GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ואיל כיוף: דפנה תתקן אותי, אבל זה משהו כמו שני מיליון מטיילים בשנה.
דפנה נוף: שני מיליון מטיילים ואני גם רוצה לומר שזה אזור חזק וזאת גם אוכלוסייה חזקה.
דפנה נוף: זאת אוכלוסייה עובדת, אלה מושבים, אלה קיבוצים.
דפנה נוף: יש כאן באמת מה שנקרא שרשור.
דפנה נוף: זאת תעשייה שלמה שמזינה הרבה.
דפנה נוף: אני אתן רק דוגמה של חוויית הרוכבים שזה מגה אטרקציה בבית אורן.
דפנה נוף: ראיתי אתמול את מאזן הבוחן שלהם, ראיתי את המחזור של ינואר, פברואר ומה קרה באוקטובר ומה קרה בדצמבר.
דפנה נוף: ממיליון ו-200 הם ירדו ל-200 אלף.
דפנה נוף: כלומר, יש כאן פגיעה משמעותית.
דפנה נוף: יש כאן פיטורים של עובדים.
דני דנון: במלחמת לבנון השנייה, עסקים שהיו סגורים לא קיבלו כל פיצוי על כך?
מוטי שפירא: לא, בטח.
מוטי שפירא: היה מודל שלם.
מוטי שפירא: אני רואה כאן חלק מהפנים ומי שמכיר יודע שהיה מודל מאוד מסודר.
מוטי שפירא: כמו שאמר ידידנו ממשרד התיירות, זה עניין של החלטה פוליטית, לא פוליטית במובן של פוליטיקה אלא של הממשלה שצריכה לקבל החלטה שהאזור הזה מתאריך נתון עד תאריך נתון, חלים עליו כל הכללים שחלו על מה שקרה במלחמת לבנון השנייה או בעזה.
מוטי שפירא: גם שם היו ויכוחים כי זה התמשך על פני תקופה ארוכה.
מוטי שפירא: זה בדיוק מה שאמר אלון קודם לכן.
מוטי שפירא: זה עבור פיצויים עקיפים וברור שיש ביטוח לכל עסק, והממשלה לא נכנסת לביטוח, שנית, על עובדים שלא פוטרו אבל אם הם יצאו לחופשות, מי מממן את החופשה.
מוטי שפירא: אז היה מימון צולב של הממשלה לחופשות, היו הקלות בביטוח לאומי ובתשלומים למס הכנסה בתקופה הנדונה הזאת, ושלישית, מט"י, מה שאמרה נעמי, צריך במקום לפתוח אוהל גדול עם דגל ענק שכל בעל עסק ידע שהוא בא לשם ומשם הוא מגיע לכל מקום.
מוטי שפירא: לעניין הזה יש קיט בממשלה וההחלטה היא החלטה פוליטית.
דני דנון: בכמה זמן מדובר?
מוטי שפירא: אני לא יודע.
מוטי שפירא: זאת באמת הבעיה.
מוטי שפירא: הבעיה היא להגדיר מהי התקופה.
מוטי שפירא: אני לא יודע במקרה הזה כי יש גם מה שנקרא פגיעה מתמשכת בחלק מהעסקים.
מוטי שפירא: דרך אגב, יש על זה כללים.
מוטי שפירא: הציעו לעסקים בזמנו מסלול ירוק ומסלול אדום.
מוטי שפירא: מי שרצה ללכת למס רכוש, הלך למס רכוש.
מוטי שפירא: מסעדות שנשרפו או עסקים שנשרפו, בעל העסק הלך למס רכוש למסלול כזה.
מוטי שפירא: מי שרצה ללכת למסלול עקיף ירוק, הוא היה יותר ארוך, הוא היה צריך להוכיח לאורך זמן עם דוחות כספיים – ודובר כאן על מאזן בוחן – ולהראות לאורך זמן שיש לו ירידה בפעילות ובהנחה שבן אדם לא יכול לרמות, כי מישהו בדק את מאזן הבוחן.
מוטי שפירא: על זה נתנו לו פיצוי עבור התקופה הזאת.
מוטי שפירא: יש ממש נוסחאות.
מוטי שפירא: יש קיט.
מוטי שפירא: ההחלטה היא החלטה ממשלתית, שמפעילים קיט כזה לתקופה נתונה.
כרמל נאסר אלאדין: בדליה ובעוספיה צרכו למשל כמויות מים גדולות לכבאיות.
כרמל נאסר אלאדין: הכל מדיד.
כרמל נאסר אלאדין: ידוע כמה בדרך כלל הצריכה השנתית, כמה באותה תקופה אנחנו בדרך כלל צורכים, ומה הדלתא שהייתה בקטע הזה.
כרמל נאסר אלאדין: כנ"ל כאן.
כרמל נאסר אלאדין: אם אומרים מה מספר המבקרים באזור הזה, רואים כמה בסופו של דבר הביעו והפערים מתחלקים באיזושהי צורה.
כרמל נאסר אלאדין: זה מדיד.
כרמל נאסר אלאדין: זה לא עד כדי כך בעייתי, אלא שכמו שאמר אדוני, בסופו של דבר זאת החלטה פוליטית והחליטו שבקטע הזה הם לא משקיעים.
דני דנון: נציגי הבנקים.
דני דנון: יש לכם משהו לומר לגבי קרנות שהקמתם לצורך העניין?
דני דנון: מענקים?
