעניין אותי לאיזה סוג של הסכם השלטון המקומי מגיע עם התאגיד?
גמי ברזילי: המשרד להגנת הסביבה יודע.
גמי ברזילי: אנחנו מגיעים להסכמה לגבי לקיחת האחריות על פינוי הבקבוקים מהמיחזוריות.
ישראל חסון: מי לוקח את האחריות?
נחמה רונן: אנחנו עושים פה קצת סלט בין מכלי הפיקדון והמכלים המשפחתיים.
נחמה רונן: אנחנו מגיעים להסכם עם השלטון המקומי על כל ההסכם שהיצרנים הגיעו עם השר, עם המשרד, על ההתחייבות להגיע ליעד של 50% - עכשיו 55% - של מיחזור המכלים המשפחתיים.
נחמה רונן: לשם כך צריך לפרוס מיחזוריות בכל רחבי הארץ, בשביל כך צריך לממן את האיסוף לקבלנים.
נחמה רונן: הרי לא בכל הארץ זה כלכלי לאסוף מכלי משקה ולמחזר אותם.
נחמה רונן: ההסכם שאנחנו מגיעים אליו עם המרכז לשלטון המקומי יוצר איזשהם פרמטרים ונוסחאות כמה תאגיד המיחזור ישלם בכל אזורי הארץ - גם פריסה של המתקנים, וגם התשלום עבור האיסוף, וזה המכלים הגדולים.
נחמה רונן: המכלים הקטנים גם הם פטורים משום שכל מכל כזה שווה כסף.
נחמה רונן: אם הוא לא מגיע על-ידי מישהו שבא לדרוש את הכסף, זה יגיע על-ידי כל מרכזי ההפרדה ששם יקבלו מאיתנו כסף.
גמי ברזילי: שאלתי היא, מה דינם של הבקבוקים הגדולים שמגיעים לתחנות המיון וההפרדה, ושהתאגיד, יאמר לנו הגוף המוכר, זה לא כלול בחוק האריזות.
יהושע פדרסן: זה כן כלול.
יהושע פדרסן: אולי אני אבהיר.
יהושע פדרסן: לגבי מה שכתוב ב-48(1) "מכלי משקה" - הכוונה היא מכלי משקה קטנים.
ישראל חסון: זה ההגדרה שלו בחוק הפיקדון.
יהושע פדרסן: ההגדרה בחוק הפיקדון: מכל משקה ומכל משקה גדול.
יהושע פדרסן: אלה ההגדרות בחוק הפיקדון.
יהושע פדרסן: מה שכתוב פה "מכל משקה" הכוונה היא למכל משקה קטן - - -
ישראל חסון: גמי, אתה מסודר, אתה מסודר.
גמי ברזילי: האם זה ברור שזה קטנים?
גמי ברזילי: יהושע פדרסן     	זה ברור.
ישראל חסון: אין הערות לסעיף 48.
ישראל חסון: אנחנו בעד, חבר הכנסת וקנין?
ישראל חסון: בעד.
יהושע פדרסן: והתיקון העקיף לחוק הפיקדון?
אתי בנדלר: תקריא את התיקון העקיף לחוק הפיקדון.
ישראל חסון: סליחה, רוני, אנחנו מקבלים את ההצעה שלך.
יהושע פדרסן: בתור ניסוח ראשוני אני רק אומר שמדובר על תיקון עקיף בתיקון מס' 4 לחוק הפיקדון, התש"ע-2010.
יהושע פדרסן: זה יהיה בסעיף 7ה רבתי (א): במקום 50 יהיה 55%.
יהושע פדרסן: בסוף הצעת החוק נעשה תיקון עקיף לחוק הפיקדון תיקון מס' 4, סעיף 7ה רבתי (א) במקום 50% יהיה 55%.
יהושע פדרסן: ובסוף בסעיף התחילה, בסעיף 23(ד), 7ה ו-7ו רבתי ייכנסו לתוקף בראשון בינואר 2016 במקום בראשון בינואר 2014.
ישראל חסון: ג'וש, בבקשה סעיף 49.
יהושע פדרסן: מפה אני קורא מתוך לוח השינויים, נוסח מעודכן לסעיף 49 – תחולה על המדינה.
יהושע פדרסן: "תחולה על המדינה 49.
יהושע פדרסן: (א)	חוק זה יחול על המדינה.
