GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי אריאל: אף עורך דין מבין האנשים שיושבים כאן – ואני בעוונותיי, גם עורך דין, לא יוכל להמליץ ללקוח שלו שנמצא בחקירה בטיחותית כזאת שום המלצה אחרת זולת "סתום את הפה, אל תדבר".
יצחק וקנין: אני צריך לסיים.
יצחק וקנין: אני אתן את רשות הדיבור לרת"א.
יצחק וקנין: אני לא אוכל לעשות את זה עכשיו, אבל בכל מקרה, רננה, בפתיחת הישיבה הבאה תצטרכו להשיב ולהגיד דברים, את ה"אני מאמין" שלכם, את כל מה שאתם חושבים.
יצחק וקנין: גם תציגו את כל פרק ז' בכללותו, איך אתם רואים אותו.
יצחק וקנין: יש פה טענה מרכזית שברורה לנו.
יצחק וקנין: זה מין קו מוביל מרכזי שאיתו נצטרך להתמודד כאן בישיבות.
יצחק וקנין: אני מקווה שתהיה הרבה סיעתא דשמיא כדי שנצליח.
יצחק וקנין: זה מה שאני יכול לבקש.
יצחק וקנין: בכל מקרה הייתי רוצה כמה מילים דווקא מהחוקר הצבאי לגבי הפעילות שלכם.
יצחק וקנין: האם יש שיתוף פעולה ביניכם לבין החוקר הראשי בלמידה של דברים?
יצחק וקנין: אני מבין שאתם גוף עצמאי לגמרי, אתם תחת מפקד חיל האוויר.
אודי זהר: נכון, ואף אחד שם לא הולך לפלילים כשהוא אומר מה הוא עשה בבעיית טיסה.
מרב בן עטר: אדוני היושב ראש, יש הרבה מאוד היבטים שקשורים לחיל האוויר ולחקירת התאונות.
מרב בן עטר: אנחנו מעדיפים לעשות את זה בפרק שיוחד לחיל האוויר.
יצחק וקנין: אני רוצה להודיע בגדול שביום חמישי יהיה לנו סיור גם בחיל האוויר וגם אצל החוקר הראשי.
אודי זהר: כולנו מוזמנים?
יצחק וקנין: לחיל האוויר אני לא יכול להזמין כיוון שזה בכל זאת גורם צבאי.
אודי זהר: זה היה בצחוק.
עמרי אבני: יש גם ביקור במתקני הפיקוח או זה רק אצל החוקרים, במקרה הזה?
יצחק וקנין: אנחנו נהיה בחיל האוויר ואצל החוקר הראשי.
יצחק וקנין: יכול להיות שיהיה עוד ביקור אצל הפקחים, אבל לא ביום חמישי.
עמרי אבני: יש לי מצגת של שלוש דקות וחצי.
עמרי אבני: אם לא תצליח להגיע למתקן - -
יצחק וקנין: אני מוכן לתת לך את האפשרות להציג את המצגת בישיבה הבאה.
יצחק וקנין: אני מודה לכל המשתתפים, ואני מקווה שנוכל להתקדם הלאה עם החוק.
ישראל חסון: אני מבין שכולנו התרגלנו להיפגש אחת ל-.
ישראל חסון: אני מקווה שהיום אנחנו נסיים, ואני מתחייב שבחודש הקרוב נוריד את המינון לפעם בשבועיים לסתם מפגש רעים לקפה עד שתתרגלו שאנחנו לא נפגשים יותר.
ישראל חסון: אנחנו נמשיך מהנקודה שסיימנו בהקראת הסעיפים.
יהושע פדרסן: בוקר טוב, אנחנו נמשיך בהקראת הסעיפים.
יהושע פדרסן: בהתאם לעמדתה של היועצת המשפטית לוועדה, אנחנו ממשיכים לקרוא מהנוסח שפורסם לקראת הדיון ב-22 לנובמבר, למעט סעיפים ספציפיים שזה לוח שינויים שהופץ ועלה לאתר הוועדה.
יהושע פדרסן: למעט לוח השינויים, אנחנו נקריא מהנוסח מה-22 לנובמבר שהוא לא משקף את כל החלטות הוועדה עד אז.
יהושע פדרסן: אנחנו הגענו לסעיף 32 לעניין עיצום כספי.
יהושע פדרסן: קראנו את סעיף 32(א) ו-(א1).
יהושע פדרסן: ברשותכם, אני מבקש להקריא מחדש את סעיף 32(א)(6) ומשם להמשיך, כי יש תיקון קטן.
יהושע פדרסן: בעקבות הערה של אתי בנדלר בדיון הקודם לגבי (א1) העלאנו את המדרג של העיצום הכספי מ-150,000 שקל ל-500,000 שקל לעניין אי קיום צו מנהל.
יהושע פדרסן: אבל, הוקרא לפרוטוקול משהו מעט אחר, ולכן אני רוצה רק להקריא את זה מחדש כדי שיהיה ברור מה מוצע לאשר.