דני דנון: האם מישהו פנה אליכם?
ערן גלרמן: קודם כל, יש את הקרנות הרגילות של המדינה.
ערן גלרמן: אנחנו כאן שני נציגים.
ערן גלרמן: נמצאת כאן רונית עוזיאלי שאחראית על נושא הקרנות באוצר החייל.
ערן גלרמן: יש את הקרנות הרגילות, שזאת קרן לעסקים קטנים שנמצאת גם בבינלאומי וגם באוצר החייל עם הקריטריונים הרגילים, 750 אלף שקלים כנגד ערבות מדינה בעיקר, והיא ממשיכה לפעול, יש מכסות וזה בסדר.
ערן גלרמן: יש לנו את הקרן לעסקים בינוניים שהיא פעילה רק באוצר החייל עם הקריטריונים שלה.
דני דנון: גדולה יותר.
ערן גלרמן: כן.
ערן גלרמן: קרן לעסקים בינוניים שהיא לעסקים גדולים יותר מהקטנים.
ערן גלרמן: לקרן יש את הקריטריונים שלה וזה דבר שקיים.
ערן גלרמן: אין כאן משהו מיוחד כי הדברים שם ממשיכים לפעול.
ערן גלרמן: בנוסף אני יכול לציין שבמהלך ימי השרפה אנחנו יצרנו קשר עם יושב ראש המועצה המקומית חוף כרמל.
ערן גלרמן: יצר אתו קשר מר יעקב שורי שהוא סמנכ"ל בבנק, מנהל המחלקה המסחרית, והצענו כשלב ראשון 15 מיליון שקלים אשראי לזמן קצר לטובת הרשות כדי שהיא תוכל למנף ולגלגל את זה הלאה לבעלי עסקים שנפגעו כתוצאה מהשרפה.
דני דנון: הרשות תהיה זאת שתעבוד מול בעלי העסקים.
ערן גלרמן: הרשות עובדת מולנו.
דני דנון: זה קרה ומומש?
ערן גלרמן: לא. עדיין לא.
מוטי שפירא: יש בעיה של מידע.
מוטי שפירא: זה קרה גם אז.
מוטי שפירא: בעלי העסקים, כל אחד עסוק בעסק שלו ובשיקום העסק שלו.
מוטי שפירא: אם הממשלה לא יודעת להגיע אליהם בצורה אפקטיבית, הם לא הולכים.
מוטי שפירא: זאת אומרת, זה לא רק עניין של הבנק.
לאה ורון: איזה ביטחונות דרשתם מהרשות?
ערן גלרמן: אני אשמח לבדוק את העניין.
מוטי שפירא: את מדברת על הביטחונות של ההלוואות?
מוטי שפירא: יש את קרן הסיוע.
לאה ורון: הוא אמר שהם הציעו 15 מיליון שקלים למועצה האזורית על מנת שהיא תיתן את הכסף לעסקים שנפגעו.
ערן גלרמן: אני אבדוק ואני אתן תשובה.
ערן גלרמן: בעוד כמה דקות אני אתן תשובה.
תמר שמחי זייפר: אנחנו נמצאים כרגע בשטח מול בעלי העסקים.
דני דנון: עשיתם מיפוי של כמה בעלי עסקים מדובר?
תמר שמחי זייפר: כן.
תמר שמחי זייפר: כפי שציינה נעמי, מדובר בשמונים ומאז התווספו עוד כמה.
דני דנון: בכמה מדובר היום?
תמר שמחי זייפר: להערכתי כתשעים במיפוי.
תמר שמחי זייפר: אנחנו בעיצומו של תהליך המיפוי.
תמר שמחי זייפר: הנתונים שנמסרה נעמי כבר קצת התעדכנו ביום-יומיים האחרונים אבל פחות או יותר מדובר על רוב בעלי העסקים שמציינים שיש אובדן הכנסות, אובדן לקוחות, ביטול הזמנות.
תמר שמחי זייפר: חשוב לציין שגם בימים אלו אחרי השרפה חלק מהעסקים חזרו לשגרה, מצד אחד לפעילות, אבל אין הכנסות, אין לקוחות, התפיסה בציבור – וזה נאמר כבר קודם – שהעסקים לא פועלים ולכן חייבים מיידית בהקשר הזה לפעול כדי להביא לקוחות לאזור, מבקרים ותיירים.
תמר שמחי זייפר: זה   דבר שחייבים לעשות אותו ולנקוט אמצעים במיידי.
תמר שמחי זייפר: אני רוצה להתייחס לקרן ההלוואות מעבר לכלי הסיוע שהציעה הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד התעשייה שמט"י מפעיל אותם.
תמר שמחי זייפר: בקרוב, כפי שצוין, בשבוע הבא, נקיים בישובים עצמם, בבית אורן ובעין הוד, סדנאות איך להתנהל במשבר, לתת כלים יישומיים איך להתנהל בכל ההקשר הפיננסי והשיווקי, וגם היבטים מנטליים, התמודדות עם לחצים.
תמר שמחי זייפר: מעבר לכך, למט"י חיפה יש קרן ייחודית שהיא קרן חוץ בנקאית, תרומה של הקהילה היהודית בבוסטון מלפני עשר שנים.
תמר שמחי זייפר: הקרן הורחבה מאוד לאחר מלחמת לבנון השנייה.
