GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יבגניה ברנשטיין: יש בעיות, אבל אלו בעיות לא של יזם שהוא לא רוצה, אלו בעיות של גז, אלו בעיות של מימון.
יבגניה ברנשטיין: אלו בעיות שהמדינה צריכה לפתור.
יבגניה ברנשטיין: לגבי התייעלות אנרגטית – נאמר אלף פעמים, לא נעשה די.
יבגניה ברנשטיין: כל המכלול הזה עם אנרגיות מתחדשות, עם פער במחז"מים, והכול והכול נופל על סולקנים ובריאות הציבור.
יבגניה ברנשטיין: עוד צינור גז – יש בעיה עם צינור גז.
יבגניה ברנשטיין: זה דבר יחיד, אחד, ואני מסכימה שאם יש תקלה זה יכול להיות משהו נורא ואיום.
יבגניה ברנשטיין: אבל, צריך עוד צינור גיבוי, עוד טבעות גז, כפי שזה מקובל במדינות אחרות.
יבגניה ברנשטיין: אם אנחנו נשענים על צינור אחד אז אנחנו בבעיה מאוד גדולה.
יבגניה ברנשטיין: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: יוסף אברמוביץ, נשיא ערבה פאואר, בבקשה.
יוסף אברמוביץ: בוקר טוב.
יוסף אברמוביץ: אני מברך אותך על התפקיד החדש והחשוב שיכול להשפיע על כל מדינת ישראל ועל כל אזרחיה.
יוסף אברמוביץ: אני רוצה לאחל מזל טוב לעמוס לסקר ולשר עוזי לנדאו על חתימתם על - Power Purchase Agreement   הראשון לאנרגיה סולארית במדינת ישראל – 4.9 מגה-וואט בקיבוץ קטורה.
יוסף אברמוביץ: כל הכבוד לכם ולמדינה.
יוסף אברמוביץ: הממשלה אתמול אישרה תמ"א 10 גדולה.
יוסף אברמוביץ: עצם ההחלטה היא איך לעשות שינוי ייעוד מהיר לשטחים מחקלאות לאנרגיה סולארית.
יוסף אברמוביץ: הבעיה של שטחים  במדינת ישראל נפתרה כדי להגיע ליעד של הממשלה של 5% ב-2014, ו-10% ב-2020.
יוסף אברמוביץ: כל הכבוד למדינה ולבירוקרטיה ולמנהיגיה.
יוסף אברמוביץ: כבוד השר, דיברת על הבירוקרטיה, ואתה יודע שאני מכיר היטב היטב היטב את הבירוקרטיה.
יוסף אברמוביץ: אבל, כשהבירוקרטיה שמה חסמים לאנרגיות מתחדשות זה לא מדיניות.
יוסף אברמוביץ: זה לא מדיניות, זו הזדמנות לשר, למשרד, ולוועדת הכלכלה החדשה לקחת אחריות, ולקדם אלפי מגה-וואטים למדינת ישראל מאנרגיית השמש, ולעשות את זה עכשיו.
יוסף אברמוביץ: היום בבוקר באו טרקטורים ופאנלים והכול.
יוסף אברמוביץ: אנחנו בונים שדה סולארי מסחרי במדינת ישראל.
יוסף אברמוביץ: אם תרצו אין זו אגדה.
יוסף אברמוביץ: יש לי שלוש הצעות מאוד פרקטיות איך באמת לפתור חלק חשוב מהבעיות ששמענו עליהן.
יוסף אברמוביץ: ראשית, יש מכסה של רק 300 מגה-וואט לשדה בינוני לאנרגיה סולארית.
יוסף אברמוביץ: אבל, הבקשות של היזמים, כפי שאתה יודע, זה 1,000 מגה-וואט.
יוסף אברמוביץ: זה כמעט אותו גודל של תחנת D. היום יש מכסה רק ל-300 מגה-וואט, ומשקיעים ויזמים מוכנים לבוא היום ולהקים 1,000 מגה-וואט.
יוסף אברמוביץ: יש עכשיו תהליכי אישור לשטחים במדינת ישראל.
יוסף אברמוביץ: זה לא רחוק, זה 2011, 2012, 2013.
יוסף אברמוביץ: אני בטוח שעמוס וכל אזרחי מדינת ישראל יהיו מאוד שמחים על עוד 700 מגה-וואט לאנרגיות מתחדשות דווקא בתוך הרשת.
יוסף אברמוביץ: אם כן, דבר ראשון, להרים את המכסה ל- 1,000 מגה-וואט.
כרמל שאמה-הכהן: מי קובע את המכסה הזו?
כרמל שאמה-הכהן: רשות החשמל?
עוזי לנדאו: המשרד קובע את המכסה.
עוזי לנדאו: רשות החשמל אמורה לאשר אותה, ושם גם כן יש נתק.
כרמל שאמה-הכהן: האם המשרד מוכן לאשר 1,000 מגה-וואט?
עוזי לנדאו: אנחנו נשמע.
עוזי לנדאו: אני רוצה לראות כרגע את המספרים, כי אנחנו הוצאנו מדיניות.
עוזי לנדאו: קבענו 300, ואני חושב שאנחנו מגיעים גם עד ל-1,000, אני רק לא זוכר באיזה לוח זמנים.
עוזי לנדאו: המסמך לא לפניי, ולכן אני לא יכול לתת לזה תשובה כרגע.
דרורה ליפשיץ: המילה "מכסה" היא אולי מילה לא מדויקת.
