GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דלית דרור: ובפסקה (4) יישמטו המילים: "השיעור המזערי של", כפי שג'וש הקריא.
דלית דרור: זה מופיע בלוח השינויים.
ישראל חסון: כן, בסדר גמור.
ישראל חסון: אנחנו נצביע בהתאם לתיקונים.
ישראל חסון: חבר הכנסת וקנין, אנחנו בעד.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין 						הסעיפים אושרו.
יהושע פדרסן: "דיווח שר 51א.
יהושע פדרסן: השר ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, על יישום הוראות החוק, לרבות על יעדי המיחזור וההשבה שהושגו בשנה שקדמה למועד הדיווח.
ישראל חסון: ג'וש, אתה יכול להמשיך.
ישראל חסון: אין הערות, אין הערות.
ישראל חסון: יש הערות, בבקשה, אדוני.
גלעד אוסטרובסקי: יש הערות.
גלעד אוסטרובסקי: אני מאדם טבע ודין.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו העברנו גם את ההערות בכתב לוועדה ולגופים נוספים.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו סבורים שהדיווח לציבור הוא אחד מאבני היסוד של החוק.
גלעד אוסטרובסקי: על בסיס הניסיון הקודם מחוק הפיקדון וממקרים אחרים, מצאנו לנכון לבקש להוסיף בסעיף הזה דיווח לציבור על-פי דיווח שמתבסס על הדיווחים שניתנו למשרד להגנת הסביבה בסעיף 7(א), ובסעיף 18(א)(3).
גלעד אוסטרובסקי: כלומר, אנחנו חושבים שהדיווחים צריכים לכלול גם את כמות האריזות שנכנסו לשוק על בסיס דיווח היצרנים, וגם את הנתונים המצרפיים – חשוב להגיד המצרפיים – וזה גם על דעת הממונה על ההגבלים שביקש לשנות את הניסוח כוללים למצרפיים, של סך האריזות לפי התפלגות למשקל, בדיוק שכפי כבר מדווח.
גלעד אוסטרובסקי: זה לא מוסיף שום מעמסה.
גלעד אוסטרובסקי: אבל, יש לזה חשיבות מאוד גדולה.
גלעד אוסטרובסקי: כמי שעובד בארגון סביבתי אני יכול להעיד שיש פניות רבות מאוד של ציבור רחב לקבל נתונים.
גלעד אוסטרובסקי: נכווינו בעניין הזה בחוק הפיקדון.
גלעד אוסטרובסקי: לא היו נתונים מספיק טובים.
גלעד אוסטרובסקי: הדרישה נראית מאוד סבירה, מאוד מתאימה לרוח החוק.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו רוצים את השתתפות הציבור, וכרגע זה רזה מידיי.
ישראל חסון: הבהרת את עצמך, תודה.
יהושע פדרסן: מה שמוצע ב-51א.
יהושע פדרסן: רבתי – ההנחה היא שברגע שמדברים על יעדי מיחזור, בשביל להציג יעד חייבים גם את המכנה וגם את המונה.
יהושע פדרסן: ברור שבשביל להציג יעד יהיו הנתונים המצרפיים של כמות האריזות שהוכנסו.
יהושע פדרסן: אני חושב שזו הכוונה בדוח הזה.
יהושע פדרסן: ברגע שמציגים יעדי מיחזור זה גם את המכנה מה נכנס, ומה נאסף ומוחזר כדי להראות את האחוזים של העמידה – זו הכוונה.
יהושע פדרסן: הדוח יכלול את הנתונים האלה.
אתי בנדלר: יש כאן הצהרה מטעם המשרד עצמו שאכן הדוח יכלול את הנתונים שאדוני מבקש.
אתי בנדלר: השאלה היא האם אפשר להסתפק באמירה הזאת לפרוטוקול?
יהושע פדרסן: אני חושב שהדוח לוועדה ודאי שהוא יהיה גלוי.
יוסי ענבר: אנחנו גם לא חושבים, אדוני, שפעם בחצי שנה זה דיווח מתאים.
יוסי ענבר: פעם  בשנה - הדוח שהוגש לוועדה - - -
ישראל חסון: לא, פעם בשנה, עזוב.
ישראל חסון: פעם בחצי שנה - גם לוועדה אין זמן להתייחס לזה פעם בחצי שנה, אני מצטער.
ישראל חסון: דיברתי בשם יושב-ראש ועדת הכלכלה הבא.
ישראל חסון: ג'וש, מה הבעיה שלכם לשים באתר את הדוח שמיועד להיות מפורסם לוועדת הציבור?
דלית דרור: בסדר גמור, אין בעיה.
יהושע פדרסן: אני מניח שזה היה קורה גם כך.
לאה ורון: צריך להכניס את זה.
ישראל חסון: יפורסם באתר המשרד.
ישראל חסון: אדוני, בסדר?
גלעד אוסטרובסקי: הניסוח שאנחנו כתבנו הוא מפורט יותר, והוא חיוני לביקורת ציבורית.
ישראל חסון: עזוב, אני שואל אותך שאלה.
ישראל חסון: האם יש עוד הערות נוספות?
גלעד אוסטרובסקי: נוספות על מה שאמרתי אין.
ישראל חסון: רבותי, אנחנו מצביעים על סעיף 51א בתוספת הפרסום באתר המשרד.