תמר שמחי זייפר: אני חייבת לציין את זה כי זאת קרן שהוקמה במטרה לתת סיוע לבעלי העסקים שמתקשים להשיג אשראי בנקאי והיא מוכיחה את עצמה גם בשוטף אבל בעיקר בעתות משבר.
תמר שמחי זייפר: ראינו את זה במלחמת לבנון השנייה כאשר בעלי העסקים קיבלו סיוע.
תמר שמחי זייפר: עד היום הקרן סייעה ל-600 בעלי עסקים בהיקף של 30 מיליון שקלים.
תמר שמחי זייפר: זאת קרן שאנחנו מנהלים אותה בתוך מט"י חיפה.
תמר שמחי זייפר: גם כיום אנחנו כבר רואים את המצוקה של העסקים באזור ואנחנו נראה את התוצאות שלה בהמשך.
תמר שמחי זייפר: חלק מהעסקים רק עכשיו מתחילים לראות איפה הם עומדים ואנחנו כבר מקבלים לקרן פניות.
תמר שמחי זייפר: הקרן מעמידה הלוואות עד מאה אלף שקלים עם שני אחוזי ריבית.
תמר שמחי זייפר: הקרן מאוד ידידותית.
תמר שמחי זייפר: היא קרן בסיכון גבוה אבל יחד עם זאת אנחנו צריכים להחזיר את כל ההלוואות.
דני דנון: כמה פניות היו אל הקרן?
תמר שמחי זייפר: כרגע, בתהליך המיפוי אנשים אומרים שהם רוצים הלוואות.
תמר שמחי זייפר: מדובר כרגע על כשלושים אחוזים ולהערכתי המספרים יגדלו.
דני דנון: מישהו חתם על הלוואה?
תמר שמחי זייפר: לא, זה תהליך.
תמר שמחי זייפר: אחרי המיפוי הם צריכים לבוא אלינו קודם כל לפגישת ייעוץ ואחרי כן להתחיל בתהליך.
תמר שמחי זייפר: כעת מוקדם מדיי לדבר על מספרים.
תמר שמחי זייפר: להערכתי בתקופה הקרובה אנחנו נהיה הרבה יותר מדויקים לגבי המספרים.
תמר שמחי זייפר: ההערכה היא כרגע שמתוך אלו שמופו, לפחות שלושים אחוזים אמרו שהם צריכים הלוואה.
דני דנון: מה גובה ההלוואה?
תמר שמחי זייפר: להערכתנו עד מאה אלף שקלים.
תמר שמחי זייפר: בסך הכל מדובר בעסקים קטנים.
תמר שמחי זייפר: זה שכרגע העסקים סובלים מהיעדר לקוחות ומביטול הזמנות, יש אי ודאות לגבי התקופה הקרובה לגבי המצב ולהערכתי זה ישפיע גם על הצורך בקבלת הלוואות.
תמר שמחי זייפר: אנחנו נראה את התוצאות בהמשך.
דני דנון: מישהו מאגד את בעלי העסקים?
דני דנון: מי מחבר ביניהם?
תמר שמחי זייפר: יש כל מיני גופים שפועלים בשטח.
תמר שמחי זייפר: אנחנו מסייעים לבעלי העסקים בכל מה שקשור בהפניה למקורות מימון כולל בעיקר הקרן שלנו בכל מה שקשור בהקניית כלים, כלים יישומיים איך להתנהל בעסק.
תמר שמחי זייפר: כל הנושא של החונכות העסקית על ידי מומחי מט"י, זה נושא שבעלי העסקים מאוד צריכים סיוע כעת איך להתנהל ברמה הפיננסית, איך לאתר הזדמנויות חדשות וכמובן לפי דעתי אנחנו צריכים לתת להם פתרון ברמה המערכתית, איך לפתח את האזור ולמנף אותו כדי שיגיעו מבקרים וזה במיידי כדי שזה ייתן מענה לבעלי העסקים.
ערן גלרמן: אדוני, יש לי תשובה לשאלתך.
ערן גלרמן: זה בלי ביטחונות.
אלון שפר: רציתי להעיר שכפי שאני רואה את זה, העסקים ייקחו הלוואות וישתקמו.
אלון שפר: עסקים יעשו את זה כשיש להם אופק עסקי, כשהם רואים את העתיד, כשהם רואים שאנשים שיושבים כאן עכשיו – אם אלה ממשרד האוצר או התיירות או האנשים שמייצרים עבורם את האופק העסקי – אומרים שיש עתיד, כדי שהם גם יוכלו להחזיר את ההלוואה הזאת.
אלון שפר: הלוואה, צריך לדעת להחזיר אותה ולא רק לקחת אותה.
אלון שפר: אני די הופתעתי כאן עכשיו כאשר שמעתי שני אחוזי ריבית שהיא באמת ריבית מצוינת, אבל לכל אלה שכן נותנים את ההלוואות, אם אלה נציגי הבנקים, אחת הדרכים שכן אפשר לעזור לעסקים היא לא לגזול את כבשת הרש.
אלון שפר: במקרה הזה, אם רוצים באמת לעזור, אפשר לתת הלוואות, אפשר לעזור לעסקים להשתקם בלי לקחת כאן ריביות שהן ריביות מופרזות ולהשתדל לעשות את זה בעלות הנמוכה ביותר עבור אותו בעל עסק, מעבר לקרן שאותה הוא כמובן חייב להחזיר בתוך פרק זמן סביר.