דרורה ליפשיץ: לא מדובר בעצם במכסה שמעליה אי אפשר להקים, אלא במכסה שבה מקבלים את התעריף המרבי לצורך ההקמה, המיטבי.
עוזי לנדאו: לא, יש גם מכסה שצוינה שהותקנה לגבי סולארי.
עוזי לנדאו: אין מכסה לגבי רוח, ואין מכסה לגבי ביו-מסה.
עוזי לנדאו: יש מכסה לסולארי.
יוסף אברמוביץ: אבל, אפשר.
יוסף אברמוביץ: אני מבטיח לכם שאם אתם מעלים את המכסה עם התעריף שיורד ויורד, יהיו עוד 700 מגה-וואט בתוך התוכנית.
כרמל שאמה-הכהן: מהו טווח הזמן של ההקמה של ה-700 הנוספים?
יוסף אברמוביץ: זה בין שנתיים לשלוש שנים כי אתמול העברנו בממשלה תמ"א.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא עוזר לנו עם הבצורת.
יוסף אברמוביץ: לא, לא.
יוסף אברמוביץ: רגע, רגע.
יהודה ניב: וגם צריך להיזהר בנושא הזה.
יהודה ניב: זה אולי לא פוליטיקלי-קורקט להגיד שהשמש מאירה אותנו כל הזמן, ומורידה בערך קילו-וואט למטר מרובע על כדור הארץ, ומחממת את כדור הארץ כמו כל האנרגיה שכדור הארץ מייצר בשנה, בשעה אחת.
יהודה ניב: אבל, השמש היא מה שנקרא בעולם החשמל non dispatch.
יהודה ניב: זה לא משהו שאתה יכול לבנות עליו, ולסמוך עליו בהספקה רצופה גם בישראל.
יהודה ניב: עננות משנה באופן לוקאלי, שעתי, ורגעי את כמות החשמל שמיוצר, שלא לדבר על שעות היום והלילה.
יהודה ניב: מדינות ה-OECD שמתכננות קדימה לשנת 2030 מדברות על אחוז וחצי שמש לייצור חשמל.
יהודה ניב: אנחנו יכולים ללכת על 10%, ולהיות הראשונים בעולם.
יהודה ניב: אגב, אנחנו הראשונים בעולם בשימוש באנרגיית שמש באמצעות דודי השמש.
יהודה ניב: אנחנו מספר אחד בעולם בשימוש באנרגיית שמש כמשתמשים.
יהודה ניב: אבל, ייצור חשמל זה חיה קצת אחרת, וצריך להיזהר מההתלהבות.
יוסף אברמוביץ: יש לי שלוש הצעות.
יוסף אברמוביץ: ראשית, אמרתי - להעלות את המכסה ל-1,000 מגה-וואט.
יוסף אברמוביץ: שעות השיא הן שעות שיא השמש בגלל המיזוג.
יוסף אברמוביץ: בערבה יש לנו בין 10 ל-15 ימי עננים.
יוסף אברמוביץ: אתם לוקחים - וראיתי את הנתונים של חברת החשמל – את הנתונים של ה-OECD, ושל אירופה.
יוסף אברמוביץ: בטח, באתי מגרמניה ויש להם שלג חזק מאוד, ויש להם הכי הרבה אנרגיה סולארית בכל רחבי העולם.
יוסף אברמוביץ: אז מספיק עם השטויות.
יוסף אברמוביץ: זה יכול להוסיף מאות מגה-וואטים בשנה, שנתיים, ועד 1,000 מגה-וואט – 2013.
יוסף אברמוביץ: כיזם אני מוכן להתחייב ל-250 מגה-וואט עד סוף 2012 אם מעלים את המכסה.
יוסף אברמוביץ: זה רק אנחנו, לא שאר החברות האחרות.
יוסף אברמוביץ: אם כן, להעלות את המכסה ומייד, לתת ודאות לשוק.
יוסף אברמוביץ: עוד 700 מגה-וואט זה טוב.
יוסף אברמוביץ: אם אתם רוצים לעשות הנחה, תעשו.
יוסף אברמוביץ: אבל, זה טוב וזה עוזר.
יוסף אברמוביץ: שנית, שדה גדול לאנרגיה סולארית.
יוסף אברמוביץ: השר אישר וחברת החשמל בקיבוץ קטורה גם כן 40 מגה-וואט.
יוסף אברמוביץ: נוכל לבנות אותו, וגם לחבר לרשת בשנת 2012.
יוסף אברמוביץ: אנחנו מוכנים, אבל המשרד וגם רשות החשמל הולכת לעשות טעות בתעריף עצמו.
יוסף אברמוביץ: זה תעריף של סולאר-תרמו שלא יהיה עוד סולר- תרמו לעוד ארבע-חמש שנים.
יוסף אברמוביץ: כבר ראינו את זה באשלים.
יוסף אברמוביץ: צריכים לתקן לפני שהרשות מצביעה על תעריף לא נכון.
יוסף אברמוביץ: אם יש תעריף נכון לשדה גדול סולארי, יהיה 40 מגה-וואט, ועוד הרבה יזמים אחרים שכבר ביקשו רישיונות 2012 – 2013.
יוסף אברמוביץ: שלישית, העלאת את נושא הפלסטינים.
יוסף אברמוביץ: זה דבר עדין, ואני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה.
יוסף אברמוביץ: אבל, אם היתה דרך שעמוס מוכן לקנות אנרגיה סולארית מהרשות בתעריף ישראלי, 100 מגה-וואט, 200 מגה-וואט, הם יקומו שם, באזור C, בג'נין.