אתי בנדלר: ובכפוף להצהרת עו"ד פדרסן שהדיווח לוועדת הכלכלה יכלול את כל המרכיבים שעליהם דובר עכשיו.
ישראל חסון: המצרפיים.
יהושע פדרסן: גם על מה שנכנס לשוק מבחינת המוצרים ה-  - -
ישראל חסון: אנחנו בעד?
ישראל חסון: בוודאי, אושר.
ישראל חסון: סעיף 52.
יהושע פדרסן: "תיקון חוק שמירת הניקיון 52.
יהושע פדרסן: בחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד– 1984 (בפרק זה – חוק שמירת הניקיון) – 	 (1)	בסעיף 10(ה), במקום "מהיטל לפי סעיף 11 , היטל" יבוא "מהיטל";  	(2)	סעיפים 11 ו 13-(א)(4) – בטלים;  	(3)	בסעיף 19 , המילה " 11 " – תימחק.
יהושע פדרסן: יש משהו שנמצא הרבה שנים בחוק שמירת הניקיון שנקרא היטל ניקיון על מכלי משקה.
יהושע פדרסן: זה משהו שאני אפילו יכול להשתמש במילה היסטורי – איזשהו מנגנון שהקדים את מנגנון הפיקדון, ועכשיו את האריזות המוצע.
יהושע פדרסן: לאור מנגנון הפיקדון ועכשיו גם על האריזות שחלות על מכלי משקה בעצם נושאות בעלות, אין צורך יותר בהיטל המקורי שכבר אין לו תוכן ממשי, והוא מביא איזושהי נשיאה כפולה בעלות.
יהושע פדרסן: לכן, מוצע פשוט לבטל אותו.
יהושע פדרסן: התיקונים הם פשוט ההתאמות הנדרשות בחוק שמירת הניקיון עקב ביטולו.
ישראל חסון: האם יש למישהו הערה?
ישראל חסון: סעיף 53, תמשיך.
יהושע פדרסן: "תיקון חוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית – סמכויות פקחים) 53.
יהושע פדרסן: בחוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית – סמכויות פקחים), התשס"ח– 2008, בתוספת, אחרי פרט 16 יבוא: "17.
יהושע פדרסן: עבירות לפי סעיף 29(א)(1) או (2), (ב)(2) ו-(ג)(2) לחוק להסדרת הטיפול באריזות, התש"ע– 2010 , וכן עבירות לפי סעיף 30 לחוק האמור לעניין העבירות האמורות.
יהושע פדרסן: "     	לגבי העבירות שמתאימות לפיקוח על-ידי רשויות מקומיות – מוצע להוסיף אותן לתוספת לחוק אכיפה סביבתית סמכויות מפקחים של הרשויות המקומיות.
אתי בנדלר: העבירות האלה ייאכפו על-ידי הרשויות המקומיות.
ישראל חסון: רבותי, הערות לסעיף 53.
ישראל חסון: תמשיך בבקשה, ג'וש.
יהושע פדרסן: "תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים 54.
יהושע פדרסן: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס– 2000, בתוספת הראשונה, בפרט 23, אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) החלטת המנהל לפי חוק להסדרת טיפול באריזות, התש"ע– 2010.
ישראל חסון: רבותי, הערות לסעיף 54.
ישראל חסון: סעיף 52,  53, 54, מי בעד?
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיפים אושרו.
ישראל חסון: סעיף 55.
יהושע פדרסן: "תחילה  55.
יהושע פדרסן: (א) תחילתו של חוק זה, בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג), ביום כ"ה בטבת התשע"א  (1 בינואר 2011).
יהושע פדרסן: (ב) תחילתם של סעיפים 6, 7(א)(2) ו-(3), 8 לעניין רישום של העניינים הכלולים בחובת הדיווח לפי סעיף 7(א)(2) ו-(3), ביום כ"ט סיוון תשע"א (1 ביולי 2011).
יהושע פדרסן: (ג) תחילתו של סעיף 18א ב-1 לינואר ב-2015.
ישראל חסון: רבותי, לפני שאתם מתייחסים, ברור לנו שאנחנו לא יכולים לשים את זה בראשון לינואר.
יהושע פדרסן: לכן, מוצע ביום פרסום.
ישראל חסון: לא, לא יום פרסום – ברור לנו.
ישראל חסון: אדוני, האם יש לך הערה לגבי הנושא הזה של יום תחולת החוק?
יורם בונן: כן, עם זווית מסוימת, מעבר למיידיות של התאריך.
ישראל חסון: אני לא רוצה לומר ביום פרסומו כי אני רוצה ללכת על הראשון למרץ בכדי לחייב גם את הוועדה.
דלית דרור: למה לא הראשון בפברואר?
דלית דרור: זה רק עבודה על הנוסח.
ישראל חסון: אני אומר לך למה, כי האנשים שיושבים לצידי עסוקים, לפי דעתי, בעוד לא פחות מנושא אחד, ונושאים כבדים.
ישראל חסון: אני מבין את הצרכים שלהם.
אתי בנדלר: ההערכה שלנו היא שהחוק הזה יתקבל בקריאה השנייה והשלישית במהלך חודש ינואר.
אתי בנדלר: אני לא מאמינה שזה יקרה במהלך חודש דצמבר.