יהושע פדרסן: "32(א)(6) הפר הוראה מהוראות המפורטות בסעיף 29(ב), למעט לפי סעיפים 29(ב)(10) לעניין אי קביעת הסדר בהתאם לצו מנהל לפי סעיף 23, ו-29(ב)(11).
יהושע פדרסן: " זה מופיע בלוח השינויים, במסמך המקוצר של השינויים.
יהושע פדרסן: "סעיף (א1) לא התקשר עם גוף מוכר אחד לפחות לעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות מתחומו, בניגוד להוראות סעיף 22(ב), או לא קבע הסדר בהתאם לצו של המנהל לפי סעיף 23, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 500,000 שקלים חדשים.
יהושע פדרסן: 32(ב) הטמין אדם פסולת אריזות בניגוד להוראות סעיף 25, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 226,000 שקלים חדשים, ואם הוא תאגיד – בסכום של 452,000 שקלים חדשים.
יהושע פדרסן: (ג) לא עמד יצרן, יבואן או גוף מוכר ביעדי המיחזור לפי סעיף 6, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 3,000 שקלים חדשים בשל כל טון של פסולת אריזות שלא ביצע לגביו מיחזור מוכר בהתאם ליעדים האמורים: ואולם, אם לא עמד אדם ביעדי המיחזור לפי סוג חומר וביעד המיחזור הכולל, יחד, יוטל עיצום כספי על הפרת יעד המיחזור הכולל בלבד.
יהושע פדרסן: (ג1) על אף הוראות סעיף קטן (ג), בשנים 2011 עד 2014 יהיה סכום העיצום הכספי שרשאי מנהל להטיל בשל כל טון של פסולת אריזות שלא בוצע לגביו מיחזור מוכר בהתאם ליעדי המיחזור לפי סעיף 6, כמפורט להלן:     		(1) בשנת 2011 - 2,000 שקלים חדשים; 		(2) בשנת 2012 - 2,250 שקלים חדשים; 		(3) בשנת 2013 - 2,500 שקלים חדשים; 		(4) בשנת 2014 - 2,750 שקלים חדשים;"     	לעניין 32(ד) אנחנו מציעים את הנוסח הבא: "בסעיפים קטנים (א)(4) ו-(5) ו-(ב), "פסולת אריזות" – פסולת אריזות שנוצרה עקב פעילות של תאגיד או עקב פעילות של עסק או עיסוק של יחיד, למעט אם העיסוק נעשה בדירת המגורים המשמשת את העוסק".
יהושע פדרסן: זה הנוסח האחרון המתואם עם משרד המשפטים שאנחנו מציעים.
לאה ורון: בנוסח שלכם לשינויים מופיעות שתי חלופות.
לאה ורון: מה שהקראת היא לא אחת מהחלופות.
לאה ורון: לפיכך, אנחנו מבקשים שתקריא לאט לאט לאט.
יהושע פדרסן: בסדר גמור.
יהושע פדרסן: זה מסתמך על חלופה א', למעט תיקון מסוים בסיפא של חלופה א'.
יהושע פדרסן: אני אקריא שוב את סעיף 32(ד): "בסעיפים קטנים (א)(4) ו-(5) ו-(ב), "פסולת אריזות" – פסולת אריזות שנוצרה עקב פעילות של תאגיד או עקב פעילות של עסק או עיסוק של יחיד, למעט אם העיסוק נעשה בדירת המגורים המשמשת את העוסק".
רוני טלמור: אתי, אני חששתי שאם נשתמש במילים "משק בית" זה יתפרש כסוג מסוים של עיסוק.
רוני טלמור: הכוונה היא לכל סוג של עיסוק שיחיד מבצע במסגרת יחסית מצומצמת במשק הבית שלו.
רוני טלמור: ההנחה – כשאיזשהו עוסק עובד מהבית, יש בזה כדי להעיד על היקף העסק שלו שהוא יחסית קטן.
ישראל חסון: רוני, אנחנו עוצרים את המשאיות מלנוע למכוני המיון והמיחזור - בסדר.
יהודה שגב: אני מראש אומר שיש לנו היום שתי הערות עד לסוף הקראת החוק, ועוד בקשה או שאלה.
יהודה שגב: שתי הערות ובקשה שהיא יותר נכון שאלה.
יהודה שגב: לגבי הסעיף הרלוונטי – אנחנו מבקשים להקטין את היעדים ל-2,500 ביעד הרב שנתי, ולהתחיל אותם מ-1,500, ולקבוע אותם במדורג.
יהודה שגב: אני מדבר על סעיף (ג).
ישראל חסון: זה הנושא של הקנסות.
ישראל חסון: חבר'ה, האם יש עוד הערות?
ישראל חסון: מה אתם מבקשים?
ישראל חסון: תסביר לי עכשיו את הסעיף שלך.
