GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: הלוואי ולא יהיה.
יצחק וקנין: במשך כל השנים נתנו לצבא איזו שהיא פריבילגיה מסוימת מכורח המציאות שיש במדינת ישראל.
יצחק וקנין: זה לא שהצבא רוצה לקחת דברים לעצמו, או שהוא רוצה להשתלט פה על איזה שהוא מרחב אווירי.
יצחק וקנין: המציאות מחייבת אותנו.
יצחק וקנין: השיקולים שלך הם שיקולים אזרחיים, אבל הצבא מתמודד מול בעיות ביטחוניות שיכולות להיות.
יצחק וקנין: מטוסים שנכנסים לפה זה לא רק בעיות של מלחמה עם אויב ודברים אחרים, אלא יש פה בעיה מתמדת.
יצחק וקנין: בין כל הדברים האלה צריך למצוא את מקסימום שיתוף הפעולה בין הגורמים.
יצחק וקנין: אין ספק שחייב להיות שיתוף פעולה גדול מאוד.
יצחק וקנין: אנחנו הבנו שיש שיתוף פעולה בשנים האחרונות.
יצחק וקנין: יש רצון  ללכת ולהתחבר להרבה דברים.
יצחק וקנין: מה שאתה מעיר פה זה לעניין החקירה עצמה.
אודי זוהר: אני מעיר באופן כללי.
אודי זוהר: אני אשמח לקיים איתך שיחה.
אודי זוהר: גם אני טסתי באלה שיש להם אות קריאה לא מעט שנים מחיי.
אודי זוהר: אני חושב שאיפה שאסור להפריע לחיל האוויר אסור להפריע לו, איפה שצריך להפריע נכון להפריע לו.
אודי זוהר: אני מקווה שתהיה לנו התבונה להבדיל בין השניים, כי  פה אין ספק שצריך להפריע לחיל האוויר.
אודי זוהר: הוא לא עושה פה משימה.
אודי זוהר: הוא בא לנחיתה בנתב"ג.
אודי זוהר: אם הוא לא יעבוד על פי כל הכללים של נתב"ג, ידבר באותה שפה שהפקחים של נתב"ג מדברים בה זה פוטנציאל לאירוע בטיחותי.
אודי זוהר: שלא יהיה ספק.
מוריס הירש: אין כל קשר בין תחולת חוק הטיס על חיל האוויר לבין המציאות של הטייסים לציית להוראות של הפקחים שניתנים.
מוריס הירש: רק לפני שבועיים אמר נציג איגוד הפקחים שחיל האוויר גם במקום שהוא איננו מחויב הוא מציית להוראות של הפקחים.
מוריס הירש: אין שום קשר.
יצחק וקנין: הטייס שנכנס לשם לא עשה תיאום?
מוריס הירש: ברור שכן.
יצחק וקנין: איפה הבעיה?
אודי זוהר: הוא לא מדבר והוא לא נבחן על הז'רגון התעופתי האזרחי שהפקח והטייסים שמסביבו מדברים.
אודי זוהר: הוא לא מכיר את המונחים, הוא לא מכיר את השפה.
אודי זוהר: הוא לא נבחן עליה מעולם.
עמרי אבני: מטוסי חיל האוויר משתלבים בתוך התעופה האזרחית באופן די שוטף.
יצחק וקנין: כמה נחיתות של מטוסי חיל האוויר יש לכם ביום?
עמרי אבני: אנחנו מפקחים על מרחב, לא רק על נחיתות והמראות.
עמרי אבני: כרגע יש לנו בעיה רצינית בשדה תעופה עובדה עם הנחיתות ועם ההמראות.
עמרי אבני: בבן גוריון יש פחות טיסות כיוון שפינו את הבסיס.
עמרי אבני: המרחב שאתה רואה כאן הוא מרחב רווי במטוסי חיל האוויר.
עמרי אבני: אצלנו ביחידה אנחנו עובדים הרבה מאוד בשיתוף עם חיל האוויר, לכן לא בכדי אנחנו יושבים ביחד ועובדים כתף אל כתף.
עמרי אבני: העבודה מתבצעת בצורה מצוינת.
יצחק וקנין: האם שפת התקשורת עם חיל האוויר יכולה להפריע לשאר הטיסות?
עמרי אבני: בהחלט.
עמרי אבני: בתעופה האזרחית אנחנו מדברים באנגלית ברמה שאנחנו נדרשים להפגין אותה.
עמרי אבני: אנחנו צריכים להיבחן על הידע שלנו.
עמרי אבני: כל הטייסים שטסים בשמיים מחויבים באותו דבר.
עמרי אבני: זה משהו גלובאלי.
עמרי אבני: חיל האוויר לא מחויב בדבר הזה.
יצחק וקנין: יש איזו מגבלה בחיל האוויר להשתלב בשפה?
מוריס הירש: גם כשטס טייס בתוך סין הוא מדבר סינית עם הפקחים.
מוריס הירש: לא כל טייס של חיל האוויר שמדבר עם הפיקוח בארץ חייב לעבור לשפה אחרת.
מוריס הירש: האם השינוי בשפה, שהיא שפת האם של 2 הדוברים, בהכרח מביאה להפרעה של הטיסה?
מוריס הירש: אני בטוח שהתשובה לכך היא לא.
יצחק וקנין: נניח שאני טייס שמטיס מטוס של חיל האוויר ולידי יש עוד 3 טייסים אחרים.