דפנה נוף: היה מחקר של דן אנד ברדסטריט שדיבר על כך שתקופת ההתאוששות של משקי התיירות באזור וכל תחומי הלוויין, שאלה גם המסעדות וכל השירותים התומכים, תהיה ארוכה.
דפנה נוף: כלומר, האימפקט יהיה ארוך.
דפנה נוף: מאחר שאנחנו מודעים לנושא הזה, באמת בשיתוף עם משרד התיירות ומשרד החקלאות יש לנו כלי שנקרא חממות תיירות דרכו כבר התחלנו להפעיל סיוע לתיירנים.
דפנה נוף: חשוב לי לציין עמותת כרמלים היא בעצם הגוף שמרכז את כל נושא השיקום של עסקי התיירות באזור.
דפנה נוף: אצלכם יש טבלה שמדברת על כ-560 עסקי תיירות במרחב הזה שנפגע ויש טבעת קרובה שלוקחת את כל הישובים שהם ניר עציון, בית אורן, עין הוד, עוספיה, דליה, הטבעת הקרובה אבל יש גם אימפקט שהוא כבר רחב יותר שמגיע עד נחשולים, דור וכרם מהר"ל.
דפנה נוף: כלומר, התודעה של המבקר היא אזורית.
דני דנון: כאן אני דווקא רוצה לחלוק עליך.
דני דנון: הרי תמיד אפשר להרחיב את היריעה ואז מידת העזרה תהיה פחותה.
דני דנון: השאלה אם צריך להרחיב את היריעה למקומות שנפגעו או לקחת כאן את המרחב הגיאוגרפי.
דני דנון: גם דליה, אדוני ראש המועצה, הפגיעה הייתה מאובדן תיירים שהגיעו לאזור.
כרמל נאסר אלאדין: הייתה פגיעה ספציפית לדליה.
כרמל נאסר אלאדין: הרי האש גבלה ממש בשטחים של דליה.
כרמל נאסר אלאדין: הכביש של אליקים לכיוון דליה נחסם.
כרמל נאסר אלאדין: גם בתקשורת דיברו על זה ואמרו לא להגיע לאזור כי הכביש של אליקים חסום.
כרמל נאסר אלאדין: אני מצדיק אותך בדבר אחד, בקטע שהיא מדברת עליו שלדעתי אמנם זה נחשב אזור ביוספרי בעגה המדעית, אבל לדעתי יש מקומות שנפגעו – אני לא רוצה לומר נואשות – בספציפיקציה מאוד גבוהה והם ידועים.
כרמל נאסר אלאדין: אנחנו מדברים על התיירות באזור הכרמל שהיא תיירות כפרית ששואבת לתוכה במיוחד בסופי שבוע והיא נפגעה ספציפית.
דני דנון: 80-90 כפרים עליהם דיברתם, זה כולל את העסקים בדליה ובעוספיה?
דפנה נוף: עסקים, כן.
דפנה נוף: כולל את האזור הזה.
דפנה נוף: אורי חזר רק אתמול מסדרת פגישות עם עסקים בעוספיה.
כרמל נאסר אלאדין: יש שני מט"י שעובדים מולנו.
כרמל נאסר אלאדין: יש את מט"י חיפה ויש את מט"י כפרים.
כרמל נאסר אלאדין: גם זה קיבל וגם זה קיבל.
כרמל נאסר אלאדין: יכול להיות שבבסיס הנתונים שלך חסר לך את מט"י כפרים.
דפנה נוף: יכול להיות.
חמד עמאר: גם מט"י חדרה עובד באזור.
כרמל נאסר אלאדין: כן.
כרמל נאסר אלאדין: גם מט"י חדרה.
דני דנון: אני רוצה לומר משהו לגבי ההיקפים והמיקוד.
דני דנון: מדובר במספר עסקים לא רב וגם ההערכה שהוצגה על ידי דן אנד ברדסטריט שדיברה על 250 מיליון שקלים היא לא ריאלית כי הם התייחסו ל-2,500 בתי עסק.
תמר שמחי זייפר: 80-90, אנחנו בתהליך המיפוי.
תמר שמחי זייפר: לא הגענו לכל העסקים וחשוב לציין זאת.
דני דנון: אנחנו נמצאים כבר מספר שבועות אחרי השרפה ואני מניח שאם תגיעו ליותר, אז תגיעו למאה, ל-110, אבל לא יהיו 2,500 בתי עסק.
תמר שמחי זייפר: לא. לא יהיו אבל יהיו הרבה יותר מתשעים עסקים.
תמר שמחי זייפר: יש כמה מאות עסקים באזור.
דני דנון: לכן אני רוצה לקרוא למשרדים, ואת זה אני אוציא בהודעת סיכום, להתמקד באזורים שנפגעו.
דני דנון: זאת אומרת, לא להרחיב את היריעה לכל הצפון וכל המדינה תהיה עכשיו פגועת שרפה וכל אחד יסביר את הקשר העקיף שלו לשרפה.
דני דנון: אם מדובר בתשעים בעלי עסקים, אפשר להתמודד עם זה.
דני דנון: זה לא דבר שהוא קשה לנו כמדינה.
תמר שמחי זייפר: יתר מתשעים עסקים.
תמר שמחי זייפר: אנחנו מדברים על היקף של כמה מאות.
חמד עמאר: 110 ולא 2,500 כפי שכתוב כאן.
