GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביעד דרורי: מי שקובע את התעריפים זה מליאת רשות החשמל שמורכבת משני נציגים של משרד התשתיות.
אביעד דרורי: ליתר דיוק, נציג של המשרד ונציג חיצוני שנקבע על-ידי משרד התשתיות, ושני נציגים של משרד האוצר, והיושב-ראש שהוא גם כן משמש כיושב-ראש של רשות החשמל ושל הצוות המקצועי ברשות החשמל.
אתי בנדלר: מכל מקום, משהחקיקה קבעה שכך ייקבעו התעריפים, אין מקום לבוא בטענות אל אלה שממלאים תפקיד על-פי דין.
אתי בנדלר: אפשר לשנות את החקיקה.
אביעד דרורי: לעניין הטענות כנגד התעריף - העבודה של הבנק העולמי - רשות החשמל, בניגוד למה שאמר מנהל מינהל החשמל, כן הגיבה לדוח הראשוני, לפחות, של הבנק העולמי.
אביעד דרורי: לפי דעתי, היא גם שלחה את העמדה שלה למנכ"ל משרד התשתיות.
עוזי לנדאו: מליאת הרשות?
אביעד דרורי: אני עונה לפי מה שאני יודע.
אביעד דרורי: אני לא יודע להגיד לך אם זה מליאה או הצוות המקצועי.
אביעד דרורי: אבל, אני גם יודע שהם הציגו איזושהי מצגת במשרד האוצר בנושא הזה של בנק העולמי, והתייחסות לתעריפים האלה.
אביעד דרורי: באשר לתוכנית החירום שלב ב' – בפברואר השנה רשות החשמל קבעה את התעריף למקטע הייצור של חברת החשמל.
אביעד דרורי: בתעריף הזה היא גם כן הכירה בתוכנית הפיתוח שלב ב'.
אביעד דרורי: היום מדובר במימון מראש של תוכנית הפיתוח שלב ב'.
אביעד דרורי: זו שאלה האם יש מניעה משפטית לנושא הזה?
אביעד דרורי: האם מליאת החשמל תאשר את זה?
אביעד דרורי: האם המדינה תאשר את זה?
אביעד דרורי: ואם אין מניעה משפטית, האם רשות החשמל יכול להיות שתאשר מראש?
אביעד דרורי: הנושאים האלה נמצאים בבירור ברשות החשמל.
אביעד דרורי: אני לא יכול כרגע לתת תשובה בנושאים האלה.
לאה ורון: עם כל הכבוד להשתתפותך בדיון, אולי אתה יכול לתת תשובה למה הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל, לא שלחה נציג בכיר של הרשות, לאחר שהודענו שהשר ישתתף, והוועדה לא תעסוק רק בצו שמונח על שולחנה.
אביעד דרורי: יש שתי תשובות לכך.
אביעד דרורי: היום יש דיון מאוד מיוחד ברשות החשמל של המליאה שאי אפשר היה לדחות אותו.
אביעד דרורי: עולים בו נושאים של כמה רישיונות, גם נושאים של רישיונות קונבנציונאליים, כאשר התקנות הקונבנציונאליות פוקעות בתחילת החודש הבא.
אביעד דרורי: ולכן, חשוב מאוד לאשר אותן מראש.
אביעד דרורי: מה גם שליושב-ראש יש דיון מיוחד בנושא שלו, ואף אחד לא היה יכול להגיע.
אביעד דרורי: אני הגעתי לעניין הצו.
אביעד דרורי: אני מצטער, אני הדל באלפי מנשה הגעתי לדיון על זה.
אביעד דרורי: באשר לצו עצמו – רשות החשמל כמובן לא מתנגדת להארכת הצו.
אביעד דרורי: אבל, מאוד מאוד מאוד חשוב להדגיש שאנחנו היינו רוצים לראות את ניהול המערכת מחוץ חברת חשמל בהקדם האפשרי, כי מאוד קשה לנו לערוך רגולציה על חברת חשמל כאשר ניהול המערכת לא נמצא בחוץ.
אביעד דרורי: זה מאוד מקשה עלינו גם כן מבחינת קידום יצרני חשמל פרטיים, כל מה שקשור לסקר גז, סקרי חיבור.