יהושע פדרסן: (ב)	על אף הוראות סעיף קטן (א)- 	(1) השר, בהסכמת ראש הממשלה, השר לביטחון פנים או שר הביטחון, לפי העניין, יקבע נהלים להפעלת סמכויות מפקח לפי פרק ו' כלפי מערכת הביטחון, כולה או חלקה; קבע השר נהלים כאמור, יפעיל מפקח את סמכויותיו האמורות כלפי מערכת הביטחון לפי נהלים אלה.
יהושע פדרסן: (2) נהלים ראשונים לפי סעיף קטן (א) ייקבעו בתוך 90 ימים מיום תחילתו של חוק זה, ובהעדר הסכמה ביניהם – בידי ראש הממשלה, בתוך 30 ימים לאחר מכן.
יהושע פדרסן: (ג)	(1) על בקשות, מסמכים וכל מידע אחר שמערכת הביטחון חייבת במסירתם למנהל, לפי הוראות חוק זה, והם מסווגים על ידי מערכת הביטחון, יחולו הוראות נוהל שיקבע לעניין זה השר, בהסכמת ראש הממשלה, השר לביטחון פנים או שר הביטחון, לפי העניין.
יהושע פדרסן: (2) נהלים ראשונים לפי פסקה (1) ייקבעו כאמור בסעיף קטן (ב)(2).
יהושע פדרסן: (ד) לא יפרסם אדם, לפי הוראות חוק זה, מידע אשר יש בפרסומו כדי לפגוע בביטחון המדינה.
יהושע פדרסן: "  - סוף סעיף.
גלעד ארדן: אני מבקש, ברשותכם, לומר מילה על זה.
אתי בנדלר: אני רק מבקשת לפני כך שהוועדה תצביע על בקשה לדיון מחדש בסעיף 27(א).
אתי בנדלר: ביקשתם דיון מחדש בעניין סמכויות
לאה ורון: (א)(4)(2) – בנושא הסמכויות.
אתי בנדלר: הכול קשור לתחולה על מערכת הביטחון.
יהושע פדרסן: 27 - סמכויות מפקחים, בנוסח המקורי היתה שם התייחסות לעניין פיקוח ואכיפה על מערכת הביטחון.
יהושע פדרסן: לאור 49 המעודכן, מוצע להשמיט את ההתייחסות לזה בסעיף 27 – שהכול ייקבע במסגרת 49.
גלעד ארדן: איפה מופיע פה?
גלעד ארדן: אה, ב-(4)(ב), -הבנתי.
גלעד ארדן: אוקיי, אז תפתח.
יהושע פדרסן: בזמן שהקראנו ואישרנו את הסעיף היתה הערה אז לפרוטוקול בעניין הזה.
גלעד ארדן: בסדר, אני רק רוצה להסביר הערה כללית לוועדה, לטובת הפרוטוקול, מאיפה בא ההסדר המרתק הזה שבשביל להיכנס צריך את כל העולם ואחותו, וכל זה.
גלעד ארדן: במסגרת הקשיים שלנו לאכוף על מערכת הביטחון את דיני הגנת הסביבה, מקודם במקביל חוק בוועדת הפנים, חוק סמכויות אכיפה.
גלעד ארדן: בממשלה היו על כך דיונים ארוכים מאוד, ובסוף זה בא להכרעת שר המשפטים אחרי שבאנו בפניו, אנחנו ומערכת הביטחון וכו' וכו'.
גלעד ארדן: בסוף הוחלט על הנוהל הזה שצריך לעבור את מערכת האישורים הזאת כדי לבצע אכיפה בתוך מערכת הביטחון.
גלעד ארדן: לכן, אם פה יהיה משהו ששונה מזה, ממילא אני מעריך שמערכת הביטחון תחזיר את זה לממשלה, ויגישו לכנסת.
גלעד ארדן: אז, חבל.
גלעד ארדן: אני לא חושב שזה מספיק חשוב.
גלעד ארדן: אני חושב שהצבא מעוניין לבצע את החוק הזה באופן כללי.
גלעד ארדן: נסתפק בסמכויות האלה.
אתי בנדלר: כפי שכבוד השר אמר, בוועדת הפנים והגנת הסביבה מתנהלים דיונים לגבי הנוסח הראוי לנושא אכיפה במערכת הביטחון.
אתי בנדלר: יש את הצעת הממשלה שלא היתה מקובלת על הייעוץ המשפטי של אותה ועדה, ומתנהלים דיונים בקשר לנוסח הראוי.