ישראל חסון: אתה רוצה 1,500 משנת 2011.
ישראל חסון: 1,500 ו - - -
יהודה שגב: ובשנת 2014 רשום פה 2,750, ירד ל-2,500.
ישראל חסון: האם זה באמת כל כך רציני?
יהודה שגב: אני חושב ש-1,500 זה המון, הרבה כסף.
יהודה שגב: זה המחיר שאליו תידבק כל פסולת ההטמנה.
יהודה שגב: אנחנו הסכמנו עם השר ועם המשרד אתמול בלילה שנתאפס על הסכום הזה.
אוהד אורנשטיין: דיברתי עם מנכ"ל משרדי, והוא אמר שאתמול בלילה היתה שיחה עם השר להגנת הסביבה, והוא הסכים להוריד ל-2,500.
אוהד אורנשטיין: אין לי זה את בכתובים, יש לי את זה בעל-פה.
ישראל חסון: אבל, פה יודק'ה מדבר 2,500 ו-1,500.
אוהד אורנשטיין: 2,500 כיעד סופי באמת.
אתי בנדלר: זאת אומרת, זה לא בשנת 2013, זה יהיה משנת 2013.
יהושע פדרסן: לא, לדעתי מתכוונים לסעיף (ג).
קריאה: סעיף (ג) יופיע 2,500.
קריאה: לאחר מכן ב-(ג1) רבתי יופיע 1,500, 2,000 - - -
ישראל חסון: חבר'ה, גמרנו.
ישראל חסון: מספיק, אני רוצה להתקדם.
ישראל חסון: אני מבקש מכם את הדבר הבא.
ישראל חסון: לי אין בעיה עם הסיפור של 2,500.
ישראל חסון: אני יודע לחיות עם 2,500.
ישראל חסון: לגבי הסיפור של 1,500 – אני אומר לכם שלי אין בעיה עם זה מהסיבה הפשוטה, משום שהתחולה על זה היא לשנה, ואני רוצה לתת זמן התארגנות, אין לי בעיה לחיות גם עם זה ב-1,500 בשנה הראשונה, כשבשנה השנייה אתם רואים שזה קופץ כמעט לתקרה.
ישראל חסון: זה קופץ ל-2,250, וזה בסדר, יש היגיון.
יהודה שגב: 1,500, 2,000 ו-2,500, ובזה לגמור את העניין.
ישראל חסון: אוקיי, תקשיבו.
ישראל חסון: אנחנו מצביעים עכשיו על כל הסעיפים מלבד סעיף (ג).
ישראל חסון: אני אחכה לשמוע אם יש לשר איזושהי התנגדות.
אתי בנדלר: (ג1).
ישראל חסון: מלבד (ג1).
דן כרמלי: (ג) ו-(ג1) – אמרת נכון.
יהושע פדרסן: ב-(ג) כתוב 3,000 בתור הגובה העיצום המרבי.
יהודה שגב: אז אנחנו ביקשנו 2,500.
יהושע פדרסן: אני רק מציין שב-(ג1) זה פשוט היה לפי מה שייקבע ב-(ג) בתור הסכום המרבי - - -
ישראל חסון: לא, יודק'ה, פה אני כבר אומר לכם שלפי עניות דעתי זה מאוד לגיטימי בעיניי לבקש את תהליך של ההתנעה ההדרגתי, ומה שנקרא קצת רכות בהפנמה של החוק הזה, וביישום שלו.
ישראל חסון: אל תילחצו על הורדה ברגע שנרצה שזה יהפוך לנורמה.
ישראל חסון: כאן בסעיף (ג) אתה מדבר על 3,000 שקל משנת 2015 ואילך.
יהודה שגב: 2,500 – זה מה שביקשנו, וזה מה שסוכם עם השר.
ישראל חסון: בסדר, אין לי בעיה.
ישראל חסון: חבר'ה, מלבד סעיף (ג) – עזבו.
ישראל חסון: השר יגיע, ושהשר יגיד את דברו, ובסוף אנחנו נחליט.
ישראל חסון: אז סעיף 32(א) ו-(ב), כל הסעיפים, למעט סעיף (ג) - - -
קריאות: ו-(ג1).
ישראל חסון: גברתי, בבקשה.
נעמי רייש: אני נעמי רייש מהסוכנות לעסקים קטנים במשרד התמ"ת.
נעמי רייש: אני רוצה להתייחס להחרגה של עסקים קטנים לפי עיסוק במשק בית.
נעמי רייש: בעינינו, זו לא החרגה מספיקה.
נעמי רייש: הבנתי שאמורות להיות תקנות הפחתה גם לחוק הזה.
נעמי רייש: השאלה היא, איך אנחנו לא יוצרים מצב שהחוק ייכנס לתוקף לפני שיהיו תקנות הפחתה, ובעצם עסקים קטנים יידרשו לשלם את מלוא הסכום.