אתי בנדלר: יש צורך בזמן היערכות מרגע שזה יתקבל עד שזה יפורסם ברשומות.
אתי בנדלר: הפער לא יכול להיות מאוד גדול.
אתי בנדלר: אם היינו שותקים בקשר לעניין הזה והתחילה היתה ביום פרסום ברשומות, זה היה קורה במועד כלשהו מהלך חודש פברואר.
אתי בנדלר: כיוון שנעשים כאן חישובים על בסיס שנתי וכו', אני מציעה שזה יהיה תאריך ידוע וברור של היערכות מראש.
יורם בונן: לגבי סעיף התחילה – זה מעבר להיבט הטכני, ואני מבקש להציף כאן שתי סוגיות שהן מתלכדות בהיבט של תחילת החוק.
יורם בונן: אחד הדברים שנעשו, והזכיר זאת קודם עו"ד פדרסן - המעבר מאיסוף על-ידי גופים פרטיים לאיסוף באמצעות הגוף המוכר, הוא מעבר שהחוק הזה יוצר אותו, וזה מצב חדש.
יורם בונן: הגופים -  אני מדבר כרגע לפחות על קבוצת נייר חדרה - שעוסקים היום בפעילות הזאת קשורים בהסכמים שעל פיהם הם מחויבים היום.
יורם בונן: החוק בעצם חותך את ההסכמים האלה, והתוקף החוזי של חלקם משתרע מעבר לתאריכים האלה - גם מרץ, וגם מעבר לזה.
יורם בונן: אנחנו חושבים שנכון יהיה לתת איזושהי תקופה של מעבר, ולתת הוראות מעבר מתאימות כדי שאפשר יהיה להשתחרר מהחוזים האלה בצורה הדרגתית.
יורם בונן: אבל, מעבר לזה, אם אנחנו מבינים נכון, הרי ממילא בתחילת החוק הגוף המוכר עוד לא יפעל, רק שייכנס החוק לתוקף לגוף המוכר יש פרק זמן להתארגנות, יש זמן עד שהוא יתחיל להפעיל גופים מטעמו.
יורם בונן: לכן, לא נראה לנו שיש פה איזה ניגוד אינטרסים, כי בתקופת הביניים עד שהגוף המוכר יהיה ערוך, מישהו הרי כן צריך לאסוף.
יורם בונן: אז אין סיבה ש- - -
גלעד ארדן: אפשר להוסיף הבהרה שעד שלא אושר הגוף הראשון, ניתן יהיה להמשיך - - -
יורם בונן: זה הכיוון, אדוני השר, שזה לא ייפול בין הכיסאות.
יורם בונן: אנחנו מבקשים להחריג מסעיף התחילה את ההוראות האלה.
בנימין רוטנברג: סעיף 9 קובע חובה של היצרנים להתקשר עם גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: סעיף 22 מטיל חובה על הרשויות המקומיות להתקשר עם גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: בקשה לגוף מוכר ניתן להגיש רק כשהחוק יהיה בתוקף.
בנימין רוטנברג: למשרד יש פרק זמן של 3 חודשים שהוא צריך להשיב לפנייה.
בנימין רוטנברג: מאחר והיעדים מתחילים להיספר מהראשון ביולי, אנחנו מציעים שסעיפים 9 ו-22 ייכנסו לתוקפם בראשון ביולי, ועד אז יהיה גוף מוכר, ועד אז היצרנים והרשויות המקומיות יוכלו להתקשר עם אותו גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: זה לא פוגע בהשגת היעדים שממילא נספרים מהראשון ליולי.
אתי בנדלר: הוא שרטט כאן לו"ז שבאמת יוצר איזושהי בעיה.
אתי בנדלר: אולי כדאי שתחזור על זה שוב.
בנימין רוטנברג: סעיף 9 לחוק מטיל חובה על היצרנים להתקשר עם גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: סעיף 22 מטיל חובה על הרשויות המקומיות לעבוד רק עם גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: ניתן להגיש בקשה לאישור גוף מוכר רק כשהחוק ייכנס לתוקפו.
בנימין רוטנברג: למשרד יש פרק זמן של 3 חודשים שהוא חייב להשיב אם הוא מאשר או איננו מאשר גוף מוכר.
בנימין רוטנברג: כלומר, חייבים לתת 3 חודשים מיום שהחוק מתפרסם ברשומות - רק אז אפשר יהיה להתחיל לבצע את ההתקשרויות האלה.
ישראל חסון: למה זה רק אז?
בנימין רוטנברג: כדי שיהיה גוף מוכר שיכול לחייב את הרשויות.
בנימין רוטנברג: בחלק מהמסמכים של הגוף המוכר זה הסכם לדוגמה, אותו הסכם שהרשויות המקומיות יהיו מחויבות בו.
בנימין רוטנברג: לכן, אנחנו לא נוכל להתחיל להחתים רשויות מקומיות לפני שהגוף המוכר יאושר על-ידי המשרד.
בנימין רוטנברג: מאחר והיעדים ל-2011 נספרים ממילא מהראשון ביולי, אנחנו לא פוגעים בהישגי החוק.
גלעד ארדן: מה אתה רוצה?
גלעד ארדן: חצי שנה מיום כניסת החוק לתוקף?
בנימין רוטנברג: הראשון ביולי.