אתי בנדלר: אני, לכשעצמי, כאשר הנושא הובא לפתחי, אמרתי שאין לי התנגדות שיתקבל בינתיים הנוסח הזה שמוצע על-ידי הממשלה, ובתנאי, וזו בקשתי - -
גלעד ארדן: אם יהיה שם אחרת, יעשו תיקון גם פה – ברור, ברור.
אתי בנדלר: לא.      	- - שזה ייקבע כהוראת שעה.
אתי בנדלר: משום שהחשש הוא שאם זה יקובע כאן זה ישמש כבר איזשהו כלי, ואנחנו מכירים את העניין בדיונים נגד הנושא.
אתי בנדלר: לכן, אני מאוד מבקשת שהסעיף הזה ייקבע כהוראת שעה בנוסח שאתם מציעים למשך שנתיים.
דלית דרור: את מתכוונת לסעיף קטן (ב).
אתי בנדלר: כן, לעניין הפיקוח.
ישראל חסון: יש בזה היגיון.
אתי בנדלר: ובמהלך השנתיים, בדיוק כמו שאומר עו"ד ימין שהיה בקשר איתם, ייקבעו הנורמות הראויות.
לאה ורון: קודם כל, תפתח בבקשה את הסעיף.
יזהר יצחקי: הוראת שעה - אני חושב שמהותית אנחנו מסכימים על כך שמדובר על הוראה שלאחר מכן תתוקן בתיקון עקיף באמצעות חוק סמכויות לאכיפה, בפרט באמצעות הוספה לתוספת של חוק סמכויות אכיפה סביבתית.
יזהר יצחקי: אבל, קביעה של הוראת שעה כבר לשנתיים היא דבר שלא מוסיף לנו.
יזהר יצחקי: ומה אם החוק יתעכב עוד?
אתי בנדלר: אז יבואו לוועדה כאן בבקשה להאריך את תוקפה, ואז נשמע מדוע זה התעכב?
גלעד ארדן: ואם הוועדה לא תדון ולא תגמור, מה קורה במצב כזה?
אתי בנדלר: אז לא תהיה סמכות כניסה.
גלעד ארדן: אז לא הועלת לנו.
דלית דרור: לא, המצב המשפטי לא יהיה שלא תהיה סמכות כניסה, אלא שהמדינה תהיה כמוה ככל מפוקח אחר.
אתי בנדלר: נכון, תודה.
דלית זמיר: לכן, אם הוראת שעה – ואנחנו לא מבקשים שזה יהיה הוראת שעה – אבל, אם הוראת שעה אז רק (ב), ולא כל הסעיף.
אתי בנדלר: רק (ב).
יזהר יצחקי: לא, אנחנו מתנגדים לזה בדיוק מהטעם הזה.
יזהר יצחקי: אם חוק סמכויות אכיפה - ואנחנו כמובן לא רוצים שהוא ייתקע, ואנחנו עושים מאמצים ניכרים על מנת שזה לא יקרה - אנחנו מעוניינים שיהיה סייג, ולפחות שייקבע - - -
אתי בנדלר: אנחנו משוכנעים שבמשך שנתיים תגיעו להסכמה.
אתי בנדלר: אנחנו לא רוצים להביא לידי מצב שכאן יקובע משהו שישמש איזשהו כלי, יאפשר למישהו לעשות את הדיונים בצורה מאוד איטית, בעצלתיים וכו'.
יזהר יצחקי: אני מבין, אבל אני אומר דבר אחד – אם הולכים לכיוון הזה, צריך להפוך את ברירת המחדל כך שחוק זה, וגם לא כהוראת שעה, לא יחול, אלא - - -
דלית דרור: לזה אנחנו מתנגדים מכל וכל.
אתי בנדלר: בצדק.
ישראל חסון: יסלחו ידידי המלומדים, ואם הוראת השעה תהיה לשלוש שנים, ואז אני מגדיל לך את הסיכוי לכך שיהיה לך תיקון לחקיקה ויהיה לך תיקוף עקיף.
ישראל חסון: האם זה נותן לך מענה?
ישראל חסון: זה נותן לך גם מספיק זמן למשוך את הדיון בוועדת הפנים?
יזהר יצחקי: זה הרבה פחות טוב ממה שאנחנו רוצים.
יזהר יצחקי: אבל, נחיה עם זה.
ישראל חסון: בסדר, מאה אחוז.
ישראל חסון: מה לעשות, הברירות שאנחנו יודעים לבחור ביניהן - - -     	אני פותח את סעיף 27(א)(4)(ב).