יהושע פדרסן: בעיקרון לא יוטלו כמדיניות.
יהושע פדרסן: עיצומים כספיים יוטלו בכפוף להתקנת תקנות הפחתה.
אתי בנדלר: מר פדרסן מדבר על זה ברמה של מדיניות, אני מדברת על זה ברמה של בקשה מיושב ראש הוועדה לכשנגיע לסעיף הזה, לקבוע שהסעיף של העיצומים ייכנס לתוקפו רק לאחר שיהיו גם תקנות הפחתה, והוועדה תכריע בנושא.
ישראל חסון: אז אנחנו מצביעים על 32(א) על כל סעיפיו ו-(ב), וסעיף (ד).
אתי בנדלר: כן, זה הנושא של דירת המגורים.
ישראל חסון: בסדר גמור, גם סעיף (ד).
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.
ישראל חסון: ומאחר ואין מתנגדים אז הסעיף אושר.
יהושע פדרסן: " הודעה על כוונת חיוב 33.
יהושע פדרסן: (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור בסעיף 32 (בפרק זה – מפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (בפרק זה – הודעה על כוונת חיוב).
יהושע פדרסן: (ב) בהודעה על כוונת חיוב יציין המנהל, בין השאר, את אלה: 		(1) המעשה או המחדל (בפרק זה – המעשה), המהווה את ההפרה; 		(2) סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;  		(3) זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות סעיף 34; 		(4) שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 36.
יהושע פדרסן: " – סוף סעיף 33.
ישראל חסון: רבותי, הערות לסעיף 33.
ישראל חסון: אתי, האם יש לך הערות?
ישראל חסון: לא. אוקיי, אז אנחנו מאשרים את סעיף 33 כלשונו.
יהושע פדרסן: "זכות טיעון  34.
יהושע פדרסן: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 33 רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני המנהל, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.
יהושע פדרסן: החלטת המנהל ודרישת חיוב  35.
יהושע פדרסן: (א) טען המפר את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות סעיף 34 יחליט המנהל, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 37.
יהושע פדרסן: (ב) (1) החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה  –דרישת חיוב); בדרישת החיוב יציין המנהל, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן והתקופה לתשלומו.
יהושע פדרסן: (2)	החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) שלא להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו הודעה על כך.
יהושע פדרסן: (ג) לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות סעיף 34, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת חיוב שנמסרה למפר במועד האמור.
יהושע פדרסן: " - סוף סעיף 35.
ישראל חסון: הערות לסעיף 35?
ישראל חסון: ג'וש, בוא ננצל הצלחה.
ישראל חסון: תמשיך בבקשה.
יהושע פדרסן: "הפרה נמשכת והפרה חוזרת  36.
יהושע פדרסן: (א) בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
יהושע פדרסן: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שהיה אפשר להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 32 בתוך שנתיים מההפרה הקודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.
ישראל חסון: רבותי, הערות לסעיף 36?
ישראל חסון: אין, בבקשה.
יהושע פדרסן: "סכומים מופחתים  37.
יהושע פדרסן: (א) המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
יהושע פדרסן: (ב) השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים, שבשלהם יהיה ניתן להפחית את סכום העיצום הכספי הקבוע בסעיף 32 בשיעורים שיקבע.
יהושע פדרסן: " - סוף סעיף 37.
ישראל חסון: כן, בבקשה.
דן כרמלי: אדוני היושב-ראש, רק תזכורת קטנה לעניין הערתה של עו"ד בנדלר לעניין הזה.
דן כרמלי: זה בדיוק הסעיף שמדבר על תקנות ההפחתה שצריך להכניסן לתוקף לפני שנאכף הפרק המינהלי.
ישראל חסון: האם זה בסעיף הזה?
אתי בנדלר: זה בסוף כשאנחנו מדברים על תחילת מועד התחילה של הסעיפים.
אתי בנדלר: אני חושבת ששם המקום.
אוהד אורנשטיין: לגבי הפחתת העיצומים – האם אפשר להפחית לפי התקנות האלה לפי סוג העסק?
אוהד אורנשטיין: כלומר, לא לפי סוג העבירה, אלא לפי סוג העסק.
אוהד אורנשטיין: כלומר, שהסכום הראשוני יהיה נמוך לסוגי עסקים מסוימים כפי שדרשו העסקים הקטנים.
אוהד אורנשטיין: שוב, לא הפחתה  לפי גובה העבירה או שיעור העבירה או מקרה העבירה, אלא לפי סוג העסק.
דלית דרור: אנחנו בדרך כלל כותבים בתקנות ההפחתה שיש לנו בחוקי סביבה אחרים, שזה לפי המחזור העסקי של העסק.
יהושע פדרסן: שיש אפשרות גם לפי מחזור עסקי של העסק.
יהושע פדרסן: זו אחת נסיבות ההפחתה.
אוהד אורנשטיין: או קריטריון אחר כפי שיקבע.