גלעד ארדן: אבל, גם כך הזזנו חצי שנה שמתחילים לספור רק - - -
בנימין רוטנברג: אבל, לא הפסדנו כלום.
אתי בנדלר: האם רק לגבי הסעיף של חובת ההתקשרות אתה רוצה?
בנימין רוטנברג: סעיפים 9 ו-22.
גלעד ארדן: איפה כתוב בסעיף 9 לוח זמנים שלכם?
בנימין רוטנברג: אם החוק נכנס לתוקף בראשון לינואר או פברואר.
גלעד ארדן: לא, היא אמרה לך הראשון במרץ.
בנימין רוטנברג: יצרן חייב להתקשר.
בנימין רוטנברג: בראשון למרץ הוא לא יוכל כי עוד אין גוף מוכר.
גלעד ארדן: אבל, זה ברור.
גלעד ארדן: גם אם זה היה הראשון לינואר עוד אין לו גוף מוכר.
יהודה שגב: תכתבו שזה יוחל על שני הסעיפים האלה מהראשון ליולי – זה הכול, שלא יהיה מצב שיהיו עברייני חוק.
יהודה שגב: אנחנו העלאנו את זה לג'וש.
רוני טלמור: אם הבנתי נכון את היועצת המשפטית, החוק הזה יוכל לעבור קריאה שנייה שלישית במהלך ינואר?
רוני טלמור: יש לקוות.
רוני טלמור: הכוונה שעיקר החוק ייכנס לתוקף במרץ.
רוני טלמור: כדי לתת מענה אולי אפשר להציע שהסעיף לגבי האפשרות להכיר בגוף מוכר ייכנס לתוקף במועד הפרסום.
רוני טלמור: אפשר יהיה מיום הפרסום להכיר בגוף מוכר.
רוני טלמור: אבל, החובה להתקשר בשני הכיוונים יחד עם יתר החוק, ייכנסו לתוקף בתאריך שייקבע.
רוני טלמור: למשל, במרץ.
רוני טלמור: לייצר את הפער הזה, רק לא לדחות את החוק.
אתי בנדלר: רוני, בכל מקרה לא יהיו 3 חודשים בין לבין, והמשרד זקוק ל-90 ימים כדי להכיר בגוף מוכר.
רוני טלמור: אני מציעה להכניס לתוקף מיידי את האפשרות להכיר בגוף מוכר כדי לא לגרור עם זה דחייה של כל החוק.
אתי בנדלר: אין לי בעיה עם העניין הזה שגופים יוכלו להגיש בקשה להכיר בהם מייד עם פרסום החוק.
אתי בנדלר: לא החוק, רק הסעיף שמדבר על הכרה בגוף מוכר.
רוני טלמור: הסעיפים הרלוונטיים לעניין הכרה בגוף מוכר.
ישראל חסון: אני חושב שההצעה של רוני היא הצעה הגיונית.
יהושע פדרסן: אני מציע לעשות הפוך – שהוא ייכנס לתוקף, למעט מה שאנחנו דוחים אותו לראשון למרץ באופן - - -
ישראל חסון: ג'וש, אני מציע לך למצוא את הדרך איך לקבל את ההצעה של רוני ולנסח אותו, כי היא תאושר פה כנראה.
יהושע פדרסן: אני רוצה לוודא מבחינת ברירת המחדל.
יהושע פדרסן: החוק ככלל ייכנס ביום פרסומו.
אתי בנדלר: זה לא מה שהציעה רוני.
אתי בנדלר: רוני הציעה שהסעיפים המדברים על הגשת בקשה למשרד להכיר בו כגוף מוכר, ייכנסו לתוקפם מיידית.
אתי בנדלר: זאת אומרת, עם פרסום ברשומות.
אתי בנדלר: יתר סעיפי החוק בראשון למרץ.
יהושע פדרסן: יש את (ב) שאותו אמרנו שזה יהיה תחילת תקופת התארגנות של חצי שנה.
יהושע פדרסן: מה שמפורט ב-55(ב) מראש איתרנו מה שהוא יהיה דחוי לתקופת ההתארגנות.
יהושע פדרסן: רוני, כמי שניסח את זה אני אומר ש-55(ב) מגדיר את הסעיפים המהותיים שהם דחויים לסוף תקופת ההתארגנות שכרגע קבועה עד הראשון ביולי.
רוני טלמור: אני לא משנה לך את היחס בין זה לזה.
רוני טלמור: מלכתחילה אומרים לך שמה שכתוב ב-(א) יידחה למרץ.
רוני טלמור: כדי שזה באמת יוכל לעבוד במרץ, אני מציעה לך לקחת סעיף שכרגע נמצא ב-(א), ולייצר לו סעיף נפרד, ולהגיד שהוא יהיה בתחילה מיידית.
רוני טלמור: אני לא מציעה לך לדחות מעבר למה שאתי הציעה.
ישראל חסון: רוני, ההצעה שלך מקובלת.
קרן שינמן: החוק יפורסם בפברואר, ובראשון במרץ כבר הסעיפים האלה שמחייבים יצרן להתקשר עם גוף מוכר, ייכנסו לתוקף.
קרן שינמן: עוד לא יהיה גוף מוכר שיקבל הכרה מהמשרד.
ישראל חסון: בהנחה שההצעה של רוני מקובלת עליכם, מהו התאריך שהוא סביר בעינכם?