תמר שמחי זייפר: אני לא יודעת על הנתון 2,500 אבל אני יודעת על כמה מאות עסקים.
דני דנון: מישהו יכול לומר לי בכמה בעלי עסקים מדובר?
דפנה נוף: אני יכולה לומר שלמשל רק בעין הוד יש 150 אומנים שנפגעו בצורה כזאת או אחרת.
דפנה נוף: חוץ מזה, יש לנו במרחב הזה כ-50 צימרים בעוספיה ודליה, יש לנו רק בעין הוד עוד 20 משפחות עם צימרים.
דפנה נוף: יש שם את הפירוט המדויק לפי ישובים, מספר המסעדות.
דפנה נוף: יש שם מיפוי שעשתה עמותת כרמלים.
ואיל כיוף: אם יורשה לי, יש משהו כמו 500 עסקים תיירותיים בכל המרחב הזה שנקרא כרמלים.
דפנה נוף: נכון.
דני דנון: ציפיתי שתבואו לכאן היום עם רשימה מסודרת של מספר בעלי העסקים שנפגעו ושנגרם להם נזק.
ואיל כיוף: מבחינה תיירותית אני יכול לומר לך.
ואיל כיוף: יש לנו 500 עסקים ורובם ככולם נפגעו כי אנשים לא הגיעו לאזור הזה בזמן השרפה.
ואיל כיוף: כמובן, כמו שאמר כאן ידידי, זאת פגיעה מתמשכת.
ואיל כיוף: גם היום מה שמשתקף ומה שמשתמע מהחדשות, אזור שחור, לחץ ועומס בכבישים ולכן נא לא להגיע.
ואיל כיוף: מההנחה הזאת הקמנו חממת תיירות שהיא גם בריכוז של מט"י חדרה ועמותת התיירות כרמלים ומיפינו את כלהעסקים התיירותיים ויצאנו לשטח.
ואיל כיוף: אנחנו מקיימים את החממות האלה בשטח.
ואיל כיוף: אנחנו מגיעים לאזורי הפגיעה האלה, נפגשים עם התיירנים ונותנים להם ייעוץ שיקומי – אם זאת תוכנית עסקית, אם זאת תוכנית שיווק, אם זאת הרחבת העסק לאחר השרפה.
ואיל כיוף: כל דרישה שעולה בשטח.
ואיל כיוף: אנחנו פטרנו את העסקים האלה מתשלום .
ואיל כיוף: בדרך כלל בחממות התיירן בעצמו משתתף ב-25 אחוזים מעלות הייעוץ שהיא 200 שקלים בשעה, אבל במקרה הזה פטרנו את התיירנים מכל תשלום ואנחנו נושאים בחמישים אחוזים ממשרד התיירות וחמישים אחוזים ממשרד החקלאות, עלות הייעוץ.
ואיל כיוף: אנחנו מעבים את תקציב תשתיות תיירותיות ציבוריות באזור הזה.
ואיל כיוף: כמו שאמרת, בגלל שאנחנו לא רוצים להרחיב את היריעה הזאת, מדובר בעוספיה, דליה, בית אורן, עין הוד וניר עציון.
תמר שמחי זייפר: אל חוד.
ואיל כיוף: בעין חוד לא הייתה פגיעה תיירותית.
ואיל כיוף: יש שם רק מסעדה אחת.
דפנה נוף: יש שם שתי מסעדות.
דני דנון: אני חייב לומר שהמיפוי לא מספיק טוב.
דני דנון: אני יודע לקרוא.
דני דנון: כתוב לי 700 חדרי מלון.
דפנה נוף: לא, זה לא זה.
מוטי שפירא: אולי מישהו מהממשלה יודע למה אין החלטת ממשלה לא להכריז על האזור הזה לתקופה קצרה?
דני דנון: אתה חושב שלנציגי האוצר יש תשובות?
דני דנון: אם יש תשובה, אני אשמח לקבל.
מוטי שפירא: אני בטוח שלאריק אין עכשיו תשובה.
מוטי שפירא: מעניין מה הרציונל כאן.
אורי שריר: אני יועץ מט"י חיפה ועשיתי את פגישות הייעוץ הראשונות עם מרבית העסקים בעוספיה, עין הוד ובית אורן, אלה שעברו את המיפוי והתחלנו לקיים את הפגישות.
אורי שריר: חלק מהעסקים, אפשר לחלק אותם לעסקים כאלה שמצליחים, לאלה ששורדים ונמצאים על האיזון ואלה שהיו בקשיים וזה מצב רגיל שיש עסקים כאלה.
אורי שריר: מי שהיה במצב טוב – אני לא מדבר על עסקים שנשרפו אלא אני מדבר על עסקים שנפגעו ורוב העסקים הם עסקים תיירותיים בצורה זו או אחרת או קשורים לתיירות – אלה שהיו במצב טוב מאוד ונפגעו, הם נפגעו.
אורי שריר: אלה שהיו מאוזנים, נכנסו למצב קריטי של תזרים מזומנים, ואלה שהיו במצב קריטי של תזרים מזומנים, נמצאים על סף קריסה.
אורי שריר: להערכתי הסיוע הטוב ביותר שיכולים לקבל העסקים, העזרה, לנו במט"י חיפה שמטפל בזה יש את אותה קרן שתמר הזכירה ומטפלים באופן מהיר.
תמר שמחי זייפר: חשוב לציין שאולי נצטרך להרחיב את הקרן, וכאן יש אולי מקום לפנות לממשלה לקבלת עזרה.