אביעד דרורי: כרגע חברת חשמל עושה את זה, כאשר התפקידים האלה אנחנו מבינים שניהול המערכת צריכה לעשות אותם, והיינו רוצים שגורם חיצוני אובייקטיבי יוכל לעשות את זה, ולתת תוצאות אובייקטיביות – גורם שיהיה לנו יותר קל לסמוך עליו, ושהוא לא כפוף לחברת חשמל, ושיש לו איזה אינטרסים.
אביעד דרורי: אנחנו לא חוששים, אבל יכול להיות.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש מי שחושב שבשנה הבאה נשב באותה סיטואציה?
יוסף אברמוביץ: יהיה יותר גרוע.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכוון יותר לגורמים הממשלתיים.
חמד עמאר: אני זוכר שבשנה שעברה ישבנו בדיון הזה, ושאלנו את אותה השאלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא הייתי בדיון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מי ענה שכן?
חמד עמאר: אני לא זוכר מי ענה.
דוד צרפתי: רק בתקווה שיהיה פה גם אור.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שהדיון יהיה, ולא בטוח שיהיה מיזוג ותאורה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שהבניין הזה מגובה.
אביעד דרורי: לפני שנתיים האריכו את הרישיון של חברת החשמל בחצי שנה.
אביעד דרורי: ולכן, אני חושב שאם יאריכו בשנתיים אז יש סיכוי שלא נהיה פה שנה הבאה.
דרורה ליפשיץ: אי אפשר להאריך בשנתיים.
דרורה ליפשיץ: לפי החוק אפשר להאריך בתקופה של מקסימום שנה.
כרמל שאמה-הכהן: מר צרפתי, האם תוכל לספק לוועדה רשימה של תשתיות קורסות בחברת חשמל?
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה מתכוון באופן ספציפי?
דוד צרפתי: אני מדבר על התשתית האנושית.
דוד צרפתי: היו"ר כרמל שאמה.
דוד צרפתי: אמרת גם פיזית.
דוד צרפתי: לא מתפקידי, ואני לא מוכן.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתך, תפקידו של מי בחברת החשמל לספק את זה?
כרמל שאמה-הכהן: המנכ"ל?
עמוס לסקר: כן, תפקידי על הכול.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא דיבר על תשתיות פיזיות שעלולות לקרוס.
כרמל שאמה-הכהן: איום על תשתיות קורסות מאוד מעניין את הוועדה.
עמוס לסקר: לאור מצבה הפיננסי של החברה, למעשה אנחנו הגדרנו לשנה הבאה תקציב השקעות שקראנו לו "חלופת הברזל".
עמוס לסקר: זאת אומרת, מה מינימום ההשקעות שאנחנו צריכים לעשות על מנת להמשיך בפיתוח תחנות כוח, קווי הולכה וקווי חלוקה.
עמוס לסקר: אבל, מטבע הדברים אני חושב שסדר גודל של כ-20%, קרוב ל-20%, מתקציב ההשקעות שמיועד בדרך כלל לתחזוקה ארוכת טווח, תחזוקה מונעת, פיתוחים נוספים של מערכות הולכה, פיתוחים של אפליקציות נוספות לרשת החשמל וכד', הורדנו כי הם לא נחוצים ספציפית לשנת 2011.
עמוס לסקר: אומר נכון מיקו שאם התהליך הזה של צמצום ההשקעות כל שנה יימשך עכשיו שנה מידי שנה, נגיע בסוף למצב של תחזוקת שבר, וזה מצב לא בריא למערכת חשמל.
כרמל שאמה-הכהן: עוד כמה זמן של grace  יש לנו למשוך את ההשקעות?
עמוס לסקר: צריך לפתור את הבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אין הרבה זמן.
כרמל שאמה-הכהן: כותרת הדיון היתה נושא הארכת הצו, המועדים.
כרמל שאמה-הכהן: גלשנו לכמה נושאים שאני רואה בהם נושאים מאוד חשובים, וחלקים אפילו קריטיים, אדוני השר.
כרמל שאמה-הכהן: הבנו מכבוד השר כי צפוי דיון בממשלה בחלק מהנושאים שהועלו, במיוחד בכל מה שקשור לתוכנית החירום 2008, והשלמה מיידית של אלון תבור.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נבקש מהשר להעביר דיווח בכתב לוועדה לאחר ישיבת הממשלה לגבי הפתרונות, ולגבי התחזית הקשה של בצורת חשמל בשנים 2012 - 2013.