יצחק וקנין: האם יש קשר בין כל המטוסים?
יצחק רז: כולם על אותו התדר.
יצחק וקנין: כל המטוסים שומעים את התקשורת?
אברהם קמחי: חסר לטייס שלא ישמע מטוס אחר לידו.
אודי זוהר: התשובה באופן חד משמעי היא כן.
אודי זוהר: אותי מאוד מביך שעל תשובה תעופתית עונה עו"ד.
אודי זוהר: מסביבו כולם שומעים אותו.
אודי זוהר: שומעים איפה הוא נמצא, שומעים איזה גובה הוא דיווח, יודעים איזה הנחיה הוא קיבל.
אודי זוהר: כשמדברים בעברית רק הוא והפקח יודעים,  כל הסביבה לא.
יצחק רז: אתם מדברים פה על מצב שהמרחב האווירי מפוקח על ידי פקח אזרחי.
יצחק רז: שם השליטה של הפקחים היא טובה יותר כי זה באחריותם.
יצחק רז: אנחנו דיברנו על מצב בו הנתיב מפוקח על ידי פקח צבאי.
יצחק רז: ברגע שפקח צבאי לא מדבר את אותה רגולציה של מטוס אזרחי, בין אם הוא ישראלי ובין אם הוא זר, נוצרת בעיה עוד יותר חמורה מאשר כאן.
יצחק וקנין: איפה יושב הפקח הצבאי?
יצחק וקנין: עם הפקחים האזרחיים?
יצחק רז: הפקחים האזרחיים של הכניסה והיציאה יושבים ביחידת הבקרה הצבאית בחדר משלהם, על אותם מסכים, תקשורת משותפת.
יצחק רז: הם מתחילים מהשלב שצריך להגיע מטוס וצריך לעשות לו את הזיהוי הביטחוני, דרך השלב שמסדרים אותו.
יצחק רז: צריך לזכור שכולם על אותו ערוץ.
יצחק רז: נוצר מצב שאתה רוצה לתת אזהרה, מה שאומרים הפרדה, למטוס מפני התנגשות.
יצחק רז: אולי הוא לא שומע אותך, אולי הוא עבר ערוץ.
יצחק רז: חשוב מאוד שהשני ישמע, כי אז הוא מגיב או מבין.
יצחק רז: הרבה פעמים מטוסים צבאיים ואחרים נוטים לדבר עברית, או אם הם בלחץ הם עוברים לעברית ונוצר מצב שאלה שמסביב לא מבינים מה רוצים.
יצחק רז: זה נכון שבסין מדברים סינית ויש להם אירועים, אבל כולם צריכים לדבר את אותה שפה, את אותה רגולציה.
יצחק וקנין: האם העניין של התקשורת הכללית שכולם מבינים את כולם מוסיף לטייסים?
אברהם קמחי: זה עניין של חיים ומוות.
יצחק וקנין: השאלה אם הדבר הזה הוא קריטי באוויר.
גדי רגב: הוצגה פה תמונה מאוד מסוימת, מאוד ספציפית שאני בטוח שקורת פעם ביום, פעם ביומיים, פעם בשבוע.
גדי רגב: יודעים להתגבר על זה.
גדי רגב: עד היום המוות לא היה בדבר הזה.
יצחק וקנין: שגם לא יהיה.
גדי רגב: זה לא נוגע לסוגיה העקרונית.זה תכנון מערך בקרה.
גדי רגב: אפשר לדון אם מערך הבקרה הישראלי הוא טוב, הוא לא טוב, איך אפשר לשפר אותו, אבל האם זה חלק מסוגיית הדיווחים זו תמונה מאוד ספציפית, מאוד בעייתית.
גדי רגב: בקנדי ובפרנקפורט התנועה היא בערך פי 3 או פי 4 ויודעים להתגבר על הדברים האלה.
יצחק וקנין: אתה לא עונה לשאלה שלי.
יצחק וקנין: אתם אומרים שהחשיבות של הקשר בין כל הגורמים שרוצים לנחות היא גדולה.
יצחק וקנין: תאר לעצמך שאחד לא מבין את השני והוא מגיע לנחיתה.
יצחק וקנין: ברגע שתקרה תאונה, מה נגיד?
יצחק וקנין: שלא אמרנו, שידנו לא שפכו את הדם?
יצחק וקנין: זה פלונטר לא קטן.
גדי רגב: יש נהלים מאוד ברורים איך המטוסים  נכנסים, איך הם משתלבים.
גדי רגב: יש פה את הסוגיה של השפה האנגלית, שאנחנו מנסים לקדם אותה עם כל מיני התנגדויות לא קטנות.
גדי רגב: יש פה סוגיה כוללת שאי אפשר לדבר עליה.
יצחק וקנין: האם מטוסי אל- על שבאים לנחות מדברים בעברית או באנגלית?
בועז חטיבה: מדברים באנגלית.
בועז חטיבה: בכל תחום פיקוח אווירי הדיבור צריך להיעשות באותה שפה.
בועז חטיבה: כשיש חריגות מהעניין הזה זה מסוכן.
בועז חטיבה: שאף אחד לא יחשוד שאנחנו מעוניינים לפגוע בחיל האוויר , כולנו גדלנו שם.