קריאות: ראשון ביולי – אין שום שינוי ביעדים.
גלעד ארדן: לא יהיה גוף מוכר, הם צריכים לעבור דרך הגבלים עסקיים.
גלעד ארדן: מה הבעיה?
גלעד ארדן: זה יהיה ראשון ביולי - שיהיה, בסדר.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין מה יהיה בראשון ליולי.
לאה ורון: סעיפים 9 וסעיפים 22 ייכנסו לתוקף בראשון ביולי 2011.
אתי בנדלר: זה כל סעיף 9?
לאה ורון: כן, וכל סעיף 22.
יהושע פדרסן: סליחה, לעניין 22 – זה לא צריך להיות כולו, אלא רק לעניין ההתקשרות עם גוף מוכר.
יהושע פדרסן: שאר ההסדרים – הרשויות צריכות לקבוע - - -
ישראל חסון: רבותי, אני מסמיך את היועצת המשפטית של הוועדה לראות אם צריך לעשות את ההתאמה הטכנית הזאת, בסדר?
אתי בנדלר: הרעיון הוא שתחילתם של אותם סעיפים שמדברים על התקשרות עם גוף מוכר, יידחו לראשון ביולי.
אתי בנדלר: את הסריקה של הסעיפים נעשה לאחר מכן.
יורם בונן: האם אותו עיקרון מקובל גם לגבי הנושא של הפעילות של האיסוף בתקופת הביניים?
לאה ורון: עו"ד בונן, לגבי מה?
ישראל חסון: לגבי הפעילות של הגופים לתקופת המעבר הזאת – יש להם איזושהי תקופת ביניים.
יורם בונן: גם תחילת הסעיפים האלה תהיה ביום 1 ביולי 2011.
יורם בונן: תחילתם של הסעיפים שעוסקים בנושא האיסוף באמצעות הגוף המוכר בלבד, תהיה ביום 1 ביולי 2011.
גלעד ארדן: החוק קובע בכמה מקומות שהאיסוף יהיה רק באמצעות הגוף המוכר.
גלעד ארדן: עד שיהיה גוף מוכר, למעשה נוצר ואקום שאם אסור שהם אלו שכאילו לא קשורים – אמניר, ק.מ.מ וכו' – אז הם רוצים את הגושפנקא בחוק לאסוף עד שיהיה גוף מוכר.
לאה ורון: סעיף 55 בתיקונים מאושר, אדוני?
ישראל חסון: סעיף 55 בתיקונים, מי בעד?
ישראל חסון: סעיף 56.
יהושע פדרסן: "הוראת מעבר 56.
יהושע פדרסן: חובות שחלו על יצרנים ויבואנים של מכלים למשקאות, לפי הוראות סעיף 11 לחוק שמירת הניקיון כנוסחו ערב ביטולו בחוק זה, ימשיכו לחול עליהם לגבי מכלים למשקאות שנמכרו לפני תחילתו של חוק זה.
יהושע פדרסן: "      	זה רק השלמה לסעיף הקודם שקראתי על ביטול היטל הניקיון, מבחינת הוראת מעבר לביטול היטל הניקיון בחוק שמירת הניקיון.
ישראל חסון: רבותי, מי בעד סעיף 56?
ישראל חסון: יש לנו פה שתי בקשות של השר להגנת הסביבה לדיון מחדש של סעיף 11 להצעת החוק בנושא קביעת שיעור היטל והצמדות.
יהושע פדרסן: אנחנו מציעים בסעיף 11 שכבר אושר להוסיף: "בהסכמת שר האוצר", לעניין קביעת היטל על יצרן פטור - - -
ישראל חסון: האם יש למישהו התנגדות?
אתי בנדלר: קודם לאשר את הבקשה.
לאה ורון: קודם לפתוח את הסעיף.
ישראל חסון: האם יש למישהו התנגדות לפתוח את הסעיף?
אופיר אקוניס: תפתח, תפתח.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פתיחת הסעיף אושרה.
ישראל חסון: אנחנו בעד פתיחת הסעיף.
ישראל חסון: האם יש למישהו התנגדות לתיקון?
ישראל חסון: אין?
יהושע פדרסן: בדגש שהסכמת שר האוצר על כלל ההיבטים שבסעיף.
אתי בנדלר: בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכלכלה.
יהושע פדרסן: אני רק מציין שלגבי שר האוצר ההסכמה שלו זה לגבי כל הסעיף.
יהושע פדרסן: לעניין ועדת הכלכלה – זה היה מנוסח בצמצום, רק לעניין שיעור ההיטל והצמדתו.
יהושע פדרסן: גברת בנדלר, רק לדייק – ההסכמה של שר האוצר לגבי כלל הסעיף.
יהושע פדרסן: לגבי ועדת הכלכלה – אושר שזה יהיה רק לעניין שיעור ההיטל והצמדתו.
אתי בנדלר: רק לעניין שיעור ההיטל  - ברור.
ישראל חסון: רבותי, מי בעד התיקון?
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין התיקון אושר.
יהושע פדרסן: הבקשה הבאה היא לסעיף 22 – לעשות תיקון תוספת של סעיף 22(ב1) לסעיף 22, הבהרה לעניין שליטה על פסולת האריזות על-ידי הגוף המוכר.
גלעד ארדן: תקריא.