כרמל שאמה-הכהן: כמו כן, אני הייתי מבקש מהשר לבחון את העלאת המכסה לאנרגיה מתחדשת ל-1,000 מגה-וואט, ומה השיקולים שמונעים את ההעלאה הזאת אם השר ימצא לנכון שלא להעלות.
כרמל שאמה-הכהן: ברשותכם, עכשיו אנחנו נעבור לאישור הצו.
כרמל שאמה-הכהן: מי מקריא את הצו?
דרורה ליפשיץ: תקריא את הצו עו"ד עינב סולטן גוטליק.
דרורה ליפשיץ: אבל, אני בכל זאת רוצה לומר שני משפטים לפני קריאת הצו.
דרורה ליפשיץ: הצו עניינו באמת דחיית מועדים.
דרורה ליפשיץ: הוא כמעט טכני כמו שאמר מנכ"ל חברת חשמל.
דרורה ליפשיץ: אבל, הוא טומן בחובו מהות, והוא מאריך מועדים כי בלעדי ההארכה, חברת חשמל לא תוכל להמשיך לפעול בהיעדר הרישיונות.
דרורה ליפשיץ: כל יתר הנושאים שנדונו כאן - כידוע הממשלה פועלת באמצעות הצעת חוק ממשלתית.
דרורה ליפשיץ: לא הופץ עדיין תזכיר חוק לעניין תיקונים נוספים בחוק משק החשמל כך שבפני הוועדה בצד הפורמאלי מטעם הממשלה אין שום נושא אחר שדורש תיקונים בחוק משק החשמל.
דרורה ליפשיץ: יש מועד אחד שקבוע בחוק וניתן היה להאריך אותו ולא מונח בפניכם, ומתקשר לכל הנושאים שנדונו עד עכשיו, וזה ההוראה שאומרת שבעצם אי אפשר לתת לחברת החשמל רישיונות לתחנות ייצור נוספות מעבר לאלה שאושרו בתוכנית הפיתוח שלפני ינואר 2009.
דרורה ליפשיץ: דהיינו, בעצם רק מה שאושר בתוכניות החירום הקודמות.
דרורה ליפשיץ: לעניין מועדים, לעניין תחנות שיאושרו בתוכניות פיתוח נוספות, זה דורש תיקון.
דרורה ליפשיץ: אין הסכמה עדיין בתוך הממשלה, וזה לא מונח בפניכם.
דרורה ליפשיץ: מה שמונח בפניכם זה המועדים הספציפיים לעניין הארכת הרישיונות, ולעניין החלטת השרים על האפשרות להחזיק בחברת הולכה ביחד עם חברת ייצור שזה מאוד מאוד אוטופי ביחס למצב שבו אנחנו נמצאים עכשיו.
דרורה ליפשיץ: דבר נוסף ביחס לצו – גם כשיאושר הצו כמו שאנחנו מבקשים, עדיין בהתאם לחוק ניתן לפני התקופה של השנה לתת רישיונות נפרדים לפעילויות של חברת חשמל שזה אומר גם לניהול המערכת, גם לחלוקה ככל שהרשות באישור השר ימצאו לנכון ויתנו רישיונות כאלה, כך שההארכה היא לשנה, אבל אפשר עדיין במסגרת השנה הזאת להתחיל ולתת רישיונות נפרדים.
עינב סולטן גוטליק: " צו משק החשמל (דחיית מועדים), התשע"א-2010     	בתוקף סמכותנו לפי סעיף 60 (ד11) לחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996, בהתייעצות עם הרשות לשירותים ציבוריים – חשמל ועם רשות החברות הממשלתיות, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ולאחר שנוכחנו לדעת כי הדבר חיוני לקידום מטרות החוק, אנו מצווים לאמור –  	 	בסעיף 60(ד4)(2) ו-(4) ובסעיף 60(ד8)(1) לחוק, במקום "כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011)" יבוא "ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012)".
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד- אין נמנעים – אין 			צו משק החשמל (דחיית מועדים), התשע"א-2010, אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: הבקשה אושרה פה אחד.
אתי בנדלר: אני רק רוצה לוודא שיש הסכמה של שר האוצר באמת לצו הזה.
אתי בנדלר: האם יש כאן נציג מטעם האוצר?