בועז חטיבה: אם נציגי חיל האוויר אומרים שכשמטוס של חיל האוויר טס בתחום פיקוח אזרחי הוא נשמע לכל ההוראות, כמו שאמר פה הפרקליט של חיל האוויר, מדוע ההתעקשות לא לעגן את זה בחוק?
בועז חטיבה: היה על זה דיון מאוד ממושך בסעיף 154 או 155.
יצחק וקנין: יכולים להיות מצבים מסוימים של מלחמה וצריך לקבל הוראות מסוימות.
בועז חטיבה: את החריגות יודעים לתת.
בועז חטיבה: את המנגנונים במקרים חריגים יודעים לתת.
בועז חטיבה: בכל מקרה מדובר על תחום פיקוח אזרחי, לא על המרחבים שהם בשליטת הצבא, ששם הצבא יכול להתנהל כרצונו תחת החוקים שלו והרגולציה שלו.
עמרי טלמון: נשאלה השאלה אם המטוסים רואים את התמונה הזו.
עמרי טלמון: המטוסים לא רואים את התמונה הזו, כי המכ"ם שיש במטוסים הוא מכ"ם מזג אוויר.
עמרי טלמון: הטייסים בונים את התמונה הזאת על פי הדיווחים שהם שומעים באוויר.
עמרי טלמון: חשוב שכל הטייסים יבינו על מה מדובר וידברו באותה שפה.
עמרי טלמון: לא מדובר באנגלית רגילה, אלא באנגלית תעופתית.
עמרי טלמון: תלמיד תיכון לא בהכרח יבין על מה מדובר.
עמרי טלמון: יש כללי דיבור.
עמרי טלמון: חשוב שכולם ידברו לפי נוהל דיבור בקשר, שהוא אחיד לגמרי.
עמרי טלמון: שם מקור הצרה.
עמרי טלמון: זה סוג של מגדל בבל.
עמרי טלמון: לכן החשיבות של מה שאודי אמר.
עמרי טלמון: צריך שהטייסים יהיו באותו בית ספר, עם אותן בחינות ואותן תעודות.
יואב לאור: שיהיה ברור שמטוסי חיל האוויר שטסים בתוך ה-TMA ונדרשים לדבר באנגלית מדברים באנגלית.
יואב לאור: לומדים את זה באקדמיה לטיס.
יואב לאור: הם מוסמכים לדבר באנגלית.
יואב לאור: אני מניח שהמטוס שהוצג פה בתמונה היה מטוס תובלה.
יואב לאור: מטוסי תובלה טסים בכל העולם.
יואב לאור: בכל העולם הם מדברים באנגלית.
יואב לאור: לטעון שהם לא יודעים את השפה ובגלל זה נוצרות בעיות בטיחות.
יואב לאור: .
אודי זוהר: זה עניין מאוד מהותי לפי איזה כללים הוא עובד.
יואב לאור: אני לא רוצה לפתוח פה את הנושא של תחולת החוק, אבל יכול להיות שבאותה תמונה אווירית שראינו אחד המטוסים בשיירה לא היה מזדהה בטווח של 180 מייל מישראל והיו מפעילים עליו הגנה אווירית של מטוסי קרב.
יואב לאור: מה אנחנו מצפים?
יואב לאור: שגם מטוס הקרב שמזנק להגנה על שמי המדינה ידבר בתוך המסדרון באנגלית?
יואב לאור: התשובה היא לא.
יואב לאור: התמונה מעט יותר מורכבת ממה שמנסים להציג אותה פה.
יואב לאור: טייסי חיל האוויר שטסים במקומות האלה לומדים ומוסמכים באנגלית תעופתית.
יואב לאור: אנחנו עושים פריסות בכל העולם.
יואב לאור: אנחנו מדברים שם בהתאם לסטנדרטים הבין לאומיים.
יואב לאור: אני מבקש לא לייצר תמונה כאילו יש כאוס בשמים.
יואב לאור: זה לא המצב.
יואב בראל: לאמירה של אודי שבגלל מה שלא מופיע בחוק אנחנו לא נתנהג כמו שהחוק הבינלאומי דורש  אי אפשר להתייחס ברצינות.
יואב בראל: את ההודעה שהולכת להיות הצטברות של מטוסים מקבלים בין 5 וחצי ל-10 שעות קודם.
יואב בראל: מבחינת הדיבור בנתיבים, מבחינת ההתנהלות בנתיבים, מבחינת החוקים אנחנו טסים לפי החוקים הבינלאומיים.
יואב בראל: מדברים לפעמים אנגלית הרבה יותר טובה גם מהטייסים של אל על.
אודי זוהר: אם כולם עובדים לפי החוק ממילא, למה שהחוק לא יחול עליהם?
רננה שחר: 14 שנים התקוטטו משרדי הממשלה על השאלות האלו ולא הצליחו לשים כחול בכנסת כדי שיהיה חוק.
רננה שחר: הממשלה אמרה שחיל האוויר זאת מערכת אוטונומית, תפקידה לשאת בכל האחריות.
רננה שחר: היא צריכה לעמוד בכללים מכוח הפקודות של חיל האוויר, מכוח החוקים של חיל האוויר.
רננה שחר: זאת מערכת רצינית מאוד, מערכת שאנחנו לא מפקפקים ביכולות המקצועיות העצמאיות שלה.
רננה שחר: החוק אומר שזאת האחריות של חיל האוויר.
רננה שחר: שר התחבורה איננו הרגולטור של חיל האוויר.
רננה שחר: זאת הסכמה ממשלתית.