יוסף אברמוביץ: כל העולם רוצה לתמוך בדברים כאלה - - -,לעזור להם כדי להתחיל את התהליך הזה.
יוסף אברמוביץ: אבל, אנרגיה סולארית?
יוסף אברמוביץ: בירוקרטיה - בסדר, יש בירוקרטיה, עברנו את זה.
יוסף אברמוביץ: יש להעלות עכשיו את המכסה ל-1,000 מגה-וואט שדה בינוני.
יוסף אברמוביץ: הכסף על השולחן, הבקשות הן כבר ברשות.
יוסף אברמוביץ: לתת 1,20 שקלים בשביל שדה גדול, נקים עוד מאות מגה-וואטים 2012 – 2013.
יוסף אברמוביץ: זה האמת, זה איך שעשו את זה.
יוסף אברמוביץ: בגרמניה בנו 7 גיגה-וואט בשנה שעבר PV.
יוסף אברמוביץ: אם אתם רוצים לשלם עוד 1.4 מיליארד בשביל תחנה זו, וכל הדברים האלה - אין היגיון בזה.
יוסף אברמוביץ: אנחנו היזמים מוכנים לשרת אלפי מגה-וואט כמו שיש החלטת ממשלה.
יוסף אברמוביץ: אנחנו צריכים את עזרתכם, אנחנו פה.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא הוא עמוס לסקר מנכ"ל חברת החשמל, בבקשה.
עמוס לסקר: קודם כל, ברכות למינוי שלך, וברכות לערבה על התחלתה.
עמוס לסקר: האמת ששר התשתיות וראש מינהל החשמל פרסו פה בצורה רחבה מאוד את כל היריעה של בעיות משק האנרגיה.
עמוס לסקר: אני רוצה להתרכז רק בשלוש-ארבע הערות קצרות לגבי הנושאים שלפי דעתי הם הכי קריטיים לגבי מה שאנחנו מדברים כרגע.
עמוס לסקר: הדבר הראשון הוא נושא הרזרבה.
עמוס לסקר: צריך להבין שהשורש של כל העניין הזה מתחיל ב-1996 כשהממשלה החליטה ש-20% מייצור האנרגיה ייעשה על-ידי יצרני חשמל פרטיים.
עמוס לסקר: 20%, נכון להיום, זה 2,000 מגה-וואט.
עמוס לסקר: זה בדיוק הרזרבה, זה מה שחסר.
עמוס לסקר: עובדתית, נכון להיום, יצרני החשמל הפרטיים מהווים אחוז חד-ספרתי נמוך, וזה נכון שבאופק אני באמת מאוד מקווה שיסגרו סגירות פיננסיות גם דורעד, וגם OPC, ושתיהן לפחות תצאנה לדרך.
עמוס לסקר: אבל, מה קרה לאורך כל התקופה הזאת?
עמוס לסקר: מאחר וכל הזמן היתה הנחת עבודה שייכנסו יצרני החשמל הפרטיים, צמצמו את תוכניות הפיתוח של חברת חשמל, וכל פעם שעמדו בפני מצב כמו שאנחנו היום, עברו מתוכנית חירום אחת לתוכנית חירום שנייה.
עמוס לסקר: למעשה, גם היום, ממש ברגעים אלה, אנחנו עוד הפעם כנראה לפתחה של תוכנית חירום נוספת.
עמוס לסקר: זאת אומרת, חייבים, לדעתי, בצורה יסודית לגרום לכך שבשלוש-ארבע שנים האחרונות תיווצר רזרבה של לפחות 20%, כי בחשמל ובדלקים, למדינת ישראל אין את הלוקסוס לעשות משחקים, וחייבים לוודא שזה יהיה במקום - זו הערה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דנים בנושאים באמת מאוד חשובים שהתפתחו כאן בדיון, גם הבצורת הצפויה, גם הנושא של הסרת חסמים בנושא של אנרגיה סולארית.
כרמל שאמה-הכהן: בתור מנכ"ל חברת חשמל, למה נדרש הארכת המועד כשבעצם מה שהיה צריך לעשות זה שינוי מבני בחברת החשמל?
עמוס לסקר: אני בדיוק לזה.
עמוס לסקר: אני רוצה לכרוך את זה עם התעריף, ולענות על שתי השאלות ביחד.
עמוס לסקר: אני יודע שזה לא פופולארי להגיד שתעריף החשמל הוא נמוך.
עמוס לסקר: אבל, באופן עובדתי תעריף החשמל שימש לממשלות ישראל לדורותיהן כלי על מנת לגרום לכך שחברת חשמל תבצע שינוי פנימי בתוכה, ותבצע רפורמה כזאת או אחרת.
עמוס לסקר: מה שקרה זה שלאט לאט, כמו הבדיחה עם הסוס, הורידו את התעריף, והורידו, והורידו, ונכון להיום זה לא סוד שמצבה הפיננסי של חברת החשמל הוא באופן עובדתי מצב קריטי.
אתי בנדלר: אגרת רשות השידור – אותו הדבר.
עמוס לסקר: איך זה מתקשר לרפורמה?
עמוס לסקר: אני שלוש שנים בחברת חשמל.
עמוס לסקר: יושבים פה חברי הוועד שיכולים להעיד על מאבקים לא קלים שעשינו ביחד, או אחד נגד השני.