תמר שמחי זייפר: לא צריך לחכות רק למצבי חירום.
תמר שמחי זייפר: כמו במלחמת לבנון השנייה, אנחנו חושבים שיש מקום להקים מודלים נוספים של קרן כזאת ברחבי הארץ וגם להרחיב את הקרן הנוכחית.
תמר שמחי זייפר: יתכן מאוד שבעוד זמן מה, בעוד חודש, נראה שמספר הפניות גדל והקרן בסך הכל היא במיצוי מלא.
תמר שמחי זייפר: אנחנו עכשיו נותנים הלוואות מההחזרים.
אורי שריר: רוב העסקים שאני דיברתי אתם מעונינים כמובן באותו ייעוץ שהרשות מממנת אותו שהוא ייעוץ טוב.
אורי שריר: הם די מבולבלים ולא יודעים איך להתארגן ולכן הם ישמחו לקבל את הייעוץ.
אורי שריר: לגבי הכסף.
אורי שריר: אותם עסקים שצריכים את הכסף, המימון בו הם מעונינים הוא מימון – אם אנחנו מדברים רק על נושא השרפה – גישורי עד שהעסקים יחזרו לפעילות.
אורי שריר: המהירות חשובה.
אורי שריר: כלומר, לקצר תהליכים, לנסות את אותן קרנות בערבות מדינה.
אורי שריר: יש את הקרן עד מאה אלף שקלים במסלול מהיר ומקוצר בניצוחה של הסוכנות וזה בסדר וזה טוב, אבל רצוי לנסות בקרנות האלה לקצר תהליכים.
אורי שריר: זה יעזור מאוד ויסייע.
דני דנון: מישהו מבעלי העסקים כבר קיבל כסף?
אורי שריר: עדיין לא.
אורי שריר: ממש בימים אלה הם קיבלו את האינפורמציה וישבנו אתם.
אורי שריר: הם עוד לא יודעים לכמה כסף הם זקוקים.
אורי שריר: בחלק מהעסקים – וזה עיקר הפעילות שלנו – נטפל בעקבות השרפה והנזקים אבל יש עסקים כאלה שהיו צריכים גם ככה סכום כסף, בלי קשר לשרפה, אבל באה השרפה ולכן צריך להגדיל את הסכום.
דני דנון: אני רוצה לומר שההתרשמות שלנו, של הוועדה, היא שקודם כל צריכה להיעשות עבודת מיפוי של היקף העסקים כדי לדעת בדיוק בכמה עסקים מדובר.
דני דנון: הוועדה התרשמה שלמרות הפעילות המבורכת של משרדי הממשלה עדיין קיימים פערים רבים בין הצורך של בעלי העסקים במימון ובהלוואות לבין המצב בשטח.
דני דנון: הוועדה קוראת לשר האוצר להפעיל את המנגנון שהופעל במלחמת לבנון השנייה לגבי פיצוי בגין אובדן הכנסות.
דני דנון: הוועדה תבקש לקבל את עמדת המשרד בנושא תוך 14 ימים.
דני דנון: אנחנו נקיים ישיבת מעקב עוד שלושים ימים ואז נוכל לראות בדיוק בפועל מי ניגש, מי קיבל את הכסף וגם נבקש מהגורמים השונים להגיע עם מיפוי מדויק של בעלי העסקים.
דני דנון: אנחנו מבקשים שגם בנושא רמת המודעות להביא לידיעת ציבור הצרכנים את העובדה שהפעילות חודשה ואנחנו נקרא מכאן, מהוועדה וגם בהודעה שנוציא, לכל בית ישראל לבוא, לנפוש, לטייל, לרכב על אופניים, לשתות קפה, לכל הפעילות התיירותית בכרמל.
דפנה נוף: בהקשר הזה אני חייבת לציין שנעשתה פעילות מאוד טובה, גם בגיבוי משרד התיירות שהגדיל את התקציבים לקמפיינים ברדיו ובטלוויזיה.
דפנה נוף: בהקשר הזה יצאנו בפרסומת גם בעיתונות.
לאה ורון: גם באינטרנט.
דפנה נוף: אני כמובן מברכת על החלטת הוועדה.
דפנה נוף: אתמול היה תשדיר בערוץ 2 ואנחנו עובדים חזק בהקשר הזה עם משרד התיירות.
דפנה נוף: אני חושבת שצריך אולי לשקול מענקים כי אנחנו מדברים כאן על צימרים, על עסקים קטנים שבאמת יש שניים, שלושה וארבעה חדרים והפעילות שלהם ירדה לאפס.
דני דנון: כרגע אנחנו לא ניגע בזה.
דני דנון: אנחנו כן רוצים לראות את המיפוי.
דני דנון: בעיניי אובדן הכנסות זה דבר שקל לאמוד אותו כי יש מחזורים ויש דיווחים לרשויות אבל פיצוי חייב להיות בעניין הזה.
דני דנון: מענקים, זה כבר פותח חזיתות נוספות.
דפנה נוף: אפשר גם לראות הזמנות של קבוצות.
דני דנון: אנחנו ניפגש בעוד שלושים ימים.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעה לסדר היום (דיון מהיר), שאושרה בנשיאות הכנסת, בנושא קריסת מערכות התשתית הסלולארית של חברת סלקום.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה בשעתו הוגשה על-ידי, עוד כשהייתי חבר ועדה, ויש לי הזכות לנהל אותה היום כיו"ר ועדה, מאחר שהחלפתי תפקידים.