רננה שחר: זה לא צריך להיות אחרת.
רננה שחר: להמשיך לגרור אותך, אדוני, לפינה הזאת זה בדיוק לאותן 14 שנים מ-1996 עד היום שאין חוק טיס.
יצחק רז: יש חוק טיס.
רננה שחר: מ-1927.
יצחק רז: הוא טוב.
עמרי אבני: אין לי ולו מילה רעה אחת על טייסי חיל האוויר.
עמרי אבני: נהפוך הוא.
עמרי אבני: אני חושב שהם טייסים מצוינים.
עמרי אבני: אני לא שופט ולא מבקר.
עמרי אבני: מ-23 שנים שאני יושב על המסך הזה ועוד 15 שנים בצבא אני יודע שטייסי חיל האוויר מדברים ברמה נמוכה באנגלית.
עמרי אבני: יכול להיות שצריך לשפר את הלימודים באקדמיה.
עמרי אבני: מטוסי תובלה של חיל האוויר מדברים אמנם באנגלית, אבל הם בקושי מצליחים להוציא משפט אחד.
עמרי אבני: אנחנו מתמודדים עם זה, כי אנחנו מבינים בדיוק למה הם מתכוונים.
יצחק וקנין: זה סותר את מה שהוא אמר.
עמרי אבני: אני לא רוצה לסתור את מה שהוא אומר.
עמרי אבני: אני אומר שהם יודעים אנגלית, מדברים אנגלית, רק הפרזיולוגיה שלהם היא לא הפרזיולוגיה שאנחנו רגילים בה.
עמרי אבני: אני מצטרף למה שאומר אודי, אבל לא במלוא החומרה.
עמרי אבני: יש בעיה.
עמרי אבני: לא הצגנו את הסרטון הזה בשביל שיפתרו לנו את הבעיה בתעבורה.
עמרי אבני: בשביל זה יש לנו הנהלה ברשות שדות התעופה שעושה עבודה מצוינת.
עמרי אבני: הם עוזרים לנו.
עמרי אבני: עומסים במדינת ישראל לא נקבעים ביחידת הבקרה.
עמרי אבני: יחידת הבקרה מקבלת את זה בזמן אמיתי.
עמרי אבני: יש מערכת שנקראת מערכת לבדיקת עומסים.
עמרי אבני: למדינת ישראל אין את מערכת בקרת העומסים הזאת.
עמרי אבני: כשאני יושב בעמדה אני יכול להתכונן 40 דקות קודם לכמות הטיסות שתגיע.
עמרי אבני: לפני זה אני לא יודע שום דבר.
עמרי אבני: אני יודע שיש תכנית של טיסות, אני יודע שמתוכנן לי יום עמוס.
עמרי אבני: זה המצב היום במדינת ישראל.
יצחק וקנין: מה המגבלה של אותם מכשירים?
עמרי אבני: אנחנו בבקרת צפון עובדים עם עמדת רדיו אחת, אבל אנחנו פנויים בכל רגע ורגע לפתוח עמדת רדיו שנייה.
עמרי אבני: בימים עמוסים אנחנו יכולים לפתוח עד 4 עמדות רדיו.
עמרי אבני: לפתוח עמדת רדיו זה לקחת את המרחב של השמיים ולחלק אותו למרחב יותר קטן כך שיוצא שכל פקח מחזיק באזור שלו פחות מטוסים והעומס מתחלק על פני 4 פקחים.
עמרי אבני: זה הולך לפי גבהים, לפי אזורים.
עמרי אבני: זה משהו מובנה ומסודר.
אילון טל: היה פה ויכוח די נמרץ על נושא של שימוש בשפת הדיבור בין טייסים לפיקוח טיסה ובקרה.
אילון טל: החוק עצמו, אם אני יוצא ממסגרת פרק ז', מעניק לחיל האוויר פטור ברמה החוקית מלציית להוראות פיקוח טיסה אזרחי.
אילון טל: הדבר הזה לא יכול להתקיים ביחד עם בטיחות טיסה בתוך המרחבים האזרחיים.
אילון טל: אם זה לא יהיה בחוק זה צריך להיות במקום אחר באופן שכשטיס חיל אוויר נכנס למערכת שהיא באחריות פקח טיסה אזרחי, שיש לו גם אחריות פלילית אם תתרחש תאונה, הוא חייב להיות תחת מנגנון שמסדיר את התנועה האווירית באותו מרחב.
אילון טל: חיל האוויר וגם המשטרה נכנסו לעניין מכוח אמנת שיקגו.
אילון טל: הדברים האלה צריכים להיות מוסדרים בדרך מסודרת, לא לסמוך על הבטחה ג'נטלמנית.
אילון טל: השפה זאת סוגיה בפני עצמה.
אילון טל: כתוב שחיל האוויר ישתדל לשמור על בטיחות התעופה.
אילון טל: זה אומר שבמצבים מסוימים כשיש  בליל של תעופה אזרחית טייס חיל אוויר יכול לסטות מהוראות הפקח.
אילון טל: הוא לא מחויב לציית.
אילון טל: גם טייס אזרחי יכול לסטות מהוראות פיקוח לצורך בטיחות.
אילון טל: זה הבדל גדול.
אילון טל: חיל האוויר שמסתדר בתנועה של מטוסים שלוקחים אלפי נוסעים צריך להיות תחת מערכת הבקרה.