עמוס לסקר: אבל, באופן עובדתי אנחנו הצלחנו בחודש אוגוסט השנה להגיע לנייר משותף ומוסכם על-ידי הממשלה, ההסתדרות, ועד העובדים וההנהלה, שהוא מתווה את עקרונות השינוי המבני.
עמוס לסקר: זהו נייר שהוא מוסכם על כל הצדדים.
עמוס לסקר: שמנו את הנייר הזה בצד במטרה לעבור לשלב השני, וזה דיון במה שהשר אמר, התייעלות, גמישות ניהולית, זכויות עובדים וכל מה שכרוך בזה.
עמוס לסקר: לצערי הרב, אני מחכה באופן אישי.
עמוס לסקר: פיניתי - ולא למען הסיסמא - את כל לוח הזמנים שלי בכל חודש נתון כדי להיכנס למשא-ומתן רציף עם נציגי הממשלה, ונציגי הוועד וההסתדרות.
עמוס לסקר: אני ממתין מחודש אוגוסט, ואנחנו היום כבר בחודש דצמבר, ובגלל כל מיני בעיות הכי נכונות בעולם של כולם - של האוצר, משרד התשתיות לא כל כך היה בעניין הזה, של ההסתדרות וכד', הממונה על השכר - מכל מכלול הבעיות האלה, נכון לרגע זה לא התנענו את ההליך, ושוב הפעם אני מרגיש שהרפורמה עוד הפעם הולך להיתקע כי אין המשכיות להישג שהשגנו בקיץ 2010.
עמוס לסקר: ממה נפשך?
עמוס לסקר: בהיעדר רפורמה עם ישראל צריך חשמל.
עמוס לסקר: ואם עם ישראל צריך חשמל, צריך לחדש את הרישיונות של חברת החשמל שעובדת לפי רישיונות.
עמוס לסקר: סליחה על הביטוי, זה צעד מאוד  מאוד טכני.
עמוס לסקר: אבל, מה שעומד מאחורי העניין הזה – אני חושב שממשלת ישראל צריכה לקבוע פרויקטור אחד שקם בבוקר, והולך לישון בערב עם הידיעה שבאחריותו לנהל את המשא-ומתן מטעם ממשלת ישראל, וההצלחה או הכישלון שלו ימדדו בזה אם תהיה רפורמה או לא.
עמוס לסקר: אני יודע שוועד העובדים נכון לעניין הזה, הנהלת חברת החשמל בטח נכונה לעניין הזה, וכנ"ל גם נציגי ההסתדרות.
עמוס לסקר: לכן, לדעתי, זה הצעד הכי חשוב כדי שלא נבוא פה בעוד שנה לאותו דיון, ולבקש עוד הפעם הארכת רישיונות גם ל-2012, וכן הלאה עד אין סוף.
עמוס לסקר: נושא אחרון –אני בכל אופן לא יכול להימנע מלהתייחס במילה אחת לדבריה של נציגת המשרד להגנת הסביבה.
עמוס לסקר: צריך להבין שיש איכות חיים ויש איכות סביבה.
עמוס לסקר: אני לא יודע למה אתם מחממים, כי היום זה קיץ בישראל.
עמוס לסקר: אבל, איכות חיים זה שהמזגנים עובדים, והחשמל עובד.
עמוס לסקר: איכות סביבה זה שהם מנסים לעשות במקסימום האפשרי ולגרום לכך שהאוויר יהיה כמה שפחות מזוהם.
עמוס לסקר: אבל, לא יעזור לאף אחד שום דבר - ייצור חשמל קשור בזיהום.
עמוס לסקר: צריך למצוא בדיוק את שיווי המשקל ואת האיזון בין איכות החיים ואיכות הסביבה.
עמוס לסקר: אני חושב שהיום לאור המצוקה שמתוארת כבצורת חשמלית, לאור מצוקת משק החשמל, חייבים במשרד להגנת הסביבה להבין את התהליך שצריך לעשות, לעשות תוכנית רב-שנתית עד שנת 2020, עד שנת 2025.
עמוס לסקר: אבל, לאפשר לשנתיים-שלוש הקרובות לגמור ולהניע את כל בניית תחנות הכוח כך שבאמת לא ניקלע למצוקה של מחסור בחשמל.
עמוס לסקר: תודה רבה.
עוזי לנדאו: עמוס, כמה עולים הסולקנים?
עמוס לסקר: הסולקנים הם כמעט כמו שאתה אמרת, טיפה פחות – 2,2 מיליארד דולר.
יבגניה ברנשטיין: יש לי נתונים ודוח – 1.4.
יבגניה ברנשטיין: זה נעשה על-ידיכם.
עמוס לסקר: לא רציתי להעיר שגם תוספת קיטורית בחצי שנה – אם את יודעת איך לעשות את זה, באמת תבואי ותגידי.
יבגניה ברנשטיין: אבל, לא שש שנים, בכל מקרה.
יבגניה ברנשטיין: זה לא האחד מול השני - אין חשמל במקום בריאות, ואין בריאות במקום חשמל.
יבגניה ברנשטיין: אם משק החשמל מנוהל בבעיה מתמשכת שנים ועשרות שנים, ומה שאמרת, ובצדק, עם יח"פים, זה לא בעיה של הגנת הסביבה, אני מצטערת מאוד.
יבגניה ברנשטיין: זו בעיה של המדינה עם מימון ועם הגז ליח"פים.
יוסף אברמוביץ: רק שתבינו - 2 מיליארד זה גם 500 מגה-וואט שווה אנרגיה נקייה לעד.