אתי בנדלר: בדרך כלל זה מצוין במכתב, ובמקרה הזה זה לא צוין.
גלי אמיר: יש הסכמה.
גלי אמיר: זה עבר אישור רשות החברות, זה עבר אישור של אגף התקציבים.
גלי אמיר: יש הסכמה של האוצר.
דרורה ליפשיץ: זה מופיע גם במכתב של השר.
דרורה ליפשיץ: בסעיף 4 רשום באופן מפורש: "מוצע ביחד עם שר האוצר ובהתייעצות...".
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכל המשתתפים.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכבוד השר.
דני דנון: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לנושא שירותי בנקאות למשקי בית ולעסקים קטנים ובינוניים.
דני דנון: על סדר היום מצוקת האשראי וקשיים של העסקים הקטנים והבינוניים בקבלת מימון באזור הכרמל.
דני דנון: ביקשנו לקבל נייר ממרכז המידע של הכנסת ואכן קיבלנו נייר מעניין.
דני דנון: הייתי רוצה לשאול קודם כל אם נמצא כאן אתנו מר אלון שפר.
אלון שפר: כן, אני נמצא.
דני דנון: אני רוצה שאתה תפתח.
דני דנון: אתה בעל עסק בקיבוץ בית אורן.
דני דנון: תציג את עצמך, את העסק שלך וספר לנו בדיוק מה קורה היום מבחינת העסק שלך.
אלון שפר: שמי אלון שפר.
אלון שפר: אני בעליו של עסק ואני מתעסק בתחום של יבוא ושיווק ציוד לאופניים.
אלון שפר: אנשים שרוכבים, אולי מכירים.
אלון שפר: מה שלמעשה קורה זה שבבית אורן, ולמעשה באזור החוף יש הרבה מאוד עסקים שמתבססים על נושא התיירות,  יש לנו היום תיירות שרפה.
אלון שפר: אנשים שבאים לראות את האסון ואיך זה נראה אחרי.
אלון שפר: יש עסקים לא מעטים שמצאו את עצמם  מחוסרי עבודה לגמרי ויש כאלה שנשרפו ונמצאים היום למעשה בסיטואציה לפיה הם זקוקים לשיקום מהיסוד או שנמצאים בקשיים תזרימיים מאוד מאוד קשים.
דני דנון: אם תוכל להתמקד בעסק שלך, מה קורה מבחינת העסק היום.
אלון שפר: אם אנחנו מדברים על העסק שלי, העסק שלי היום למעשה נמצא בסיטואציה שאני עובד על משהו בסביבות ה-60 אחוזים מהמחזור החודשי הרגיל שלי בתקופה מקבילה.
דני דנון: אתה משכיר אופניים?
אלון שפר: לא. אני יבואן ואני משווק ועובד גם החוצה.
אלון שפר: היות שאני מתעסק גם בתחום הסיטונאי, התחום הסיטונאי אצלי למעשה לא נפגע כי לקוח בתל אביב שצריך לקנות בולם, אין לו שום בעיה, הוא מרים אלי טלפון ואין לזה שום שייכות לשרפה ואנחנו עושים את העבודה שלנו כרגיל.
אלון שפר: לעומת זאת, אותו לקוח שרוצה להגיע אלי לעסק, הקמעונאי, שאני אתן לו שירות, אני אתקן לו את הבולם שלו או אם הוא רוצה לקנות אופניים, הוא לא מגיע.
אלון שפר: הלקוחות לא מגיעים גם בגלל שהייתה איזושהי אינפורמציה שגויה שהכרמל שרוף לחלוטין וכי אין לשם מה להגיע.
אלון שפר: בהתחלה הייתה הוראה של המשטרה שלא להגיע לאזור.
אלון שפר: בשלב מאוחר יותר המקום היה כל כך פקוק עם סקרנים, כך  שהאנשים שאמורים לבוא ולתת לעסקים את הפרנסה שלהם, הם לא סוג הלקוחות שהגיעו לאזור שלנו.
אלון שפר: הנזק המתמשך הוא מן הסתם בפגיעה בכל האזור.
אלון שפר: למה העסק שלי למעשה ממוקם בבית אורן ולא באזור תעשייה?
אלון שפר: משום שאני מחפש את הלקוחות שרוצים להגיע אל האזור הזה כי שם הם רוכבים וזה האזור המיועד להם.