כרמל שאמה-הכהן: עניינה של ההצעה היא באותה תקלה שאירעה ב-1 בדצמבר במערכות התשתית של חברת סלקום, שבעקבותיה במהלך מרבית היום היו מנותקים מספר לא מבוטל של מנויים – יש יגידו מאות-אלפים, יש יגידו מיליוני מנויים.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, בפתח דבריי אני רוצה לשבח את חברת סלקום ואת ההנהלה שלה על ניהול המשבר הזה, כלומר מרגע שהתקלה קרתה ועד סיומה, הן הניהול בפתרון הטכני והן השקיפות לציבור, העדכון הרציף, הרגישות לרגשות הציבור והתסכול שהוא חש במצבים כאלה – בדרך כלל באולם הזה חברות הסלולר לא מקבלות לטיפות, אבל אני חושב שמגיעה להם מילה טובה, וגם אם זה לחברה ספציפית, אבל השאלות שנשארו פתוחות מהעניין הן מה הוביל לתקלה הזאת, כי אם לא נדע מה הוביל, לא נדע לעולם שלא נחזור לאותו מצב, ואם אנחנו יודעים היום מה הוביל לתקלה, אז מה הלקחים שהופקו ממנו.
כרמל שאמה-הכהן: יש, כמובן, גם שיקולים כבדי משקל ואספקטים אחרים, לדעת האם זו תקלה פנימית או חיצונית, אבל אלה דיונים יותר רגישים, שאולי ייערכו בפורומים סגורים ולא פתוחים, כי צריך להבין, היום לטוב ולרע, חיינו תלויים בתשתיות האלה – "חיינו", זה לא רק החיים של הצרכן הקטן אלא החיים של המדינה, של הכלכלה במדינת ישראל, ולכן אי-מיצוי הנקודה הזו משאיר סוג של ענן שיום אחד יכול להוריד עלינו גשם מאוד לא בריא, לא גשם מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הייתי רוצה לשמוע את נציג חברת סלקום, את המנכ"ל, מה הוא יכול לעדכן אותנו, קרה מאז ועד היום.
עמוס שפירא: ברשותך, אדוני היושב-ראש, קודם כל, תודה רבה על דבריך.
עמוס שפירא: אני בהחלט מעריך את זה.
עמוס שפירא: זה לא דבר רגיל, שחברה עסקית מקבלת מחמאות בבית הזה, ואני מקבל את זה, ולמרות הכול אני רוצה להדגיש, גם מה שאתה אמרת, שלרגע לא הקלנו ראש בחומרת האירוע שאירע.
עמוס שפירא: ברשותך, אני הכנתי עדכון לגבי תהליך האירוע ומה עשינו ואיך התייחסנו לדברים.
עמוס שפירא: אני מעדיף לקרוא את זה מהכתב, זה יהיה מסודר יותר, ואם אחר כך יהיו שאלות, אשמח לענות.
עמוס שפירא: בוקר טוב, אני מודה לוועדה על שהזמינה אותנו להציג בפניכם את הנושא, וברשותך אני מבקש מספר דקות כדי לעדכן אתכם בהשתלשלות הדברים והיכן אנחנו עומדים היום.
עמוס שפירא: אני מניח שיש ויהיו שאלות, ואני כאן, כמובן, כדי להשיב על הכל, ובכל זאת לא כל יום הוועדה מתכנסת לדיון סביב תקלה מסוימת, וגם עבר יותר מחודש מאז התקלה, ואני בטוח שבסדר יומכם היו מאז עניינים רבים לעסוק בהם, כך שיש מקום להזכיר מה היה.
עמוס שפירא: ושוב – תודה רבה על המחמאות שקיבלנו.
כרמל שאמה-הכהן: אגב, הדחייה במועד הדיון היתה בעקבות בקשת אדוני, שלא היה באפשרותו – אני מניח שלא היית בארץ או משהו כזה, כי על-פי תקנון הכנסת, היינו מחויבים לבצע את הדיון עוד באותו שבוע, ונעתרנו לבקשתו.
עמוס שפירא: ובכן, ב-1 בדצמבר בשעה 10, 9:57 ליתר דיוק, איתרנו תקלה ביכולתם של חלק מלקוחות החברה להוציא ולקבל שיחות, תקלה שמקורה היה בליבת הרשת.
עמוס שפירא: צריך להבין שבמערכות הבקרה שלנו תקלות מאותרות באופן מיידי, ואנו לא ממתינים לתלונות מצד הלקוחות.
עמוס שפירא: ברגע שאותרה התקלה החל בירור מיידי ומעמיק לאתר את מיקום התקלה ואת היקפה, ובתוך זמן קצר של כרבע שעה בוצעו פעולות במערכת, שמניסיוננו, אמורות היו להביא לחזרה לפעולה סדירה של המערכת.
עמוס שפירא: חשוב לציין שאגף הטכונולוגיות שלנו שומר על כשירות מקצועית גבוהה מאוד בטיפול בתקלות, עם נהלים סדורים ותרגולים בכל יום.
עמוס שפירא: גם הרשת שלנו בנויה עם גיבוי רחב להמשך מתן שירות בזמן תקלה.