עוזי לנדאו: הערה לגבי הנושא של דורעד.
עוזי לנדאו: כדי שאפשר יהיה לבוא לאנשי דורעד ולומר להם: חבר'ה, תייצרו תחילה לטורבינות, נניח, לא לחלק הקיטורי שלכם, ונרצה לתת לכם תעריף מיוחד עבור הדבר הזה, אני יכול לומר להם: חבר'ה,  תעשו את זה.
עוזי לנדאו: על-פי עצת היועצת המשפטית שלי אסור לי לומר לאנשי רשות החשמל שום דבר בנושא התעריפים.
עוזי לנדאו: אני לא יכול להגיד לכם: התעריף צריך להיות כזה או כזה – אסור.
עוזי לנדאו: תקנו אותי אם אני טועה.
דרורה ליפשיץ: לא טועה.
עוזי לנדאו: אני לא טועה.
עוזי לנדאו: אני לא ילד טוב ירושלים, אני אומר מה אני רוצה.
עוזי לנדאו: אבל, זה מגיע לאבסורד לא נורמאלי שמי שאמור להיות מופקד כי זו האחריות המיניסטריאלית שלו – הוא אשם אם אין חשמל – לנסות להגיע לפתרון, וכפי שהגברת ברנשטיין הציגה, הפתרון הוא זה שצריך ללכת עם התעריף, אסור לי לומר שום דבר לרשות החשמל.
עוזי לנדאו: חבר'ה, זה מדינה בטירוף מערכות בתחומים האלה.
עוזי לנדאו: את זה צריך לסדר.
יבגניה ברנשטיין: כבוד השר, בהמשך למה שאמרת, כמה עולה למדינה הפעלת טורבינות במקום מח"זמים?
יבגניה ברנשטיין: שורפים אותה כמות דלק, מזהמים אוויר באותה כמות מזהמים, ולא מייצרים שליש מהחשמל.
יבגניה ברנשטיין: כמה זה עולה למדינה במשך שנים ושנים?
יבגניה ברנשטיין: שש שנים – צפית.
יבגניה ברנשטיין: זה בדוק.
יבגניה ברנשטיין: ב-2006 הוקמה הטורבינה, ב-2012 תוספת קיטורית לפי תכנון.
יבגניה ברנשטיין: זה עוד יותר חשוב שהטורבינות האלה לא עובדות.
עוזי לנדאו: הגברת עובדת במשרד מבקר המדינה או במשרד להגנת הסביבה?
עוזי לנדאו: אני לא מכיר את התחומים, ולכן אני לא יודע להעיר.
עוזי לנדאו: אני גם לא מציע שניכנס לוויכוח הזה.
עוזי לנדאו: אבל, מה שחשוב להדגש כאן זה את הכשל, את התקלה המשילותית הקשה.
עוזי לנדאו: הסמכות לא נמצאת במקום אחד, וגם מי שמקבל את ההחלטות זאת הפקידות המקצועית, ולא מי שנבחרו לקבל החלטות.
כרמל שאמה-הכהן: דוד צרפתי יושב-ראש ועד עובדי חברת החשמל, בבקשה.
דוד צרפתי: קודם כל, ברכות על המינוי.
דוד צרפתי: תודה על ההזדמנות שיש לי לומר כאן את הדברים.
דוד צרפתי: אילו לא הייתי מוקלט, הייתי אולי מתחיל בבדיחה גסה.
דוד צרפתי: אבל, אני אמנע מכך.
כרמל שאמה-הכהן: על הפרוטוקול יש לנו שליטה, על ערוץ 99 פחות.
דוד צרפתי: הייתי מתחיל בבדיחה גסה, אבל אני באמת אמנע מכך.
דוד צרפתי: צר לי לשמוע את הדברים, ואני חוזר לדברים שהוצגו הן על-ידי השר, והן על-ידי ד"ר ניב.
דוד צרפתי: שוב, אני מצטער לשמוע את הדברים האלה.
דוד צרפתי: אבל, אני רוצה לומר לכם שכיושב-ראש ארגון עובדים אנחנו התרענו על המצב הזה כבר מספר רב של שנים.
דוד צרפתי: אבל, אף אחד לא רצה להקשיב.
דוד צרפתי: והנה, היום שמים את הדברים האלה על השולחן במלוא עוזם.
דוד צרפתי: חייבים להגיע לפתרון.
דוד צרפתי: אני רוצה להתריע בפניכם על המצב הפנימי היום בחברת החשמל.
דוד צרפתי: המצב הפנימי בחברת החשמל הוא קשה ביותר.
דוד צרפתי: אני לא יודע אם זה מדיניות מוצהרת, או בלתי מוצהרת.
דוד צרפתי: אבל, אין ספק שמתבצעת פעולה של ייבוש של חברת חשמל שמשפיעה על החיים הפנימיים בתוך חברת חשמל בכל שטח, בכל תחום: בתחום תפעולי, בתחום של השקעות, בתחום של בנייה, בתחום של הקמה.
דוד צרפתי: שמעתי שמדברים פה על רשות השידור, ועל משק המים.
דוד צרפתי: אני אומר לכם שאנחנו נגיע בדיוק לאותה קטסטרופה שיש לנו עם מערך הכבאות במדינת ישראל, אני אומר לכם את זה מבפנים.
דוד צרפתי: אני מתריע על כך.
דוד צרפתי: אצלנו המאבק הוא הפוך.