אלון שפר: למעשה כרגע האזור הזה נהרס והוא זקוק לשיקום.
דני דנון: משיחות עם בעלי עסקים אחרים אתה יכול להרחיב קצת ולומר לנו מה המצוקה, גם מבחינת המחזור וגם מבחינת האשראי הבנקאי?
אלון שפר: כן, בהחלט אני יכול להרחיב.
אלון שפר: אתמול שוחחתי, לפני באתי לכאן, עם אנשי עסקים.
אלון שפר: כאמור, העסק שלי לא נפגע פחות מאחרים.
אלון שפר: עסקים שעוסקים בתחום התיירות למעשה נפגעו, חלקם ברמה כזאת שלמעשה הם חדלו להתקיים.
אלון שפר: אתמול דיברתי עם בחור שיש לו בבית אורן ספא והוא אמר שמשבע ההזמנות שהיו לו מדי שבוע, היו לו לפחות כל יום זוג או משפחה שמגיעה לספא שלו, הוא היה ממוקם בתוך המלון של בית אורן, הוא ירד להזמנה אחת לשבוע וגם כאן מדובר באנשים שמגיעים כדי לסייע ולכן הם באים, כדי לתת לו עבודה.
דני דנון: אותו בעל ספא קיבל סיוע?
אלון שפר: למיטב ידיעתי הסיוע עדיין לא התקבל.
אלון שפר: אם יורשה לי לומר את מה שאני חושב.
אלון שפר: אני חושב שהסיוע הנכון בשלב ראשון, שאפשר לתת לעסקים באזור חוף כרמל, זה סיוע ראשוני באמצעות הקלות מיסוי.
אלון שפר: לא לוותר על המסים אבל אולי לתת לאנשים  זמן קצת להתאושש ממה שקרה כי הרבה מאוד עסקים למעשה לא יצרו מחזור כספי במהלך החודש האחרון.
אלון שפר: עסקים כאלה, הקלות בתחום של תשלום מע"מ, דחיית מע"מ או תשלום מס הכנסה, מסים של העובדים שלהם וכן הלאה, זה דבר שיכול מאוד לעזור.
אלון שפר: הדבר הנוסף הוא כמובן לבדוק אופציות של עזרה בשיקום האזור כדי שהעסקים האלה יחזרו להיות עסקים יצרניים שמייצרים פרנסה ומפרנסים את בעליהם בכבוד ולא נתמכים על ידי כל מיני גורמים חיצוניים.
אלון שפר: הדבר האחרון שאני רוצה להעלות ואני לא יודע אם זה המקום הנכון, אבל אני אעלה את זה בכל זאת, ואם זה לא המקום הנכון, אתה יכול אדוני להפסיק אותי.
אלון שפר: הרבה מאוד אנשים, לא בהכרח אנשים שהם בעלי עסקים, נפגעו בבית אורן ופרנסתם נפגעה כתוצאה ממה שקרה.
אלון שפר: אני מדבר כרגע על חברי קיבוץ בלבד.
אלון שפר: לדעתי המקור הנכון כדי לסייע לאנשים בפרנסתם היום יומית הוא ביטוח לאומי.
אלון שפר: היום יש בעיה חוקית של ביטוח לאומי מול הקיבוצים.
אלון שפר: הקיבוצים היום הם קיבוצים מופרטים, זה מה שמוגדר כקיבוץ מתחדש, אנשים עומדים ברשות עצמם, משלמים את המסים שלהם, וכשהם חוזרים אחר כך ופונים לביטוח לאומי – וזה משהו שקרה אצלנו בבית אורן – הרבה מאוד אנשים מצאו את עצמם בעצם כשפניהם מושבות ריקם בגלל החוק.
אלון שפר: ביטוח לאומי שלח אלינו נציגים ואני חייב לומר שמשרד האוצר, השיכון, החקלאות, המועצה וכולם הם יוצאים מן הכלל.
אלון שפר: אנשים הגיעו ועזרו וגם היום מגיעים  כמעט מדי יום והדברים מתבצעים אבל כאשר האדם הפרטי שמשלם כל החיים ביטוח לאומי והוא פונה לביטוח לאומי ואומר שאין לו עבודה, שהוא לא עבד כל החודש, אומרים לו שהוא חבר קיבוץ, אבל הקיבוץ אומר לו שהוא מופרט.