עמוס שפירא: לאחר שראינו שפעולות אלה אינן פותרות את התקלה ואינן מביאות להתאוששות של המערכת כפי שציפינו, נכנסנו למוד חירום, וצוות בראשות סמנכ"ל הטכנולוגיות שלנו, מר ליפא אוגמן, התכנס לטיפול מקיף, לרבות, כמובן, יצירת קשר מיידי עם המהנדסים של חברת נוקיה-סימנס.
עמוס שפירא: חשוב להדגיש, נוקיה-סימנס היא ספקית ציוד הרשת שלנו, והיא חברה נפרדת מנוקייה, יצרנית הטלפונים המוכרת.
כרמל שאמה-הכהן: באיזו שעה מדובר שסמנכ"ל הטכנולוגיות נכנס לפעולה?
עמוס שפירא: מיידי כמעט.
עמוס שפירא: באותו השלב עבר, כמובן, הטיפול הכולל בדברים לאחריותי הישירה, והתחלנו לעדכן באופן שוטף גם את לקוחותינו וגם את הציבור באמצעות התקשורת במידע שהיה לנו בכל עת.
עמוס שפירא: העיקרון הראשון שעמד לנגד עיניי הוא לפעול בשקיפות מלאה מול הלקוחות, לא לטייח, לא לייפות את התמונה, ולספק לציבור בכל רגע נתון את כל מה שידוע לנו.
עמוס שפירא: מכאן ואילך התמקדנו בפעולות כדי להחזיר את המערכת לפעולה סדירה, בהתאם לנהלים הסדורים בחברה ולניסיון של מיטב המהנדסים שלנו ושל נוקיה-סימנס.
עמוס שפירא: במקביל נוצר הקשר עם משרד התקשורת, והחלטנו לזמן מסיבת עיתונאים כדי להודיע בצורה הישירה והשקופה ביותר על מצב הדברים.
עמוס שפירא: צריך לומר כבר עכשיו שבמהלך התקלה לא ניסיתי להפחית בחשיבות הדברים ובמשמעותם, ויחד עם זאת, אחרי שהבהרתי את זה, חשוב מאד לדעת, שסך הכול סביב 11 השעות שהרשת לא עבדה בצורה תקינה, ובהן התקלה לא נפתרה במלואה, קיימנו בסך הכול את 70 אחוז מהשיחות שאנו מקיימים ביום רגיל.
עמוס שפירא: ולמרות הכול, למרות שהעובדות האלה היו ידועות לי גם כאשר קיימתי מסיבת עיתונאים, לא חשבתי שאני צריך להתווכח עם העובדה שכביכול התפרסמה אז, כביכול מיליוני לקוחות, למה – כי לגביי כמנכ"ל חברת סלולר, גם לקוח אחד שלא מצליח לקבל את השירות שלו, זה מספיק חמור, ולכן לא חשבתי שהיה מקום אז להתווכח, האם זה מיליוני לקוחות או כמה.
עמוס שפירא: גם שני לקוחות שלא מצליחים לקיים את השירות, זה מספיק לא טוב בשבילי כמנכ"ל שאמור לתת שירות.
עמוס שפירא: ואני חוזר להשתלשלות הדברים, לאחר פעולה מאומצת ושורה ארוכה של צעדים שנקטנו, בסביבות השעה 16:00 כבר התחלנו לראות סימנים לשיפור בפעילות הרשת, אולם החלטנו שאנחנו לא מודיעים הודעת הרגעה, עד שהרשת במלואה חוזרת לעבודה תקינה, וכמובן, גם לאחר שבשעה 9 בערב כבר התאוששה המערכת לחלוטין, המשכנו לעבוד במתכונת חירום, וללוות מקרוב את פעילות הרשת בפיקוח צמוד של מיטב המומחים שלנו ושל נוקיה-סימנס.
עמוס שפירא: מייד לאחר שהייתה בידינו תמונה ברורה, שהתגברנו על התקלה, קיבלנו החלטה שאנחנו מעניקים הטבה לכל לקוחותינו ללא יוצא מן הכלל ומבלי שיפנו, ומבלי אפילו לשאול אם הם נפגעו מהתקלה או לא.
עמוס שפירא: אני בכוונה מדגיש שזה היה תוך 24 שעות למחרת שהיתה התקלה, וזה חשוב להבין, כי אחר כך אכנס לעוד תהליכים שהיו, שכן אנחנו סבורים שביחסי האמון שלנו עם הלקוחות אירוע מסוג זה מחייב אותנו למחווה המביעה את הערכתנו ללקוחותינו.
עמוס שפירא: ההטבה שלנו היתה החזר מלא על שיחות והודעות SMS בארץ במשך כל השבוע שלפני התקלה.
עמוס שפירא: מדובר בהטבה בהיקף כולל, שלהערכתנו, הסתכם בכ-66 מיליון ש"ח.
עמוס שפירא: אני שוב מדגיש, שנתנו את ההטבה לכל הלקוחות שלנו.
עמוס שפירא: היינו יכולים לצמצם דרסטית את המשמעות הכלכלית של ההטבה, אילו רק היינו אומרים, שהלקוח צריך לפנות אלינו, ושהלקוח צריך להראות שהוא נפגע, ואין בעיה להוכיח, אם לקוח כן היה יכול.
עמוס שפירא: אמרנו: לכולם, ללא ויכוח, שבוע מקרות התקלה, וקיבלנו את ההחלטה תוך 24 שעות מקרות התקלה.