דוד צרפתי: אנחנו נאבקים שתהיה האנרגיה, לא אולי שמא תקרה פעם השריפה.
דוד צרפתי: אני מזכיר לכולם שבקיץ כאשר היה לנו כמעט חודש רצוף של שיאי ביקוש, מי שהצליח לספק את הביקושים האלה, אלה הם אותם עובדים שעבדו סביב השעון, ונתנו את כל כולם על מנת שהאנרגיה במדינת ישראל תצא מהתחנות ותגיע לרשתות, וגם הרשתות בקושי עמדו בעומס.
דוד צרפתי: נדרש פה פיתוח אדיר כדי שנוכל להוציא את האנרגיות הן של יצרנים פרטיים, והן של תחנות סולאריות.
דוד צרפתי: אנחנו כבר בפיגור בהשקעות האלה.
דוד צרפתי: מי אתם חושבים שיעשה את העבודה הזאת, בסופו של דבר, אם לא עובדי חברת החשמל?
דוד צרפתי: אם ימשיך הליך הייבוש הזה, לא יהיה לכם עם מי לדבר, ועם מי לעבוד.
דוד צרפתי: אני יודע שקבלת ההחלטות על ייבוש חברת חשמל - - -
עוזי לנדאו: מי מייבש?
דוד צרפתי: השר, אתה אומר את הדברים האלה טוב יותר ממני.
כרמל שאמה-הכהן: ואתה מסכים איתו.
דוד צרפתי: אני מסכים עם כל דבר שנאמר פה.
דוד צרפתי: אני מסכים עם כל מילה שנאמרה על-ידי השר.
דוד צרפתי: אני חייב לומר – נאמר על-ידי המנכ"ל, ואנחנו יודעים בדיוק שמדיניות האוצר היתה - היא עדיין קיימת - לייבש חברות כדי להוריד אותן על ארבע על מנת שיסכימו לתהליכים של רפורמות, תהליכים של כלכלת שוק, דברים כאלו ואחרים.
דוד צרפתי: אנחנו התרענו מפני המדיניות הזאת, ואנחנו התרענו שאין אלטרנטיבה לחברת החשמל.
דוד צרפתי: אמר המנכ"ל: אם היצרנים הפרטיים היו נכנסים החל משנת 2000, לא היו צריכים תוכניות חירום.
דוד צרפתי: אבל, הם לא נכנסו.
דוד צרפתי: מדברים על כך שייכנסו?
דוד צרפתי: הלוואי וייכנסו.
דוד צרפתי: סוף סוף תהיה תחרות לחברת חשמל, בואו נראה.
דוד צרפתי: אנחנו מעולם לא אמרנו לא לתחרות.
דוד צרפתי: אני חייב לומר שעקב המצוקה, ועקב אותה מלחמה כנגד חברת חשמל, ארגון העובדים לקח החלטה אסטרטגית ושותף מלא למתווה של הרפורמה.
דוד צרפתי: אני אומר לכם כאן, המנכ"ל ואני יזמנו את המתווה הזה, ואמרנו: אוקיי, בואו נצא לדרך.
דוד צרפתי: אבל, השר כאן דיבר על רגולאטור אחד שיש לחברת החשמל – רשות החשמל.
דוד צרפתי: אנחנו מתעסקים גם עם עוד מספר רב של רגולאטורים, ונדמה לי שיש איזושהי החלטה במדינת ישראל שתשעה רגולאטורים ישבו בבת אחת, ירכזו מאמץ אל מול ארגון העובדים הנורא והאיום בחברת חשמל.
דוד צרפתי: ארגון העובדים הושיט את ידו, הציע פתרונות לשם יישום רפורמה.
דוד צרפתי: באנו אל השולחן ואמרנו: קדימה, אנחנו מוכנים.
דוד צרפתי: רוצים להתייעל?
דוד צרפתי: קדימה, בואו שבו איתנו גם על התייעלות.
דוד צרפתי: אני אומר לכם שחברת החשמל היא אחת מהחברות היעילות בעולם, אחת החברות היעילות והטובות.
דוד צרפתי: תשימו bench mark עם כל חברות אחרות בעולם, ואני מוכן להתמודד גם עם זה.
דוד צרפתי: אנחנו חברה טובה ויעילה.
דוד צרפתי: רוצים עוד התייעלות?
דוד צרפתי: אמרתי למנכ"ל: בבקשה, בוא נשב גם על הדברים האלה.
דוד צרפתי: אבל, כשאנחנו מושיטים את היד, לצערי הרב, הבלגאן חוגג בצד של הממשלה, ואין לנו עם מי לשבת.
דוד צרפתי: אנחנו מצליחים לסגור דברים.
דוד צרפתי: אז אנא מכם, הנה אני כאן אומר לכם את הדברים במלוא עוזם.
דוד צרפתי: אנחנו לפני קריסת מערכות פנימיות בתוך חברת חשמל כתוצאה מאותו ייבוש.
כרמל שאמה-הכהן: מערכות פיזיות או אנושיות?
דוד צרפתי: פיזיות ואנושיות, אני אומר לכם את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה משמעות הקריסה?
דוד צרפתי: עקב קיצוצים בסערה האחרונה נפלו עמודים כתוצאה מאי ביצוע של החזקה מונעת, כי אין תקציב לבצע אותה.
דוד צרפתי: מחר אתם תעמדו בפני קטסטרופה של סערות.
דוד צרפתי: יש לנו מזג אוויר נפלא.