לאה ורון: אתה מדבר על דמי אבטלה.
אלון שפר: אני מדבר על דמי אבטלה, אני מדבר על אנשים שהם בעלי עסקים פרטיים שהם לא זכאים לזה.
אלון שפר: אני לדוגמה משלם משכורת, יש לי שמונה עובדים,  והעסק למעשה שבועיים לא עבד.
אלון שפר: לא אמרתי לעובדים שלי שהם לא יקבלו משכורת.
אלון שפר: שאלתי את ביטוח לאומי האם הם יכולים לעזור לי, אבל אמרו לי לא.
חמד עמאר: במסגרת הפיצוי יש את הפיצוי העקיף?
חמד עמאר: אמרת שלא עבדתם שבועיים.
חמד עמאר: יש פיצוי על כך?
אלון שפר: התשובה הייתה שמה שאני צריך לעשות זה להוציא את העובדים לחופשה ללא תשלום במשך חודש.
דני דנון: מי נתן לך את התשובה הזאת?
אלון שפר: הנציג של ביטוח לאומי מאזור חדרה שהיה אצלי.
אלון שפר: הוא בא ביוזמתו במוצאי שבת וישב מול חברי קיבוץ בית אורן.
אלון שפר: מה שאני הצלחתי להבין זה שהוא אמר שאני צריך להוציא את עובדיי לחופשה ללא תשלום.
דני דנון: מה עשית עם שמונת העובדים שלך?
דני דנון: שילמת להם?
אלון שפר: אני שילמתי להם.
דני דנון: שילמת להם רגיל.
אלון שפר: שילמתי להם רגיל.
אלון שפר: אני לא יכול לעמוד מול עובד ולומר לו שאני מוריד לו שבועיים משכורת.
דני דנון: אני רוצה לשמוע את הגופים האחרים, ואם תרצה להוסיף, נשמח לכך.
אלון שפר: בסדר.
אלון שפר: תודה רבה.
דני דנון: אני רוצה לבקש ממוטי שפירא, מנכ"ל לה"ב, לגעת במיוחד בפרקטיקה.
דני דנון: כמו ששמעת כאן, יש לו עובדים, הוא שילם משכורות, שמענו הרבה סיסמאות ממשרד ראש הממשלה, 2,500 שקלים באופן מיידי, היו הרבה הודעות לתקשורת, אבל השאלה מה קורה שם בשטח.
מוטי שפירא: לא שאני ממש חי שם בתוך השטח, אבל כאן השאלה היא שאלה עקרונית.
מוטי שפירא: היה לנו מודל כזה, אפרופו השאלה של חבר הכנסת.
מוטי שפירא: היה לנו מודל כזה במלחמת לבנון השנייה.
מוטי שפירא: היה מודל שניסו לעשות אותו באזור עזה.
מוטי שפירא: המודל אומר שברגע שנוצר סוג כזה של מצב, הממשלה נותנת את הפתרונות המיידיים במקום לסדרה של בעיות מסוג כזה כאשר אנחנו יודעים שהממשלה לפעמים חוששת שאנשים ינצלו את המצב ויעשו כך או אחרת.
מוטי שפירא: במה זה נגע.
מוטי שפירא: זה נגע בדברים הבאים, ודרך אגב, מי שצריך לנצח על התזמורת הזאת, לפי דעתי יושבת כאן נעמי, זה בעיקר משרד התעשייה.
מוטי שפירא: במצבים מסוג כזה, לעסקים קטנים, משרד התעשייה צריך להיות המפקד בשטח של העסקים הקטנים.
מוטי שפירא: אין מה לעשות, יש מט"י או יש דבר כזה.
מוטי שפירא: דרך אגב, דבר שנלמד מלקחי מלחמת לבנון השנייה ולדעתי לא יושם לגמרי.
מוטי שפירא: לא שלגמרי לא יושם אלא לא יושם לגמרי.
מוטי שפירא: הפתרונות צריכים להיות בדיוק בכיוון שאלון דיבר עליהם והם בדברים הבאים: דבר ראשון, לגבי העובדים, הייתה על זה מתכונת.
מוטי שפירא: הייתה מתכונת לגבי העובדים, מתכונת ברורה שאומרת שהמעסיק יכול לקבל איזשהו פיצוי.
דני דנון: רגע, אתה יודע מה קורה כרגע בכרמל?