ישראל חסון: חבר הכנסת וקנין, אתה בעד.
יצחק וקנין: בעד.
ישראל חסון: בעד התיקון המוצע, בעד הפתיחה.
ישראל חסון: סעיף 49, בכפוף להערות שנאמר כאן שסעיף קטן (ב) יפורסם בהוראת שעה לשלוש שנים.
אתי בנדלר: שלוש שנים?
ישראל חסון: שלוש.
אתי בנדלר: אם אדוני ירצה להסתכסך עם היועצת המשפטית של ועדת החוץ והביטחון - - -
ישראל חסון: אני שולח את השר ארדן לייצג אותי בדיון.
ישראל חסון: אוקיי, רבותי.
אתי בנדלר: רק כדי להסביר – הסעיף כאן כולל את פסקה (3) שבו, ונמחק הסעיף הקטן בסעיף 27.
אתי בנדלר: פסקה (3) אומרת: מפקח לא יעשה שימוש בסמכויותיו כלפי מערכת הביטחון לפי פרק ו', אלא לאחר שעבר התאמה ביטחונית כמשמעותה בסעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשמ"ב-2000 ככל שנדרש.
ניר ימין: שני דברים – זה העתקה של סעיף 27(ד) שהמקום שלו כאן שמפקח יעשה שימוש בסמכויות שלו רק כשיש לו התאמה ביטחונית מתאימה.
ניר ימין: נציין עוד עניין שלא היה בנוסח שהוקרא על-ידי המשרד שסעיף קטן (ג) שעניינו בקשות מסמכים וגילוי מידע - אנחנו מציעים נוסח שאומר: בקשות מסמכים וכל מידע אחר שמערכת הביטחון חייבת במסירתו למנהל לפי הוראות חוק זה, בסעיף זה מידע ומסווגים, יימסרו רק למנהל שהוא בעל התאמה ביטחונית מתאימה כמשמעותו בסעיף 15 לחוק השב"כ.
ניר ימין: במקרה שלא יהיה המנהל בעל התאמה ביטחונית מתאימה, המסמכים האמורים יימסרו למנכ"ל המשרד.
ישראל חסון: רבותי, 49 - אישרנו.
אתי בנדלר: עם התוספת שכמובן קרא עו"ד ימין.
ישראל חסון: אישרנו.
אתי בנדלר: בתוקף לשלוש שנים – סעיף קטן (ב).
ישראל חסון: בבקשה, ג'וש, 49א.
יהושע פדרסן: איסור גילוי מידע - 49א.
יהושע פדרסן: רבתי – אני קורא מתוך לוח השינויים.
יהושע פדרסן: "(א) המנהל או מי מטעמו, לא יגלה דיווחים או ידיעות כאמור בסעיפים 7(א)(1), 18(א)(1) ו-(2), 18(ב)(2), 18(ג), אלא אם התקיים אחד מאלה- 	(1) גילוי המידע דרוש לשם ביצוע הוראות חוק זה; 	(2) גילוי המידע הוא לגוף ציבורי אשר המידע דרוש לו לשם ביצוע תפקידיו לפי כל דין; לעניין סעיף זה "גוף ציבורי"- משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים.
יהושע פדרסן: (ב) גוף מוכר או מי מטעמו, לא יגלה ולא יעשה כל שימוש בדיווחים או ידיעות אשר הגיעו אליו מאת יצרן או יבואן, לפי העניין, מכוח חוק זה, אלא אם התקיים אחד מאלה – 		(1) גילוי המידע או השימוש בו דרוש לשם ביצוע הוראות חוק זה; 		(2) גילוי המידע הוא לגוף ציבורי אשר המידע דרוש לו לשם ביצוע תפקידיו לפי כל  דין; לעניין סעיף זה, "גוף ציבורי" – משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים.
אסף רוזנבלום: אני מאדם טבע ודין.
אסף רוזנבלום: העברנו נייר מפורט לגבי פרסום הנתונים לפי חוק זה.
אסף רוזנבלום: ספציפית לגבי סעיף 49א, ביקשנו להשמיט את סעיף 18(א)(1) שעוסק ביצרנים וביבואנים שעימם קשור הגוף המוכר בחוזה התקשרות.
אסף רוזנבלום: אנחנו לא סבורים שיש איזשהו טעם להסתיר את המידע הזה.