אתי בנדלר: אני התלחשתי כאן עם עו"ד ניר ימין לעניין סעיף 35 שבו מדובר על החלטת המנהל ודרישת חיוב.
אתי בנדלר: מדובר כאן על החלטת המנהל לאחר שנעשה שימוע למפר.
אתי בנדלר: וכך התחלנו להכניס בחלק מהחוקים שהחלטת המנהל צריכה להיות מנומקת, ולא החלטה שאומרת: כן, לא, קיבלתי, לא קיבלתי, וזהו פסק הדין, כדי שמי שהוטל עליו עיצום יהיו בידיו כלים לממש את הזכות.
ישראל חסון: החליט ונימק המנהל?
אתי בנדלר: החלטת המנהל, יחליט המנהל לאחר ששקל את הטענות אם להחליט, ורשאי הוא להפחית את הסכום, והחלטת המנהל תהיה מנומקת.
דלית דרור: זה ממילא המצב המשפטי גם אם לא כותבים את זה.
דלית דרור: אבל, אנחנו לא מתנגדים שיהיה כתוב.
אתי בנדלר: אוקיי, תודה.
ישראל חסון: אוקיי, רבותי, אנחנו מצביעים על סעיפים 34,  35,  36,  37.
אתי בנדלר: עם התוספת שדיברנו.
ישראל חסון: עם התוספת שדיברנו.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיפים אושרו.
יהושע פדרסן: "סכום מעודכן של העיצום הכספי  38.
יהושע פדרסן: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת החיוב, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל כאמור בסעיף 34 – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור על דרישת חיוב ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי סעיף 41(ג), יהיה סכום העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
יהושע פדרסן: (ב) סכום העיצום הכספי כאמור בסעיף 32, יעודכן ב 1- בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו, ולעניין יום העדכון הראשון – לעומת המדד שהיה ידוע ביום תחילתו של חוק זה; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יהושע פדרסן: (ג) המנהל יפרסם ברשומות הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב).
ישראל חסון: תמשיך הלאה.
יהושע פדרסן: "המועד לתשלום העיצום הכספי 39.
יהושע פדרסן: העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת החיוב כאמור בסעיף 35.
נועה בן אריה: נראה לי שבסעיף 39 צריך להחליט להוסיף או לפי החלטת הממונה, כי ההחלטה שם יכולה להיות גם אחרי 30 יום אם נמסרה עמדה ו- - -
יהושע פדרסן: זה אחרי החלטה.
ישראל חסון: זה לאחר כל התהליך.
נועה בן אריה: זה לאחר כל התהליך.
נועה בן אריה: השאלה היא כל התהליך הוא במסגרת ה-30 ימים, כולל השימוע וכולל העמדה?
יהושע פדרסן: לא, 30 יום מיום מסירת דרישת החיוב.
נועה בן אריה: אבל, דרישת החיוב יכולה להיות או דרישת חיוב, או החלטה מנומקת על סירוב לקבל את הטיעון, נכון?
ישראל חסון: ג'וש, היא אומרת: קיבלתי דרישה, החלטתי לערער.
ישראל חסון: מה הפרוצדורה?
יהושע פדרסן: זה נוסחים קבועים לסעיפים האלה של פרקי העיצומים הכספיים.
ישראל חסון: ג'וש, ההערה פה אומרת את הדבר הבא: קיבלתי דרישה, החלטתי להיכנס למסלול של ערעור.
ישראל חסון: אם אתה מחייב אותי מהרגע שקיבלתי את הדרישה לתשלום, לשלם תוך 30 יום - - -
יהושע פדרסן: לזה יש התייחסות אחר כך בסעיף 41.
דן כרמלי: יש הבדל בין המושג כוונת חיוב ודרישת חיוב.
דן כרמלי: כוונת חיוב היא הכוונה שפותחת את ההליך להגשת טענות תוך 30 יום, והחלטה של המנהל.
דן כרמלי: דרישת חיוב היא לאחר ההחלטה שלו.
אתי בנדלר: נאמר גם לפי סעיף 35 במפורש שזה החלטת המנהל אחרי מיצוי זכות השימוע.
ישראל חסון: ג'וש, בבקשה תמשיך.
יהושע פדרסן: "הפרשי הצמדה וריבית 40.
יהושע פדרסן: לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א– 1961 (בפרק זה –הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.
יהושע פדרסן: ערעור לבית משפט שלום 41.
יהושע פדרסן: (א) על דרישת חיוב אפשר לערער לבית משפט השלום, בתוך 30 ימים מיום מסירת הדרישה למפר.
יהושע פדרסן: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף זה, כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי אלא אם כן הסכים לכך המנהל או אם בית המשפט הורה אחרת.
יהושע פדרסן: (ג) החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף זה, לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, יוחזר העיצום הכספי או כל חלק ממנו אשר הופחת על ידי בית המשפט, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
יהושע פדרסן: " - סוף סעיף.