דוד צרפתי: אבל, אם מחר תהיה סערה, אני אומר לכם שהמנכ"ל לא יוכל לעמוד בביקושי החשמל, ויהיה לו קשה לעמוד מול התקנות שתהיינה.
דוד צרפתי: אני יודע את זה מבפנים.
דוד צרפתי: אני מתריע בפני המצב הזה היום.
דוד צרפתי: כיושב-ראש ארגון עובדים אני יכול לייצר כל יום סכסוך עבודה חדש אל מול הדרישות של המנכ"ל להתייעלות מצד ארגון העובדים שקורית כל יום.
דוד צרפתי: אנחנו נמנעים מכך כי אנחנו לא רוצים להיראות כארגון שלא מושיט יד לפתרון.
דוד צרפתי: אבל, כשאנחנו מושיטים יד לפתרון, אין לנו עם מי לדבר.
דוד צרפתי: אז כשמחר תקרה הקטסטרופה, אל תבואו לארגון העובדים בטענות.
דוד צרפתי: אני אומר לכם שאנחנו התרענו כבר לפני חמש על אותם דברים שהשר הגיע לגביהם היום למסקנה.
דוד צרפתי: אבל, אז טענו כנגדנו שאנחנו אינטרסנטים, שאנחנו פועלים רק מתוך האינטרסים שלנו.
דוד צרפתי: לא, אנחנו פועלים מתוך האינטרסים של טובת משק החשמל.
דוד צרפתי: נכון, אני מייצג את האינטרסים של העובדים.
דוד צרפתי: תמיד הראייה שלנו היא גם המדינה, משק החשמל, החברה והעובדים.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש סיכוי שיום אחד תהיה שביתה של עובדי חברת החשמל לא על השכר שלהם, אלא על ההתרעה הזאת?
דוד צרפתי: סליחה, אסור לי לשבות על כך.
דוד צרפתי: אם אתה תיתן לי את הזכות לשבות על כך, מזמן לא היה חשמל במדינת ישראל.
דוד צרפתי: אולי עשינו טעות שהעובדים שלנו נתנו מעל ומעבר ליכולת שלהם, כי יום אחד ללא חשמל במדינת ישראל, הדיון הזה היה נראה אחרת.
דוד צרפתי: לא לעולם חוסן.
דוד צרפתי: אני אומר לכם שאנחנו לפני סכסוכי עבודה קשים ביותר.
דוד צרפתי: בהחלט יכול להיות שאנחנו ניכנס על בעיות שיש לנו לסכסוך עבודה.
דוד צרפתי: זה נובע מאותן בעיות שלא מגיעות לפתרון יסודי שלהן.
דוד צרפתי: הנה, שמתי את הדברים על השולחן.
דוד צרפתי: אל תבואו לעובדי חברת חשמל בטענות.
כרמל שאמה-הכהן: דברים ברורים.
כרמל שאמה-הכהן: גלי אמיר, רפרנטית ברשות החברות הממשלתיות, בבקשה.
גלי אמיר: אני אתייחס בקצרה לכמה דברים, ואולי קודם לסוגיה האחרונה שהעלאת, מיקו, שאין לכם עם מי לדבר.
גלי אמיר: משרד האוצר בראשות חיים שני גיבש והוביל עמדה אחת של משרד האוצר בסוגיות שנוגעות לשינוי המבני.
גלי אמיר: מהבחינה הזו, אם היתה תחושה קודם שלפחות במשרד האוצר מדברים עם כמה קולות, אז עכשיו הקול הוא קול אחד על כל האגפים השונים: החשב הכללי, הממונה על השכר, אגף תקציבים, וכמובן אנחנו - רשות החברות.
גלי אמיר: מול משרד האוצר, לפחות, יש אדם אחד, ויש כתובת אחת, ויש גם עמדה אחת.
לאה ורון: האם זוהי תוכנית כתובה שאפשר להעביר אותה לוועדת הכלכלה?
גלי אמיר: לא. חלק מהנושאים שעלו במהלך צוות 90 הימים היו קשורים לנושאים של הרפורמה.
גלי אמיר: המטרה לגבש עמדה אוצרית אחת מוסכמת, כי בסך הכול כל אגפי האוצר, אם זה הממונה על השכר בכל נושא זכויות העובדים, וההתייעלות הארגונית, אם זה החשב הכללי על כל מיני סוגיות שיש להן אולי נגיע גם לנושא של איתנות פיננסית של החברה, אם זה אגף התקציבים וכמובן רשות החברות, כדי להגיע לעמדה אחת מוסכמת.
גלי אמיר: בסך הכול, מדובר באגפים שונים, סמכויות שונות.
רוברט אילטוב: האם חברי הוועדה יכולים לעיין במסמך הזה יום אחד?
גלי אמיר: עבודה כזאת נעשתה, ונעשית עדיין במשרד האוצר.
לאה ורון: האם לא ניתן לקבל את המסמך, את העבודה?
גלי אמיר: זה אני לא יודעת.
גלי אמיר: אני חושבת שצריך לפנות למנכ"ל המשרד.
לאה ורון: אז תחזרי מהדיון בוועדת הכלכלה שאת הרי הנציגה של משרד האוצר, ותגידי שזו אחת הבקשות של הוועדה.
לאה ורון: חבר הכנסת רוברט אילטוב שהוא חבר בוועדה מבקש לקבל את המסמך.
גלי אמיר: לגבי זה – אני סבורה שהמסמך עדיין לא סופי, ולכן הוא גם לא public.