אסף רוזנבלום: לא רק שלא צריך להסתיר את המידע הזה, אלא הוא אמור להיות מפורסם באופן אקטיבי, לטעמנו.
יהושע פדרסן: אם אפשר רק הערה אחת על מנת לוודא.
יהושע פדרסן: 18(א)(1) זה יצרנים ויבואנים שעימם הוא קשור בחוזה התקשרות בתקופה שלגביה ניתן הדיווח.
יהושע פדרסן: אני רק מציין שלפי המסמך שלכם וגם הביטוי שהשתמשנו בו עכשיו של "עומד מאחורי גוף מוכר" – לא מדובר פה על בעלי מניות, וזה לא קשור לעניין הזה.
יהושע פדרסן: הרצון שלכם, אם זה מתייחס למי שעומד מאחורי גוף מוכר, הוא לא קשור לרשימת הלקוחות האלה שיכול להיות שיש לו איזושהי רגישות עסקית.
קריאה: אנחנו תומכים בעמדת המשרד, אדוני.
ישראל חסון: חבר'ה, אבל אי אפשר לעשות את זה כאן.
ישראל חסון: אתה רוצה את הקטע הזה – תעביר אחר כך הסתייגות, תעביר איזושהי התייחסות וקדימה.
יזהר יצחקי: לצערי, בדיוק עברתי אחורה ולכן פספסתי את הסעיף.
יזהר יצחקי: אני בכל זאת מעוניין להתייחס כאן.
יזהר יצחקי: בראייתנו, וגם בראיית משרד המשפטים, הכללים עצמם אמורים לקבוע את הכללים של העברת המידע.
יזהר יצחקי: אין מקום להוסיף את הסיפא הספציפית הזאת לסעיף.
יזהר יצחקי: בסעיף 49(ג) נכתב שבקשות ומידע למנהל מסווגים, יימסרו למנהל שהוא בעל התאמה ביטחונית מתאימה.
יזהר יצחקי: הנוסח שאנחנו קבענו - - -
ישראל חסון: סלח לי, אדוני, אני מאוד מודה לך על ההערה.
ישראל חסון: אתה רוצה להישאר פה – תישאר פה.
ישראל חסון: חכה עכשיו בזמנך.
ישראל חסון: אנחנו מתייחסים עכשיו לאדם טבע ודין, ומסיימים איתו, עם כל הכבוד לצה"ל.
אסף רוזנבלום: ההסבר שניתן מספק אותנו.
אסף רוזנבלום: אנחנו לא נדרוש את זה.
אסף רוזנבלום: אבל, אנחנו כן מבקשים שבמסגרת סעיף 51א שנדבר עליו בהמשך, יהיה פרסום אקטיבי של היצרנים והיבואנים שעומדים מאחורי כל גוף מוכר.
יהושע פדרסן: פשוט הביטוי "מאחורי" לא ברור.
יהושע פדרסן: תאגיד – אפשר למצוא פלט רשם חברות, בעלי מניות.
יהושע פדרסן: זה לא קשור ל- - -
אסף רוזנבלום: אנחנו רוצים שכל הנתונים לגבי יישום החוק הזה יהיו מפורסמים במקום אחד שהוא נגיש.
ישראל חסון: אני רוצה להבין את מה שאתה אומר.
ישראל חסון: אתה מתכוון שהוא ישים את התאגיד, את בעלי המניות, את השמות?
ישראל חסון: מה אתה רוצה ממנו?
גלעד ארדן: אבל, זה מופיע ברשם החברות.
ישראל חסון: הוא קיבל את התשובה הזאת.
ישראל חסון: הוא אמר: אני רוצה לקבל את זה במקום אחד.
ישראל חסון: זאת אומרת, אתה רוצה שהם יעשו לך את כל העבודה הזאת באתר המשרד – מאה אחוז, אוקיי.
ישראל חסון: כשנהיה פעם בפורום יותר מצומצם אני אספר לך בדיחה על "רוצה", וכמה דבר כזה שווה.
גלעד ארדן: מה השאלה?
גלעד ארדן: לא נראה לי שחסר המידע הזה.
ישראל חסון: עם כל הכבוד, אני חושב שלא יקרה שום דבר שאדם שרוצה להתייחס יסתכל, יראה מי זה התאגיד, ויעשה עוד פעולה אחת במקום אחר.
ישראל חסון: זה לא שהמידע הזה לא קיים, המידע הזה קיים.
ישראל חסון: זה לא שהמידע הזה לא פתוח לציבור – הוא פתוח.
גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, בהנחה גם שאנחנו לא לגמרי לא מבינים את כל מה שעומד לקרות – לא יהיו יותר מאחד או שני תאגידים, הלוואי ושלושה.
גלעד ארדן: אני חושב שכולם ידעו בדיוק מי הם החברים בכל תאגיד, ומי הבעלים שלו, כי אלו יהיו החברות הגדולות במשק.
גלעד ארדן: אנחנו נשמח למסור את המידע הזה שברור שהוא ברשותנו לפי חוק חופש המידע.
גלעד ארדן: אנחנו מכירים בתאגיד.
ישראל חסון: האם יש עוד הערות לסעיף 49א?
ישראל חסון: ה צ ב ע ה  						בעד – רוב 						נגד – אין 						נמנעים - אין 						הסעיף אושר .
גלעד ארדן: שיירשם שחבר הכנסת וקנין הנהן בראשו בהסכמה.
יצחק וקנין: גם הרמתי את היד.
יזהר יצחקי: אדוני היושב-ראש, ברשותך נחזור ל-49(ג).
יזהר יצחקי: באותו סעיף ישנה הפניה לחוק השב"כ שלא היתה בנוסח שעליו הסכמנו עם המשרד להגנת הסביבה בתיאום עם משרד המשפטים, ובפרט יש לנו בעיה עם הסיפא של הסעיף, למרות שעל פי רוב מנכ"לי משרדים, ולמעשה זה נוהל שאי אפשר לחרוג ממנו, יש להם סיווג.
יזהר יצחקי: אנחנו מעוניינים שלכל הפחות גם למנכ"ל ייכתב שיימסר בתנאי שתהיה התאמה ביטחונית.
אתי בנדלר: ובלבד שיש לו התאמה ביטחונית מתאימה.
דלית דרור: אין בעיה.
דלית דרור: אין לנו בעיה עם זה.
גלעד ארדן: תרשום שלא יראה את זה אף אדם שאין לו התאמה.
גלעד ארדן: האם זה לא הנחיות הקבועות של ביטחון שדה לעובדי שירות המדינה?
דלית דרור: אין לנו בעיה להסכים לדבר הזה - שיהיה סיווג ביטחוני.
אביטל בגין: מעבר לשאלה האם יש למנכ"ל התאמה ביטחונית או לא, זה בין השאלות שעומדות במחלוקת בחוק אכיפה סביבתית	- מה ייקבע בנוהל, ומה ייקבע בחקיקה?
אביטל בגין: השאלה לפי איזה דרך ייקבע מה המסמך, ולמי זה יועבר, אלו הדברים שאנחנו הסכמנו שיהיו בנוהל.
נעמה שחל: אני רוצה להדגיש שחוק אכיפה סביבתית חל על סמכויות מפקחים בלבד, ולא על סמכויות גורמים מינהליים.
גלעד ארדן: אבל, מה זה משנה לך שיהיה כתוב שאם למנהל אין התאמה, הוא לא יראה את זה?
גלעד ארדן: מה זה משנה בכלל?
ישראל חסון: אני לא מסוגל להכיל את רמות ההגנות של כולכם ביחד.
ישראל חסון: אשאל אותך שאלה באמת פשוטה.
ישראל חסון: הבקשה שלו שהחומר יועבר לאדם שיש לו את הסיווג המתאים, מפריע לך שתהיה בחוק?
ישראל חסון: אני חושב שלא, נכון?
יזהר יצחקי: אני רק אעיר שההעדפה היא לקביעה של כללים בנפרד, בדומה למה שאנחנו עושים ב - - -
אתי בנדלר: אבל, זה הוויכוח שמתנהל בוועדת הפנים והגנת הסביבה, ואין טעם שננהל אותו כאן.
אתי בנדלר: זה בדיוק העניין.
ישראל חסון: תודה רבה, הגברת בנדלר.
יהושע פדרסן: אחרי אישור סעיף 49א.
יהושע פדרסן: רבתי זה המקום לציין שכבר בדיון הקודם נעשה אישור להכניס סעיף עונשין רלוונטי בסעיף 29 – זה אושר בדיון הקודם.
יהושע פדרסן: מוצע בסעיף 29(ג)(3) להוסיף: "גילה מידע או עשה בו שימוש, בניגוד להוראות לפי סעיף 49א(ב)".
יהושע פדרסן: כבר אושר לפתוח את סעיף 29 בדיון הקודם, וזה עכשיו רלוונטי לאחר שהקראנו ואישרנו את סעיף 49א.