דלית דרור: אני רוצה להעיר למרות שאני היועצת המשפטית של המשרד המציע.
דלית דרור: תקיפת עיצום כספי צריכה להיעשות בדרך של עתירה, לא בדרך של ערעור.
דלית דרור: יש הבדל בין ערעור שבית משפט שם את שיקול דעתו במקום נותן העיצום, לבין עתירה שבודקת האם יש פגמים בהליך מתן העיצום ובשיקול הדעת.
דלית דרור: אני מבינה שזו איזושהי הסכמה בין משרד המשפטים לבין ועדת החוקה בקשר לחוקים רבים שבהם עולה היום הנושא הזה של עיצומים כספיים.
דלית דרור: אנחנו לא מבקשים לפתוח את זה, אבל אנחנו מבקשים שיירשם בפרוטוקול שכאשר יעבור תזכיר החוק שמשרד המשפטים מציע שמקים מחלקות מינהליות בבתי המשפט השלום אזי יתוקן הסעיף הזה, ויהיה ברור שהתקיפה תהיה בדרך של עתירה לשלום, ולא ערעור לשלום.
אתי בנדלר: כל מה שאני יכולה לומר זה שאגב אחד החוקים האחרים שטיפלנו בהם שנה שעברה, גילינו להפתעתנו שבטרם הוקמו המחלקות המינהליות בבתי המשפט השלום, ובטרם נעשה התיקון כפי שצריך להיעשות בוועדת החוקה, חוק ומשפט, הכניסו כאן עתירה מינהלית על עיצום כספי.
אתי בנדלר: אנחנו הפנינו את תשומת הלב לעניין הזה שלא זו הדרך לעשות את הרפורמה בבתי המשפט.
אתי בנדלר: לאחר דין ודברים, משרד המשפטים קיבל את עמדתנו.
אתי בנדלר: ובינתיים, כל עוד לא מתוקנים החוקים הרלוונטיים אנחנו הולכים בהליך של ערעור לבית משפט השלום.
אתי בנדלר: מובן שכשיתוקן החוק, ויוקמו מחלקות מינהליות בבתי משפט שלום – ככל שיותקן החוק זה יחול גם לגבי המקרה דנן.
ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיפים 38, 39,  40 ו-41, ואין מתנגדים.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה 						בעד – רוב 						נגד – אין 						נמנעים – אין 						הסעיפים אושרו.
ישראל חסון: הסעיפים אושרו.
יהושע פדרסן: לסעיף הבא בעניין פרסום – יש נוסח מוצע חדש.
יהושע פדרסן: בעקבות הערותיה של אתי בנדלר במהלך הדיונים האחרונים והשגותיה לנוסח שהופיע בהצעת החוק בכחול, גובש נוסח חלופי שהוא נוסח בתיאום עם משרד המשפטים.
יהושע פדרסן: הוא בעצם גובש אתמול בערב, ולכן הוא לא הופץ באופן מסודר יחד עם שאר השינויים ביום חמישי.
יהושע פדרסן: אני מבקש להקריא סעיף 42 מעודכן.
לאה ורון: האם אין לכם כמה עותקים של הנוסח?
יהושע פדרסן: אני חושב שהספקנו להכין כמה עותקים לחברי ועדת הכלכלה.
ישראל חסון: תקריא לנו את זה לאט,  בבקשה.
יהושע פדרסן: "פרסום 42.
יהושע פדרסן: (א) הוטל עיצום כספי לפי רק זה, יפרסם המנהל באתר המשרד את דבר הטלת העיצום הכספי, מהות ההפרה שבשלה הוטלה ונסיבותיה, סכומו, אם הופחת העיצום הכספי – את הנסיבות שבגינן הופחת סכום העיצום ואחוזי ההפחתה, את פרטי המפר, שמו של המפר – ככל שהוא תאגיד.
יהושע פדרסן: (ב) הוטל עיצום כספי לפי הוראות פרק זה, והוגש עליו ערעור יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
יהושע פדרסן: (ג) המנהל רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור, ככל שהמפר מספק לציבור שירות בתחום המוסדר בחוק זה.
יהושע פדרסן: (ד) הוראות סעיפים 9 ו-13 לחוק חופש המידע, יחולו על פרסום מידע לפי הוראות סעיף זה בשינויים המחויבים.
יהושע פדרסן: "     	המהות של השינוי - - -
אתי בנדלר: אני רוצה כבר להעיר שזה לא בדיוק הנוסח שסוכם איתי.
אתי בנדלר: יש כאן שינויים, ואני רוצה להסביר על מה נסבה המחלוקת ביני למשרד המשפטים בנושא הזה.
אתי בנדלר: ככל שמדובר בפרסום שמו של יחיד שהוטל עליו עיצום כספי, אני סברתי שיש להיזהר מאוד מהעניין הזה.