יהושע פדרסן: מוצע להוסיף 22 (ב1): "אחראי לפינוי פסולת יעביר את פסולת האריזות שנאספה מתחומו בהתאם לחובותיו לפי סעיף 22, לגוף מוכר עימו התקשר, ללא תמורה נוספת מעבר לעלות המימון כאמור בסעיף 17(א) או 17(א1א), לפי העניין;".
יהושע פדרסן: אני מזכיר שבדיון הקודם הסעיף שהתייחס להגדרת הקניין ירד, ופה מוצע משהו שמתייחס לאותה סוגיה בלי להיכנס לסוגיה של הגדרת הקניין על המשמעויות המשפטיות.
יהושע פדרסן: אבל, קובע בצורה עניינית, מבהיר, את זה שהגוף המוכר יקבל את השליטה בפסולת האריזות מבלי שהרשות המקומית תוכל לבקש על זאת תמורה נוספת מעבר לחבות המימון שהוגדרה בסעיף 17.
שי בקל: אני מייצג את ק.מ.מ ואת טל-אל.
שי בקל: יש כאן עניין שלדעתנו טעון הבהרה, כי סעיף 22 מאפשר לעירייה להתקשר עם יותר מגוף מוכר אחד.
שי בקל: יש גם אופציה להתקשר עם יצרנים שקיבלו פטור מהחובה לעבוד דרך גוף מוכר.
שי בקל: הסעיף הזה מניח כאילו שיש גוף מוכר אחד.
שי בקל: הסעיף קובע שצריכה להעביר את הפסולת לגוף המוכר.
שי בקל: כל מה שאנחנו אומרים הוא שאם יש אפשרות בסעיפים אחרים בחוק להתקשר עם מספר גופים מוכרים אחרים – זה דבר שאני מבין שהוא גם אמור לקדם את החוק - - -
ישראל חסון: למה אתה מבין מההצעה הזאת שאפשר להתקשר רק לגוף מוכר אחד?
שי בקל: לא, ההצעה הזאת אומרת שאת הפסולת תעביר העירייה לגוף מוכר שעימו התקשרה.
ישראל חסון: סליחה, אני שואל אותך שאלה.
ישראל חסון: יש לך פסולת, ויש לך אזור טריטוריאלי שאתה יכול לבוא ולהתקשר באזור טריטוריאלי מסוים,  בעיר תל-אביב, ל- - -
שי בקל: בסדר, אני רק אומר שיש מודל של התקשרות גם לא עם גוף מוכר.
שי בקל: למשל, עם יצרן שקיבל פטור.
שי בקל: כל מה שאנחנו אומרים – צריך להבהיר את הנקודה הזאת ולומר שהיא תעביר את זה לגורם שאיתו היא התקשרה, לא לגוף המוכר, כי יש אפשרות התקשרות גם לא עם גוף מוכר, אלא עם יצרן שקיבל פטור מהחובה לעבוד באמצעות גוף מוכר.
שי בקל: הערה טכנית, אבל הערה חשובה.
ישראל חסון: אדוני, אני רוצה לשאול אותך שאלה עניינית.
ישראל חסון: בהנחה שאני מקבל את ההצעה שלך, מה הפיתוי הגדול של גורמים מסוימים להשתלט על פסולת מסוימת?
שי בקל: לא הבנתי את השאלה.
ישראל חסון: אני מחייב את השלטון המקומי להתקשר עם גוף מוכר, ומשית עליו ענישה מאוד מאוד משמעותית במידה והוא לא יוצר קשר עם גוף מוכר שאחראי לכלל פסולת האריזות.
ישראל חסון: אם אני עכשיו מתחיל לפרק את החבילה הזאת כדבריך, או בהצעת החוק הזו, איזה מציאות אני עלול ליצור?
שי בקל: לא, החבילה כבר פורקה.
שי בקל: יש אפשרות כבר היום בחוק ליצרן שלא רוצה לעבוד באמצעות גוף מוכר, לעבוד באופן עצמאי אם הוא קיבל פטור.
שי בקל: אם הוא קיבל פטור, ויש לו אפשרות לעבוד עצמאית אז צריך לאפשר לו לקבל את הפסולת מהעירייה.
קרן שינמן: הוא יעשה על זה הסכם עם הרשות.
שי בקל: הוא לא יכול כי העירייה מחויבת להעביר את הפסולת לגוף מוכר שעימו התקשרה.
קרן שינמן: אבל, אם היא לא התקשרה לגבי אותו סוג פסולת עם הגוף המוכר, אלא עם יצרן ספציפי אז היא תסגור הסכם עם אותו יצרן ספציפי.
גלעד ארדן: אני הבנתי את הטענה.
גלעד ארדן: אני חושב שיש בה צדק, רק אני לא חושב שהסעיף היום סותר את המצב שהוא מתאר.
גלעד ארדן: מה שהוא אומר הוא שהחוק מאפשר למשרד לתת ליצרן מסוים – לצורך העניין, דוגמה דמיונית לגמרי, מפעלי נייר חדרה – לפעול לא באמצעות תאגיד אלא באופן ישיר.
גלעד ארדן: האמת היא שזה לא דוגמה כי הוא לא יצרן לצורך העניין.
גלעד ארדן: אבל, נניח שנתנו ל"שטראוס" אפשרות לאסוף שלא באמצעות התאגיד.