יהושע פדרסן: רבתי.
אתי בנדלר: אתה חוזר לסעיף העונשין שהוא סעיף 29, ובו בסעיף קטן (ג) מוסיפים פסקה (3).
יהושע פדרסן: (3) - "גילה מידע או עשה בו שימוש, בניגוד להוראות לפי סעיף 49א רבתי סעיף קטן (ב)".
יהושע פדרסן: זה מופיע בלוח השינויים בתחילתו.
אתי בנדלר: הוועדה מתבקשת לאשר את התוספת.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה 					בעד- רוב 					נגד – אין 					נמנעים אין 					התוספת אושרה
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את התוספת, אושר.
קרן שינמן: בוועדה הקודמת הוסף לסעיף 5 איסור של מכירה של מוצר שאינו מסומן בהתאם לתקנות שהשר ייקבע.
קרן שינמן: צריך גם את סעיף 29 להתאים, כי היום כתוב ב-29 רק איסור ייצור ואיסור שיווק, ולא איסור מכירה.
קרן שינמן: אז אם כבר אנחנו מדברים על 29, אז בואו - - -
אתי בנדלר: על איזו פסקה מדובר?
קרן שינמן: ב-29(ב)(2).
יהושע פדרסן: זו היתה בקשה לדיון מחדש של חבר הכנסת כהן על סעיף 5.
אתי בנדלר: "ייצר מוצר ארוז או אריזות שירות בלי שסומן על גבי אריזת - - -
ישראל חסון: איסור מכירה, זה הגיוני.
יהושע פדרסן: ייצר או מכר.
ישראל חסון: אנחנו הצבענו – בעד.
ישראל חסון: גברתי, האם אפשר לעבור לסעיף 50?
יהושע פדרסן: "שמירת דינים 50.
יהושע פדרסן: הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן; למעט לעניין הוראות סעיף 7 לחוק איסוף ופינוי פסולת למיחזור, התשנ"ג-1993.
יהושע פדרסן: "     	לאחר אישור סעיפים 24 ו-24א.
יהושע פדרסן: רבתי וההסדרים שנקבעו שם לעניין פינוי מבית עסק אז רק מבחינת הסדר נדרשת ההבהרה הזאת לגבי סעיף 7 לחוק איסוף ופינוי פסולת למיחזור – להבהיר שסעיף 24 וסעיף 24א.
יהושע פדרסן: רבתי גוברים לעניין פסולת אריזות על סעיף 7 לחוק איסוף פינוי פסולת למיחזור.
ישראל חסון: תמשיך בבקשה עד 51.
יהושע פדרסן: כאן אני חוזר לנוסח לא מלוח השינויים, אלא מהמסמך עצמו.
ישראל חסון: ג'וש, בסוף החוק הזה אנחנו עוד נשב איתך בשקט על ההתעללות שאתה עושה פה ליועצת המשפטית של הוועדה.
לאה ורון: שלא לדבר על חברי הכנסת.
יהושע פדרסן: "ביצוע ותקנות 51.
יהושע פדרסן: (א) השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, ובין השאר בעניינים אלה: 	(1) העלאת השיעורים של יעדי המיחזור, ושינוי השיעור המרבי של השבה מוכרת שיראו אותה כמיחזור מוכר לפי הוראות סעיף 6(ד); 	(2) תנאים להכרה בייצוא של פסולת אריזות למטרות מיחזור או השבה כמיחזור מוכר, לפי הוראות סעיף 6(ה); 	(3) לשנות בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את המשקל המזערי של אריזות לגביו יהיה יצרן או יבואן פטור מהוראות פרק ג' לחוק, כאמור בסעיף 10; 	(4) לשנות בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את" - ופה להשמיט את: "השיעור המזערי של" – "את שיעורי היקף השירותים לעניין הכרה כאמור בסעיף12(א)(4);  (ב) תקנות לפי סעיף קטן (א)(1) ייקבעו בהסכמת שר האוצר.
ישראל חסון: עו"ד כרמלי, בבקשה.
דן כרמלי: הערה קטנה, אדוני היושב-ראש, אנחנו מציעים כפי שעשינו לגבי סעיפים קטנים (3) ו-(4), כך גם לגבי סעיפים (1) ו-(2) קטנים - להעביר את התקנות לאישור ועדת הכלכלה לצורך דיון ציבורי.