אתי בנדלר: מפרסמים שמו של יחיד כמי שהוטל עליו עיצום כספי, הדבר עלול לרדוף אותו שנים רבות לאחר מכן.
אתי בנדלר: הקורא התמים לא תמיד יודע להבחין בין הרשעה פלילית לבין זה שהוטל עליו עיצום כספי במישור האזרחי, המינהלי, ומחפשים רחמנא לצלן אפילו בגוגל, או אפילו באתר המשרד, ומוצאים את שמה של אתי בנדלר כמי שהוטל עליה עיצום כספי בשנת 1880 – 20 שנה אחרי.
אתי בנדלר: זה עלול לרדוף אחריה, ואני חושבת שהנזק שעלול להיגרם לפרט במידה כזאת – לפרט שמחפש עבודה, לצורך העניין – עלול להיות בלתי מידתי.
אתי בנדלר: כבוד השר, בוקר טוב.
אתי בנדלר: עיקר הוויכוחים נסבו על נושא של פרסום שמו של יחיד.
אתי בנדלר: אני סברתי שניתן להתיר פרסום שמו של יחיד רק אם העיצום הכספי הוטל בקשר להפרה שקשורה למתן שירות לציבור כדי להזהיר את הציבור, וגם במקרה כזה הפרסום צריך להיות מוגבל בזמן ובאתר המשרד באופן שלא יאפשר העלאת שמו של אותו אדם בכל חיפוש במנוע חיפוש כללי באינטרנט.
אתי בנדלר: אני מבינה שהתקיימו דיונים רבים בנושא, ואני חושבת שהגישה הזאת אכן התקבלה, בסופו של דבר.
אתי בנדלר: הנוסח שיש כרגע לא נותן ביטוי מלא לכל העקרונות האלה שהצגתי כרגע.
רוני טלמור: קודם כל, אני צריכה לתת קרדיט גדול לגברת בנדלר היועצת המשפטית על כך שהיא עוררה דיון לגבי סעיף שקיים בהרבה מאוד חוקים, ונכנס אצלנו כבר כעניין שבשגרה לפרקי עיצומים כספיים, ובעצם עוררה אותנו לחשוב מחדש על הרציונאל ביסוד הסעיף.
רוני טלמור: ובאמת, אנחנו קיבלנו את הערתה העיקרית.
רוני טלמור: קודם כל, לגבי נושא פרסום בעיתון שבאופיו פחות מתאים, וגם לגבי נושא הטלת עלות הפרסום על המפר.
רוני טלמור: אנחנו מוכנים, והגענו להסכמה בסך הכול משותפת ועקרונית - כרגע חוסר ההסכמות הם על פרטים מאוד מאוד קטנים - שהפרסום המרכזי יהיה פרסום שהמטרה שלו לייצר שקיפות של הליך העבודה של הרשות, וגם במידה מסוימת קצת הרתעה משום שבכל זאת יש איזושהי משמעות לעובדה שעשית משהו, וחשוב גם לציבור לדעת שהרשות עשתה את פעולתה.
רוני טלמור: הנחת העבודה היא שבאמת הפרסום המרכזי יהיה באתר האינטרנט של המשרד.
רוני טלמור: אבל, אנחנו ביקשנו להשמיט את המילים "באתר המשרד", משום שאנחנו סבורים שיכול שהפרסום ייעשה גם בדרכים אחרות, ואין בזה שום פסול.
רוני טלמור: ולכן, הנוסח האחרון, לפחות שאצלי מופיע, המילים האלה לא מופיעות.
רוני טלמור: גברת אביטל בגין תשלים את הדברים.
אביטל בגין: חוץ מזה, הנוסח שהקריא ג'וש התייחס לסעיף 13 לחוק חופש המידע שאנחנו חושבים שהוא לא מתאים פה מכיוון שהוא עוסק ביחסים מול צד שלישי שמעורב בהליך.
אביטל בגין: וכיוון שפה מדובר במפר מול המנהל, אנחנו לא רואים את הצורך בפרוצדורה שסעיף 13 יוצר בחוק חופש המידע.
רוני טלמור: אין פה צד ג'.
רוני טלמור: יש צד א', וצד ב'.
אתי בנדלר: אולי נתחיל נושא נושא.
אתי בנדלר: הסעיף הקטן הראשון מדבר על פרסום ההחלטה לא לגבי יחיד.
אתי בנדלר: לגבי הנושא הזה יש לי הערה אחת שתבוא לידי ביטוי בנוסח.
אתי בנדלר: נאמר כאן שצריכים לפרסם את פרטי המפר, ולאחר מכן שמו של המפר ככל שהוא תאגיד.
אתי בנדלר: דהיינו, ברור שכשמדובר על פרטי המפר מדובר בפרסום פרטים שאינם מזהים את האדם עצמו.
ישראל חסון: זה עסק, שם עסק.
אתי בנדלר: למשל, שם עסק, המיהות שלו.