גלי אמיר: אבל, אני אבדוק את זה, ואני אעביר תשובה.
גלי אמיר: לגבי המכשול האחרון בהתחלת המשא-ומתן על השינוי המבני - למעשה, נמצא לזה פתרון שהוא פתרון עקרוני של תיקון חקיקה, כל הסוגיה של הצמדת המדד לגמלאים.
גלי אמיר: מבחינתנו, הואיל ויש פתרון עקרוני, אפשר בהחלט - - -
קריאות: גלי, זה לא פתור.
דוד צרפתי: כל הבעיות פתורות, הכול נפתר.
גלי אמיר: זו הראייה שלנו של הדברים.
גלי אמיר: נושא נוסף הוא נושא הבצורת בחשמל.
גלי אמיר: הצוות שריכז חיים שני שבאמת השתתפו בו כל אגפי האוצר השונים, הגיע למסקנה שהמחסור בחשמל צפוי ב-2013.
גלי אמיר: הפתרון שהוא הציע כלל כמה רבדים.
גלי אמיר: אחד מהם הוא באמת דחיית הסולקנים, אבל לתקופה של חצי שנה, תוספות קיטוריות שניתן מתווה מימוני שגם דירקטוריון החברה אישר בתוספת כמה התניות.
גלי אמיר: כמו כן, היה צעד של צמצום הביקוש שלא ניתן תקציב ממשלתי.
גלי אמיר: גם פה היתה עבודת מטה אוצרית מגובשת.
יהודה ניב: אם אני אצטט את חיים שני מיום חמישי בשבוע שעבר בישיבה של מנכ"לים הוא אמר: 2012?
יהודה ניב: אבל אמרו לנו רק להסתכל מ-2013.
גלי אמיר: לא, אני רוצה להגיש שמסד הנתונים שעליו התבסס הצוות של חיים שני ראה גם את 2012, וגם את 2013, וגם קדימה, וגם נתונים אחורה.
ישראל חסון: נציג הרשות לחשמל, בבקשה.
אביעד דרורי: שלום, אני רוצה להתייחס קודם כל לעניין התעריפים שלגביו נאמר ככה אגב אורחא לעניין הדיון האמיתי שהוא הארכת הרישיונות של חברת החשמל.
אביעד דרורי: לעניין התעריפים – אני רק רוצה להזכיר לכולם שבשנת 96 הממשלה החליטה להקים את רשות החשמל כמי שתקבע את התעריפים של חברת חשמל כי הממשלה ראתה את עצמה כבעלת ניגוד עניינים כלשהי בקביעת התעריף כאשר היא האחראית על החברה.
אביעד דרורי: ברור גם כן שלא נותנים לחברה לקבוע לעצמה את התעריפים כמונופול, ולכן החליטו על הקמה של גוף רגולאטורי חיצוני שהוא זה שיקבע את התעריפים.
אביעד דרורי: האם צריך להיות איזשהו רגולאטור אחד במשק כמו ששר התשתיות טוען?
אביעד דרורי: יכול להיות, את זה הממשלה צריכה להחליט.
רוברט אילטוב: אדוני היושב-ראש, גם בגביית מסים יש לממשלה ניגוד עניינים כי הממשלה היא זו שגובה את המסים.
רוברט אילטוב: אולי צריך להקים רשות לגביית המסים שלא תהיה קשורה למדינת ישראל, ולממשלת ישראל.
אביעד דרורי: חשמל זה מוצר פרטי.
רוברט אילטוב: השיקול הזה שזה שיקול עניינים וזה לא, הוא לדעתי קצת לא נכון.
רוברט אילטוב: אנחנו צריכים לבחון את זה בתוך הוועדה.
רוברט אילטוב: אגב, גם ברשות המים אין לשר סמכות להתערב.
רוברט אילטוב: הדברים האלה פשוט מסעירים לא רק את השר, אלא גם את חברי הוועדה.
לאה ורון: כן, אבל אפשר להציע תיקוני חקיקה גם בנושא של רשות לשירותים ציבוריים - חשמל, וגם בנושא משק המים.
רוברט אילטוב: אני מעלה את הנושא הזה על מנת שהוועדה תעלה את החקיקה.
רוברט אילטוב: לדעתי, יש לנו את הסמכות הזאת.
אתי בנדלר: אין לוועדה סמכות אלא באמצעות הצעות חוק פרטיות של חברי הכנסת.
אתי בנדלר: הצעת חוק של ועדה יש רק בענייני הכנסת וביקורת המדינה וחוקי-יסוד.
רוברט אילטוב: לא משנה, אז אנחנו כחברי ועדה נעלה.
אביעד דרורי: הניסיון להקיש בין מסים לבין תעריף של חשמל הוא ניסיון שהוא לא כל כך נכון, לדעתי, כי מוצר חשמל הוא מוצר פרטי.
רוברט אילטוב: לא, דובר פה על ניגוד עניינים.
רוברט אילטוב: יש פה ניגוד עניינים.
אביעד דרורי: כשריבון מטיל מסים זה לא כל כך ניגוד עניינים כאשר הוא קובע תעריף למוצר פרטי כלשהו כאשר הוא הבעלים - - -
רוברט אילטוב: הממשלה קובעת הרבה מאוד דברים, ולא קובעת שזה ניגוד עניינים.
יהודה ניב: את תעריפי החשמל קובע בן אדם יחיד שמנהל את כל המשק של המדינה הזאת.