יצחק וקנין: צבא ארצות הברית כפוף לאמנת שיקגו?
יצחק רז: כל מטוס אזרחי.
מרב בן-עטר: חיל האוויר פועל אותו דבר כמו כל כלי טייס של מדינות זרות ובהתאם לאמנת שיקגו.
מרב בן-עטר: אנחנו פועלים בהתחשב בהנחיות של התעופה האזרחית וככל שהצרכים המבצעיים שלנו לא באים בהתנגשות כלשהי איתה.
מרב בן-עטר: אנחנו דנו בזה.
מרב בן-עטר: חשבנו שזה סגור.
אברהם קמחי: כל מטוס צבאי בארצות הברית טס בפיקוח אזרחי באזורים אזרחיים.
יצחק רז: כולם מדברים פה על טייסים, אבל הבעיה היא גם פקחים.
יצחק רז: הפקחים הצבאיים צריכים לדבר את השפה האזרחית כי הם נתקלים במטוסים אזרחיים.
יצחק רז: זה כמו שקברניט יכול למצות את כל התפקיד שלו פעם אחת ב-40 שנה כשהוא צריך לפעול בקטע הקריטי בצורה הנכונה ולהציל את המטוס.
יצחק רז: גם פה כשאתה רואה את המרחב הזה והוא רץ אין בעיה.
יצחק רז: הבעיה מתחילה כשאתה מגיע לצומת ואיזה אוטו נתקע, הרמזור פתאום לא עובד וכולם מתחילים לפרוץ את הכל.
יצחק רז: כל עוד זה רץ אין בעיה.
יצחק רז: כשמישהו משבש את התנועה, כשלמישהו יש בעיית דלק ומתחילים לעשות המתנות יש בעיה.
יצחק רז: אני חקרתי עשרות מקרים שהקטע של השפה היה מאוד רלוונטי.
יצחק רז: היה פעם מטוס של שרי הריסון שדיברו איתו בעברית והצוות לא הבין שהוא עומד להתנגש עם מטוס אזרחי.
יצחק רז: בקטע של ניהול תעבורה החוק צריך לדבר בצורה חד משמעית.
יצחק רז: יש חוק אחד.
יצחק רז: במצבים חריגים תשברו.
יצחק רז: צריך חוק אחד לתנועה.
יצחק רז: זה בדיוק כמו תנועת כבישים שאין לך חוק לתיירים, כולם נוסעים אותו דבר.
יצחק וקנין: למה דיברו איתו בעברית?
יצחק רז: הלחץ של הפקח.
יצחק רז: הוא נלחץ שהם הולכים להתנגש, לכן הוא דיבר בעברית.
יצחק רז: המטוס שמדבר אנגלית לא ידע שהוא הולך להתנגש.
עמיר פרץ: הפקח הצבאי לא נמצא בלופ שלך למנוע תאונות.
עמיר פרץ: הוא יכול היה מבחינת הצבא לא להיות קיים ופקח אחר היה צריך למנוע את זה.
אודי זוהר: האירוע היה בשדה דב.
אודי זוהר: פיקוח הטיסה שם הוא באחריות חיל האוויר.
עמיר פרץ: כולל האזרחי?
אודי זוהר: כולל האזרחי.
עמיר פרץ: הפקח הצבאי לא יודע את השפה?
עמיר פרץ: מצב שבו יש מטוסים צבאיים בשטח מפוקח על ידי פקח אזרחי ומדברים עברית זה נראה לי סביר, אבל  מצב שבו הפקח מפקח על התעופה האזרחית ועל התעופה הצבאית והוא לא יודע.
מרב בן-עטר: זה לא נכון.
מרב בן-עטר: יש נוהל בין רת"א לחיל האוויר שמדבר על הסמכת פקחים צבאיים שאמורים לפקח על תעופה אזרחית.
מרב בן-עטר: הם עוברים בדיקות ומבחנים של רת"א.
מרב בן-עטר: כל מה שנאמר כאן הוא לא נכון.
עמרי אבני: הנושא של השפה לפקחי טיסה ולא לטייסים נמצא בדו-שיח בימים אלה בין איגוד הפקחים, רש"ת ורת"א בנוגע למגדל עובדה.
עמרי אבני: במדינת ישראל פקחים צבאיים מחזיקים טיסות אזרחיות ומדברים באנגלית או עברית עד רמה מסוימת.
מרב בן-עטר: בעובדה יש פקח אזרחי לתעופה אזרחית.
עמרי אבני: בעובדה המצב הוא חריג.
עמרי אבני: בגלל שבעובדה טסים מטוסים בינלאומיים גדולים שלא יכולים לנחות באילת מעלים פקח אזרחי בשביל לדבר עם המטוסים.
עמרי אבני: יש לנו בעיה רצינית עם הדבר הזה.
יצחק וקנין: זה שייך לחקיקה הזאת?
עמרי אבני: זה לא שייך לחקיקה הזאת.
עמרי אבני: חיל האוויר לא מוכן לקחת על עצמו את הפיקוח בשדה התעופה עובדה בגלל החשש שמא הוא ייתקע בקטע של האנגלית .
עמרי אבני: אם חיל האוויר היה מוכן אנחנו ברצון היינו נותנים להם להפעיל את השדה לבד.
עמיר פרץ: איפה הבעיה?
עמרי אבני: בשדה תעופה עובדה יש ערוץ אחד ומיקרופון אחד.