אתי בנדלר: כיוון שזה נוסח שאנחנו נכניס לאחר מכן בחוקים נוספים, אז כך למשל בהצעת חוק הטיס כשמדובר על טייס אז שיהיה ברור שמדובר בטייס או מדריך טייס וכו'  – המקצוע שלו אם זה הוטל בשל הפרה שקשורה בתפקיד שלו וכו'.
אתי בנדלר: זאת אומרת, יהיה כאן איזשהו נוסח שיביא לידי ביטוי שמדובר במיהות של המפר, ולא במי הוא.
אתי בנדלר: זה לגבי סעיף קטן (א).
ישראל חסון: האם יש את המילה "מיהות" בעברית?
אתי בנדלר: אני לא אכתוב את המילה הזאת, אני מסבירה כרגע למה הכוונה.
אתי בנדלר: אני מבטיחה לברר, אני לא כותבת בחקיקה אף מילה שאיננה מאושרת על-ידי האקדמיה ללשון עברית.
ישראל חסון: נרגענו.
אתי בנדלר: אני אשמח לשמוע אם יש הערות לגבי סעיף קטן (א).
נעמה שחל: אנחנו רק רוצים להתייחס לדבריה של רוני.
נעמה שחל: לנו כן חשוב להדגיש שמדובר בפרסום באתר המשרד, במיוחד לאור קיומה של חקיקה אחרת שמתייחסת לפרסום באתר המשרד או בדרכים אחרות.
נעמה שחל: אני חושבת שגם מבחינה מהותית, וגם מבחינת היישום המשרד, יותר ראוי ויקל עלינו שהפרסום יהיה באתר.
נעמה שחל: ולכן, אנחנו רוצים להתייחס לזה בצורה מפורשת, ורק לאתר המשרד.
רוני טלמור: אם כך, אני מציעה שנכתוב: באתר המשרד ובדרכים נוספות ככל שימצא לנכון.
אתי בנדלר: מדוע צריך "בדרכים נוספות"?
רוני טלמור: אל"ף, אתם לא חייבים.
אתי בנדלר: אבל, לשם מה?
רוני טלמור: משום שייתכן שיהיה צורך בפרסום.
רוני טלמור: החלטה מעין זו, אין סיבה להגביל את הפרסום שלה רק לאינטרנט.
ישראל חסון: רוני, לפי דעתי השאלה פה חורגת מהשאלה המשפטית כרגע.
ישראל חסון: אני חושב שהתכלית שאת רוצה את הפרסום היא תכלית שהיא בהחלט ראויה בעיניי, וצריך למצוא לה איזשהו איזון על פי הכללים שגברת בנדלר מנסה.
רוני טלמור: אני חושבת שאנחנו מאוד קרובים, ואני לא חושבת שזה יפגע פה בתכלית.
ישראל חסון: נעמה, אני לא מבין למה את רוצה להגביל את זה?
נעמה שחל: אני חוששת מפרשנות שתקבע שבאתר המשרד ובדרכים אחרות, תחייב אותנו לפרסם גם בדרכים אחרות.
גלעד ארדן: תגידו: או בדרכים - - -
ישראל חסון: בעוד שנה בהתפתחות הטכנולוגית שלנו, יתפתחו אמצעי פרסום אחרים.
ישראל חסון: אז למה את צריכה להגביל את עצמך ולחזור?
ישראל חסון: הציע פה השר בהערה: או בדרכים אחרות.
אתי בנדלר: אולי תעזרו לי להיזכר - אחד הסעיפים שפוצלו מחוק ההסדרים, הממשלה מציעה שכל מקום שיש חובה בחקיקה לפרסם בעיתונות, החובה הזאת תבוטל, ובמקומה - - -
רוני טלמור: זה לא בכל מקום, זה במקומות ספציפיים שנבחרו בקפידה.
אתי בנדלר: הם עדיין לא נבחרו בקפידה, וזו בדיוק הסיבה שזה הופרד מחוק ההסדרים.
אתי בנדלר: אבל, ההצעה היתה כללית.
דלית דרור: אז אולי תסמיכו את השר להגנת הסביבה שאם הוא יראה לנכון להורות על דרכי פרסום נוספות על האתר, אז הוא יעשה את זה בתקנות.
דלית דרור: כרגע זה נראה לי לא נדרש.
אתי בנדלר: רעיון מצוין.
אתי בנדלר: השר יהיה רשאי להורות על פרסום במקומות נוספים, יקבע מקומות.
רוני טלמור: יש למשרד פרסומים מודפסים שונים שהוא מוציא כמו פרסומי תדמית, ופרסומים אחרים לגבי סיכום הפעילות שלו.
רוני טלמור: אני לא חושבת שהחוק צריך למנוע מהמשרד לדווח על עיצומים שהוא הטיל במסגרות כאלה, וזה התוצאה שאתם מביאים.
נעמה שחל: אבל, הוא לא מונע.