גלעד ארדן: אז לכאורה הוא אומר – אבל, זה לא נכון – על-פי הסעיף כל היחסים לגבי הפסולת הם בין הרשות המקומית לגוף המוכר, ואין שום מצב אחר.
גלעד ארדן: אבל, החוק בעצמו – הוא אומר – מחריג במקום אחר את האפשרות שהפסולת לפעמים לא עוברת דווקא דרך גוף מוכר.
גלעד ארדן: ברור שלא עולה על הדעת לאשר גם מנגנון אחר ושתהיה מריבה על הפח עצמו אם אין איזושהי תשתית איסוף נפרדת לאותו חומר.
גלעד ארדן: ולכן, אני לא רואה את הסיטואציה הזאת.
גלעד ארדן: כי זה שכתוב בחוק, ברור שזה בכפוף לסעיף האחר שאם פטרנו במקום מסוים את הרשות מלעבוד מול התאגיד ואמרנו לה: פה מותר ליצרן הזה למלא את חובותיו, אז זה חייב לדור ביחד, אחרת אי אפשר לקיים את סעיף 9(ה).
גלעד ארדן: הנה הבהרתי את זה לפרוטוקול, ואני מבקש שתסתפקו בהבהרה הזאת שזה ברור שזה כפוף למנגנון האחר שהמשרד יכול לתת פטור מהתקשרות עם התאגיד.
ישראל חסון: אנחנו מצביעים עכשיו על פתיחת סעיף 22.
ישראל חסון: מי בעד הפתיחה?
ישראל חסון: ג'וש, אנחנו מצביעים עכשיו על ההצעה המתוקנת כהצעת המשרד להגנת הסביבה.
אתי בנדלר: רק לפני כן, יש עוד שני סעיפים קטנים שדילגנו בהצבעה עליהם, 32(ג) ו- (ג1) – העיצומים הכספיים.
ישראל חסון: האם זה קשור לסעיף 22?
אתי בנדלר: סליחה, חשבתי שגמרת.
ישראל חסון: סעיף 22 אושר בהצבעה.
ישראל חסון: הצבענו.
לאה ורון: סעיף 22 אושר.
ישראל חסון: סעיף 32, בבקשה.
יהודה שגב: אני ביקשתי את רשות הוועדה לשאול שאלה בתחילת הדיון לגבי 22 – ועדת המחירים.
יהודה שגב: אתה ביקשת שהממשלה תבוא עם הצעה מה הרכבה של ועדת המחירים.
יהודה שגב: לא נתקבלה תשובה מהממשלה עד לזה הרגע.
יהודה שגב: לכן, אני מבקש גם את הסוגיה הזאת לברר.
יהודה שגב: אני מצטער שאני צריך להעלות את זה ולא נציגי המשרדים.
גלעד ארדן: אם נציגי המשרדים לא אמרו כלום אז כנראה שאנחנו לא מעוניינים לשנות.
יהודה שגב: לצערי, נציגי המשרדים לא פה.
יהודה שגב: הם פשוט הלכו.
יהודה שגב: יש פה נציג משרד?
יהודה שגב: בבקשה, תגידו את זה.
חנה מזור: אנחנו מבקשים לצרף נציג של משרד התמ"ת לוועדת המחירים.
גלעד ארדן: אני לא מתערב בזה, זה לא ענייני.
גלעד ארדן: לא היה שום סיכום.
דלית דרור: האם אפשר לקבל מהיועצת המשפטית הבהרה מבחינה תקנונית מה קורה פה.
דלית דרור: הרי הצבענו על הסעיף.
ישראל חסון: מה שקורה פה כרגע זה ונטילציה, וזה בסדר.
חנה מזור: לא בדיוק.
חנה מזור: סוכם בישיבה הקודמת שלגבי הסעיף הזה - - -
לאה ורון: האם מישהו הגיש בקשה לדיון מחדש?
אתי בנדלר: האם היתה הצבעה מותנית?
חנה מזור: הצבעה מותנית - - -
ישראל חסון: גברתי, מה זה המושג הזה "הצבעה מותנית"?
ישראל חסון: למה המשרד שלכם לא הגיש הסתייגות.
חנה מזור: זה מה שאנחנו מבקשים – לשמור על זכותנו להגיש הסתייגות ולחזור לוועדת שרים.
ישראל חסון: סליחה, בקשה לדיון מחדש למה לא ביקשתם?
חנה מזור: רק אתמול בערב היה הדיון עם השר והמנכ"ל - - -
גלעד ארדן: אתמול בערב פנה אליי מנכ"ל התמ"ת כי הממשלה פועלת תמיד הרבה מראש, ובלוח זמנים סביר, וביקש ממני להסכים לתוספת של נציג תמ"ת לוועדת המחירים.
גלעד ארדן: אמרתי לו שאני לא מתערב בנושא הזה.
גלעד ארדן: מבחינתי, ועדת מחירים שייכת לאוצר.
גלעד ארדן: היא סטטוטורית, והאוצר הוא זה שמוביל אותה.
גלעד ארדן: ואם האוצר ירצה – שהאוצר יסכים, כשברור שאם מתווסף נציג תמ"ת גם משרד הפנים רוצה נציג כי זה מחירים.
גלעד ארדן: מה שאתה תכריע.
ישראל חסון: אדוני השר, אני כבר ב-delay של רבע שעה, וזה מקום שאני לא מוכן לאחר אליו.