עמרי אבני: כשמגיע מטוס צבאי הפקח האזרחי מעביר לפקח הצבאי את המיקרופון.
עמרי אבני: בינתיים מגיעים מטוסים שהפקח האזרחי צריך לדבר איתם.
עמרי אבני: התיאום הזה בין הפקח הצבאי לאזרחי גורם לנו ל-2 עד 4 אירועים בשבוע.
יצחק וקנין: צריך לתת את הדעת איך מגשרים על הפערים האלה בצורה סבירה כך שאף אחד לא ייפגע.
יצחק וקנין: אני מאמין שלצבא אין שום אינטרס להתנגש במערכת האזרחית.
יצחק וקנין: יש פה מערכת שצריך לחבר חיבור דק מאוד.
יצחק וקנין: אני מנסה בכל כוחי להיכנס לניואנסים הקטנים ביותר.
יצחק וקנין: אני שומע דברים שיכולים להביא אותנו יום אחד לתאונה.
יצחק וקנין: מה נגיד אז?
יצחק וקנין: שלא נאמרו הדברים בוועדת הכלכלה?
רינה פאר: הדברים האחרונים של חברי עומרי מאגודת הפקחים בנוגע לעובדה אינם על דעתה של רשות שדות התעופה.
עמיר פרץ: מה זאת אומרת אינם על דעתה?
עמיר פרץ: האם זה נכון או לא נכון?
עמיר פרץ: אם זה על דעתכם או לא על דעתכם זה עדיין לא משנה את העובדות.
יצחק וקנין: אני רוצה תשובה למה שהוא אמר בנוגע למיקרופון שעובר בין הפקח הצבאי לפקח האזרחי.
רינה פאר: שלא יתפרש כאילו רשות שדות התעופה רוצה, חפצה ומוכנה לוותר על פיקוח טיסה אזרחי בעובדה.
יצחק וקנין: לגבי הבעיה הטכנית לתפעל את המערכת בצורה אפקטיבית.
יצחק וקנין: על זה הוא העיר.
יצחק רז: הוא אמר נכון.
יצחק רז: חקרתי אירועים ואכן היו מצבים שבגלל שרק אחד היה יכול לדבר בקשר הם היו צריכים להעביר ביניהם את המיקרופון.
יצחק רז: גם אם ישימו עוד מיקרופון זה לא משנה כי כולם על אותו ערוץ.
יצחק רז: זה שמדבר מדבר עם כולם.
יצחק רז: אם יש אזרחיים וצבאיים צריך לדבר עם שניהם.
גדי רגב: עובדה הוא שדה צבאי לכל דבר ועניין שעל פי צו כזה או אחר התעופה האזרחית יכולה להשתמש בו.
גדי רגב: יש בעובדה בעיות.
גדי רגב: זה לא שדה בלי בעיות.
גדי רגב: אתמול היינו בצהריים אצל מפקד חיל האוויר.
גדי רגב: בין השאר הנושא הזה עלה.
גדי רגב: יש בעיות בעובדה לגבי מי עושה מה, איך עושים מה.
גדי רגב: אנחנו מוטרדים ברת"א.
גדי רגב: אנחנו בקלות יכולים להרוג את העיר אילת כך שאף תייר אחד לא ינחת שם.
גדי רגב: השדה הזה הוא בעייתי.
גדי רגב: אנחנו יחד עם חיל האוויר ורש"ת מחפשים  את כל הפתרונות.
גדי רגב: דיברנו על הנושא הזה במשך שעה.
גדי רגב: השדה הוא בעיתי.
גדי רגב: צריך למצוא פתרונות.
גדי רגב: צריך לבנות יחד את המערכת הזאת.אנחנו בשלבים.
יצחק וקנין: האם חס וחלילה כשיקרה אסון אנחנו לא נזדעק?
יצחק וקנין: שמעתי על עובדה כמה דברים.
יצחק וקנין: קראתי דוח חקירה לגבי הנושא הזה.
יצחק וקנין: ראיתי שגם השדה עצמו לא כל כך עונה על הצרכים מבחינת התנאים הפיזיים שלו.
יצחק וקנין: השאלה אם לא צריך לשנות את קו החשיבה שלנו.
יצחק וקנין: מה נעשה?
יצחק וקנין: נמתין שיום אחד יהיה אסון ואז יגידו שזה כמו  השריפה בכרמל?
גדי רגב: אנחנו הפסקנו את השימוש האזרחי בעובדה בלילה.
גדי רגב: זאת הייתה מהות הפגישה עם מפקד חיל האוויר, זאת הייתה מהות הפגישה עם מנכ"ל רשות שדות התעופה.
גדי רגב: כולנו מוטרדים, כולנו חושבים.
גדי רגב: להפסיק את הטיסות לעובדה אפשר במחי יד, אבל אז התיירות לאילת תיפגע.
גדי רגב: תמנע בעוד 5 שנים יקום על הרגליים.
גדי רגב: יהיה פתרון.
גדי רגב: זה יהיה שדה אזרחי מלא.
גדי רגב: יכול להיות שהוא יהיה אלטרנטיבה יום אחד לנתב"ג.
גדי רגב: זה בעוד 5 שנים.
גדי רגב: בינתיים צריכים לגשר על העניין.
גדי רגב: כל הגורמים המקצועיים מחפשים פתרון.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אתה צודק בכך שמרגע שנאמרו הדברים והונחו על השולחן אנחנו לא יכולים להתעלם.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד לכל הכבודה שנמצאת כאן, בסופו של דבר האחריות היא שלנו.