דן כרמלי: מדובר כאן על עניינים מאוד מהותיים שמשנים באופן מהותי את ההתנהלות המשקית.
דן כרמלי: מן הראוי לקיים דיון ציבורי בעניין, ולאפשר את אישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: אתה מדבר על פסקה (1).
דן כרמלי: על (1) ו-(2), גברתי.
אתי בנדלר: על כל הפסקאות.
ישראל חסון: אני סבור שאתה צודק.
גלעד ארדן: חבר הכנסת חסון, אני הייתי מבקש לגבי הסעיפים האלה לא להוסיף את אישור ועדת הכלכלה, וללמוד קצת גם מלקחי העבר.
גלעד ארדן: אתה יודע שאני בעד פיקוח הדוק של ועדת הכלכלה.
גלעד ארדן: אבל בנושא הזה, שוב מתוך ניסיון העבר, צריך שיהיה כלי ישיר בידי המשרד שהוא הרי סך הכול לטובת הציבור, אם אנחנו נשתכנע שאפשר להעלות את יעדי המיחזור בלי שיהיה צריך לנהל פה קרב מול בעלי עניין שיפעילו פה את כל העולם ואחותו כדי שהיעדים לא יעלו.
גלעד ארדן: כמובן נכבד כל הכרעה שלך.
גלעד ארדן: אבל, אני חושב שמהבחינה הציבורית היה כדאי מאוד שהכלי הזה יהיה בידי המשרד.
גלעד ארדן: עובדה – הגענו לתוצאה שהגענו.
גלעד ארדן: כל שנה הכנסת הפחיתה את יעדי המיחזור בבקבוקים הקטנים, ואישרה את זה רטרואקטיבית כי אפשר היה בחוק.
גלעד ארדן: זה מצער שזה המצב.
גלעד ארדן: ולכן, אנחנו היינו מבקשים שהמשרד שבאמת יש לו את העניין ואת הידע המקצועי הישיר האם ניתן או לא ניתן להעלות את אחוזי המיחזור, תהיה לו הסמכות לעשות את זה.
ישראל חסון: אני רוצה להציע לך הצעה חלופית.
ישראל חסון: אגב, אני מקבל את ההערה של עו"ד כרמלי לסעיף קטן (א)(1), ליעדי המיחזור, לא לסעיף (א)(2).
דן כרמלי: אני מסכים עם אדוני.
גלעד ארדן: אני מקבל ל-(א)(2), בוא נעשה החלפות.
ישראל חסון: עכשיו אומר לך למה אני מקבל את (א)(1).
ישראל חסון: אני מקבל את (א)(1) משום שבסופו של דבר החוק הזה הוא חוק שנועד לעשות שינוי של תרבות התנהגות של הציבור במדינת ישראל.
ישראל חסון: אני חושב שבדבר הזה ראוי שיהיה פה לציבור.
ישראל חסון: לפיכך, אני גם חושב שאת הדבר הזה של שינוי יעדי מיחזור אפשר לצפות גם שנה מראש, שנה וחצי.
יהודה שגב: אנחנו נשמח אם תהיה המילה "שינוי".
גלעד ארדן: לא, לא.
גלעד ארדן: הכיוון הוא רק למעלה.
ישראל חסון: יודק'ה, לפי דעתי אתם צריכים להיות אלה שאומרים: אל תיתן לנו אפילו רבע צעד אחד לאחור.
ישראל חסון: אני אומר לך – זו טעות אדירה, כי אז מטבע הדברים אנשים הולכים לדרך ההתנגדות הקלה, ומנסים איכשהו לעשות לעצמם מבצעי הנחה.
ישראל חסון: אין מבצעי הנחה, יש רק קדימה, ולהזיז את החוק הזה קדימה.
ישראל חסון: לפיכך, אני חושב שכדאי למשרד לבוא לפה בעניין הזה, ואני מקווה שיקבלו את התמיכה, אוקיי?
קריאה: תודה, אדוני.
גלעד ארדן: אבל, לגבי (2) אתה לא מוסיף לי את ה- - -
ישראל חסון: לא מוסיף לך, רק (1).
ישראל חסון: הגברת בנדלר, אנחנו מצביעים על 50 ו-51(א) עם התיקון בפסקה (1) באישור ועדת כלכלה.
אתי בנדלר: בעצם שהכול יהיה באישור ועדת הכלכלה.
לאה ורון: לא הכול, פסקה (2) לא.
אתי בנדלר: אה, פסקה (2) – לא.