ישראל חסון: זה כנס של ארגון "יד לבנים" שאני צריך לפתוח.
ישראל חסון: אני מודיע לכם – כל מה שלא מונח פה, לשאלתך, עם בקשה לדיון מחדש הוא לא לדיון.
אתי בנדלר: אני רק יכולה לומר לך, כיוון שהעלאתם את הבקשה הזאת בישיבה הקודמת, ככל ששר התמ"ת יבקש להסתייג בכתב באופן מפורש, אז נכלול את ההסתייגות הזאת.
אתי בנדלר: רק תעבירו את זה.
גלעד ארדן: אני מבקש להודיע שאם שר התמ"ת יגיש בקשה, אני אגיש בקשה להעלות את גובה הקנסות בחוק הזה על התעשייה - כדי שתהיה לי האפשרות גם להגיש הסתייגות.
ישראל חסון: אני אבקש שאת הדיונים בנושא הזה ינהל כבר היושב-ראש החדש.
ישראל חסון: כרמל, שמעת?
ישראל חסון: בבקשה, לאיזה סעיף רצית להתייחס?
אתי בנדלר: כן, בסעיף 32 אושרו סעיפים קטנים (א) ו-(ד).
אתי בנדלר: סעיפים קטנים (ג) ו-(ג1) לא אושרו עדיין.
אתי בנדלר: מדובר על גובה עיצומים כספיים.
יהושע פדרסן: גם (ב) אושר.
גלעד ארדן: אני מסכים לבקשת התאחדות התעשיינים בשלב זה, ובכפוף למה שיעשה לאחר מכן שר התמ"ת.
גלעד ארדן: אתם רציתם שלוש מדרגות.
גלעד ארדן: אני רוצה בין 1,500 ל-2,500 – אלו המדרגים.
ישראל חסון: 1,500 ב-2011, 2,000 ב-2,012, ו-2,500 מ-2013 ואילך.
יהושע פדרסן: האם זה מתקן גם את סעיף (ג) שהעיצום המקסימאלי הוא 2,500 - -
אתי בנדלר: זה לא ואילך, זה עד מתי.
יהושע פדרסן: זאת השאלה, האם הכוונה היא לתקן בסעיף קטן (ג) או ב-(ג1) את גובה העיצום המקסימאלי?
קריאות: כן, ברור.
קריאות: חייב להיות.
יהושע פדרסן: אני רוצה לוודא.
אתי בנדלר: העיצום המקסימאלי הקבוע מוצע בסעיף קטן (ג).
אתי בנדלר: סעיף קטן (ג1) זה עיצומי ביניים לתקופת מעבר.
אתי בנדלר: השאלה היא, מה יהיה - - -
גלעד ארדן: כן, אז העיצום המקסימאלי יהיה 2,500 ותתקנו בלוחות הזמנים כך שיגיעו אליו יותר מהר אפילו, ב-2013.
אתי בנדלר: אז בעצם אנחנו לא צריכים.
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ג1) אנחנו צריכים רק את 2011, 2012.
אתי בנדלר: ב-13 אנחנו מגיעים כבר ל-2,500.
גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, למען ההיסטוריה, אני רק רוצה להבהיר לפרוטוקול, שהמחלקה הכלכלית של משרדי, בכל מקרה זה העיצום המקסימאלי שהיא המליצה מראש - שלא יתפרש שהיתה פה איזושהי כניעה.
גלעד ארדן: אני מבהיר את זה ליתר ביטחון.
ישראל חסון: רבותי, מי בעד הסעיפים הללו?
אתי בנדלר: סעיף 32(ג) שבו הסכום יהיה 2,500, וסעיף קטן (ג1) שיתייחס רק ל-2011, 2,012, ובו העיצומים בהתאמה יהיו 1,500 ו-2,000.
ישראל חסון: רבותי, אנחנו מצביעים על הסעיפים האלה, בכפוף לתיקונים.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד  - רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיפים אושרו.
ישראל חסון: כולם בעד, אין מתנגדים.
לאה ורון: למען הסר ספקות, אני מציעה שתצביע על כל הצעת החוק.
ישראל חסון: אני מצביע על כל הצעת החוק בכדי שאנשים לא יחזרו לפה בטעות בעוד שבוע מתוך הרגל, עם כל התיקונים שהוצעו.
ישראל חסון: מי בעד הצעת החוק?
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד  - רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק להסדרת הטיפול באריזות, התש"ע-2010 אושרה להעלאה לקריאה שנייה ושלישית, בכפוף לכל התיקונים שהוצעו.
ישראל חסון: אנחנו בעד.
ישראל חסון: החוק אושר.
ישראל חסון: אדוני השר, מזל טוב, בשעה טובה.
ישראל חסון: (מחיאות כפיים)
יצחק וקנין: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת חוק הטיס, התש"ע-2010 .
יצחק וקנין: בשבוע שעבר דיברנו בפתיחת הישיבה לא בנושא של החוק אלא בנושא של האבטחה.
יצחק וקנין: שר התחבורה ביקש ממני באופן אישי להמתין עם הנושא הזה כיוון שהוא הולך לאיזה שהוא הסדר בין כל הגורמים.
יצחק וקנין: יש נושאים אחרים שהוא לא יכול לנגוע בהם כרגע.