עמיר פרץ: גם אם אנחנו נמצאים פה 2 חברי כנסת בודדים זה דבר שיוצא מתחת ידנו.
עמיר פרץ: זה בשמה של המליאה כולה.
עמיר פרץ: הדברים שנאמרים פה מאוד מוזרים.
עמיר פרץ: אם יש סכנת חיים באילת ובגלל זה צריך לסגור את שדה התעופה, אז שיסגרו את שדה התעופה.
עמיר פרץ: אל תאמר לי שנהרוג את אילת.
עמיר פרץ: מה עדיף?
עמיר פרץ: שנהרוג אנשים?
עמיר פרץ: אם אתה מעמיד את זה בצורה כזאת וההחלטה היא שלי, אז תסגור את אילת.
עמיר פרץ: אנחנו לא במלחמה.
עמיר פרץ: במלחמה עושים ניהול סיכונים.
עמיר פרץ: אנחנו עכשיו בשאלות אזרחיות גרידא.
עמיר פרץ: זה מצב אחר לגמרי.
עמיר פרץ: אף אחד מאיתנו לא יכול להרשות לעצמו מן תזה שאומרת שבניהול הסיכונים מול 100 אלף או 200 אלף תיירים אנחנו מסכנים מטוס או שניים בעונה.
עמיר פרץ: אין לנו זכות להתנהל בצורה כזאת.
עמיר פרץ: הדברים צריכים להיות ברורים.
עמיר פרץ: אנחנו במצב שבו צריכים להכריע בשאלות.
עמיר פרץ: לא ידונו עוד פעם בחוק הטיס.
עמיר פרץ: גם אם הצביעו על סעיף כזה או אחר וצריך לפתוח אותו מחדש כי נוצרה תוך כדי דיון שאלה מהותית, אז לא קרה כלום ופותחים אותו.
עמיר פרץ: זה יותר טוב מאשר להגיד שהצבענו טכנית.
עמיר פרץ: אני מבין שפקחי טיסה צבאיים הם לא בהכרח באותה רמת מקצועיות של פקחי טיסה אזרחיים שנמצאים ברש"ת עשרות שנים, מתמחים וצוברים ידע וניסיון.
עמיר פרץ: פקחי טיסה צבאיים מתחלפים הרבה יותר, זאת אוכלוסייה מסוג אחר.
עמיר פרץ: אני מבין את הבעייתיות, אין מצב שלא יהיו קריטריונים.
עמיר פרץ: אי אפשר להסתפק בקריטריונים מינימאליים.
עמיר פרץ: אני מציע להביא את מפקד חיל האוויר שיגיד לנו מה הפקודות המפורשות שניתנו, לא אולי או במצב מסוים.
עמיר פרץ: אנחנו רוצים לדעת מה היקף ההכשרה, מה כמות ההכשרה, מתי האחריות הופכת מאחריות צבאית לאחריות אזרחית, באיזה מתווה, באיזה כללים.
עמיר פרץ: לא שיקול דעת שנמצא בידי אחרים.
עמיר פרץ: צריך להיות ברור באיזה שלב האחריות עוברת מגוף לגוף.
עמיר פרץ: גם הגוף צריך לדעת שהוא יישא באחריות אם הדברים לא יתרחשו.
עמיר פרץ: כשאתה קובע שאתה רוצה חוק מסוים זה בשביל האדם שאתה לא בטוח שהוא ישקול את שיקול הדעת הנכון.
עמיר פרץ: אתה אומר שאתה מעדיף לתת לו הנחיות ברורות כדי שלא יהיה מקום של שיקול דעת.
עמיר פרץ: נכון שאי אפשר לקחת את כל החקיקה ולהצמיד אותה למצב קיצון כפי שמתואר פה, אבל יחד עם זאת במצבים בסיסיים צריך שתהיה שפה אחידה לכולם.
עמיר פרץ: פקחים חייבים להיות מתואמים.
עמיר פרץ: זה הדבר הבסיסי ביותר.
יצחק וקנין: אנחנו דנים קרוב ל-4,5 שעות בהקדמה לפרק הזה.
יצחק וקנין: אני מציע שרת"א תתייחס לדברים.
יצחק וקנין: אני אקיים ישיבה יותר מצומצמת עם מספר גורמים כדי שנתקדם בחקיקה בישיבה הבאה ולא נתעכב יותר מידי.
יצחק וקנין: אני אחליט מי הגורמים שיהיו.
יצחק וקנין: בהתאם לזה נתקדם.
רננה שחר: חשוב להציג את הדברים לכנסת, אנחנו לא מטייחים, יש הרבה עבודה שנעשית, זה פשוט לא קשור לפרק ז'.
יערה למברגר: יש דברים שהוצגו פה שאינם קשורים לחוק.
יערה למברגר: אם הוועדה רוצה היא יכולה לקיים דיון בבעיות כלליות, אבל זה לא קשור לחוק.
יערה למברגר: אלה דברים שלא מוסדרים בחקיקה.
רננה שחר: אנחנו נשמח מאוד להציג.
רננה שחר: אדוני, אמרת שאתה מקווה לסיים את החוק במושב הזה.
רננה שחר: מבחינת רת"א זה דבר קריטי.
רננה שחר: הסיום של חוק הטיס הוא דבר קריטי להמשך התהליכים.
רננה שחר: אם רת"א תראה שהפרק מתמשך מעבר למושב הזה,  חובה של מנהל רת"א לבוא שוב ולבקש  לפצל את הפרק.
יצחק וקנין: יותר משהעגל רוצה לינוק הפרה רוצה להניק.
יצחק וקנין: אני מקווה שאני אסיים את החקיקה.
יצחק וקנין: אני בעצמי רוצה לסיים את החקיקה הזאת.
רננה שחר: דיברו על הנושא של החשיבות ביישום ההמלצות של החוקר הראשי ועל התפקיד שלו ליישם את ההמלצות.
רננה שחר: אודי זוהר דיבר על זה.
רננה שחר: דוח ועדת לפידות מדצמבר 2007 מדבר על תמונת מצב של יישום המלצות מחקירת תאונות ותקריות נמוך ביותר, כ-11%.
רננה שחר: 85 המלצות נתן החוקר הראשי בשנת 2009.
רננה שחר: 31 מתוכן התקבלו ומיושמות, זאת אומרת 33%.
רננה שחר: יש לנו בשנתיים עלייה של 300% ביישום המלצות .
רננה שחר: אם יישום ההמלצות של החוקר הראשי הוא מדד לשיפור הבטיחות, אז אתה ב-300% שיפור בטיחות .
לאה ורון: החוקר הראשי התבקש בסוף הישיבה הקודמת להעביר נתונים לגבי כמות חקירות.
רננה שחר: האחריות להחליט אם ההמלצה מתקבלת או לא, אם היא תיצור בעיות אחרות של בטיחות, אם היא נוגדת תפישות של בטיחות חייבת להישאר ברת"א.
רננה שחר: זה שיקול דעת של מנהל רת"א.
רננה שחר: עולות פה כל הזמן טענות מי כתב את הפרק, האם החוקר הראשי היה מעורב בכתיבת הפרק.
רננה שחר: הכנתי לוועדה תיק של כל ההתכתבויות שנעשו עם החוקר הראשי לגבי הפרק, כדי שהוועדה תדע עד כמה החוקר היה מעורב ועד כמה כל גורמי המקצוע היו מעורבים בכתיבת הפרק הזה.
רננה שחר: הוא עובר לפרסומו בכחול.
רון חלפון: פרק ז': חקירת אירוע בטיחותי.
רון חלפון: סימן א': הגדרות 94.
רון חלפון: בפרק זה – "אירוע בטיחותי" – תאונת טיס או תקרית טיס לרבות תקרית חמורה; "אירוע בטיחותי חמור" – תאונת טיס אות תקרית חמורה; "גוף חוקר" – רשות המוסמכת על פי דין לחקור עבירות פליליות; "זמן הפעלה או תחזוקה" – כל אחד מפרקי הזמן המפורטים להלן, לפי העניין: (1) בכלי טיס מאויש – פרק הזמן מרגע עלייתו של אדם לכלי הטיס בכוונה לטוס בו, עד לרדתו מכלי הטיס, ובכלי טיס בלתי מאויש – פרק הזמן מהרגע שכלי הטיס מוכן לתזוזה לצורך המראה, עד לעצירתו המלאה בסוף הטיסה וכיבוי מערכת ההנעה העיקרית שלו; (2) פרק הזמן שבמהלכו מתבצעות פעולות בדק בכלי הטיס בהיותו על הקרקע;
יצחק וקנין: ההתייחסויות יהיו בישיבה הבאה.
יצחק וקנין: אני אזמן אלי לישיבה סגורה חלק מהגורמים שיושבים סביב השולחן.
יצחק וקנין: זה חיוני מאוד להמשך החקיקה אם אנחנו באמת רוצים להתקדם כמה שיותר מהר.
יצחק וקנין: אני אודיע לגורמים שאני רוצה לשבת איתם.
יצחק וקנין: אני חושב שאני יכול לסייע בדבר הזה כדי להתקדם קדימה.
יצחק וקנין: הישיבה נעולה, אני מודה לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון, ישיבה שלישית להיום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום - הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חובת התקנת מראות צד ברכב המשמש להסעות תלמידים), התשע"א-2010,  הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת רונית תירוש.
רונית תירוש: תודה, אדוני היושב ראש.
רונית תירוש: את הרעיון להצעת החוק הזו קיבלתי דווקא מהורים ששכלו את ילדיהם בזמן שחצו את הכביש לפני רכב ההסעה, שניות לאחר שהוא הוריד אותם.
רונית תירוש: הבעיה, והיא חזרה על עצמה בכמה וכמה תאונות, ששדה הראיה של הנהג היה חסום והוא לא יכול היה לראות את הילדים שחצו.
רונית תירוש: זה לא נכון לחצות לפני הרכב, אבל בכל מקרה הוא לא יכול היה לראות, הוא המשיך בנסיעה ודרס אותם למוות, או לחילופין –  חלק גם נפצעו.
רונית תירוש: חשבנו שיהיה נכון לדרוש התקנת מראות צד, דבר שהיה יכול להיעשות על ידי חברות ההסעה, אבל מסתבר שלא כולן עשו את זה בלי חקיקה, לכן אני דורשת חקיקה בעניין הזה.
רונית תירוש: לשמחתי מצאתי אוזן קשבת גם בוועדת השרים לחקיקה וגם אצל שר התחבורה, כמובן.