מוטי שפירא: לא. אני מודה שאין לי כרגע איזשהו סקר ממשי בין העסקים ומה קורה אתם.
מוטי שפירא: אני חושב שמה שאלון תיאר כאן זה פחות או יותר מה שקורה היום.
מוטי שפירא: אין לי נתונים ממש באיזו רמה ירד היקף המכירות אבל לדעתי צריך להיכנס כאן למתכונת של הפתרון וצריך להיות קיט שמפעילים אותו באופן קבוע כשמתרחשים מצבים מסוג כזה.
מוטי שפירא: זה קיט קבוע שביטוח לאומי, משרד התעשייה, הבנקים עד כמה שאפשר, קרן הסיוע של המדינה, נכנסים לאזור הזה.
דני דנון: אני רוצה לשמוע מה קורה במקום שציינת.
דני דנון: נעמי, בבקשה.
נעמי רייש: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד התעשייה.
נעמי רייש: לפני כעשרה ימים הסוכנות יצאה עם תוכנית סיוע לעסקים קטנים בכרמל.
דני דנון: עשיתם מיפוי?
נעמי רייש: עשינו מיפוי ויש לנו כרגע תוצאות ביניים.
דני דנון: את יכולה לתת לנו אותם?
נעמי רייש: כן.
נעמי רייש: המיפוי עשה סקר בקרב שמונים עסקים כדי לראות מה הצרכים שלהם.
נעמי רייש: את הצרכים חילקנו על פי שלוש קטיגוריות של תוכניות אותן אנחנו מציעים לעסקים הקטנים.
נעמי רייש: נעשה גם מיפוי של המצוקה אליה הם נקלעו.
נעמי רייש: 67 אחוזים מהעסקים מדווחים על אובדן הכנסה בטווח הקצר, שזה בא כתוצאה מאובדן ימי עבודה, אובדן לקוחות, ביטול עסקאות כאשר יש הרבה בתחום התיירות.
נעמי רייש: 15 אחוזים מדווחים על אובדן הכנסה בטווח ארוך ו-20 אחוזים מדווחים על נזק פיזי חלקי או מלא שנגרם לבית העסק כתוצאה מהשרפה.
נעמי רייש: מבחינת הצרכים, כפי שאמרתי הצרכים חולקו לקטיגוריות של הכלים שאנחנו מציעים, כך ש-25 אחוזים יכולים לקבל מענה על ידי תוכניות עסקיות שאנחנו מציעים להשגת מימון.
נעמי רייש: אנחנו נותנים ליווי לעסק לבנות תוכנית עסקית, כך שהוא יוכל לגשת ולחפש מקורות אשראי לעסק שלו.
דני דנון: כמה פנו עד היום?
נעמי רייש: אני אגיע לזה.
נעמי רייש: 60 אחוזים מהצרכים נכנסים תחת הקטגוריה של ליווי עסקי, חונכויות שאנחנו מעניקים לעסקים בסבסוד של 90 אחוזים מעלות שעת ייעוץ, ו-60 אחוזים נכנסים לקטגוריה של  כלי נוסף שאנחנו מציעים שאלה סדנאות להתמודדות עם מצבי משבר.
לאה ורון: זה מענה מיוחד לנושא של סיוע לעסקים בגליל או שזה הסיוע שממילא נותן מט"י לעסקים ברחבי הארץ?
נעמי רייש: לא, אנחנו נערכנו לתוכנית מיוחדת בעקבות השרפה.
נעמי רייש: תוכניות שקיימות בסוכנות, אנחנו מציעים אותן בסבסוד יותר גבוה.
נעמי רייש: לדוגמה, החונכות תהיה בסבסוד של תשעים אחוזים לעומת 75 אחוזים, שזאת התוכנית הרגילה, וגם חונכויות של הליווי של בניית התוכנית העסקית מסובסדות.
דני דנון: מה ששאלה מנהלת הוועדה – אני אהיה יותר חד – לא התווסף כסף לקרן של ההלוואות.
דני דנון: זאת אותה קרן שהייתה בעבר.
דני דנון: זאת אומרת, אין עוד כסף ששמתם שם עבור עוד הלוואות.
דני דנון: אותו כסף שהיה בעבר, אתם משתמשים בו עכשיו לנפגעי הכרמל.
נעמי רייש: זה משהו אחר עליו אתה מדבר.
נעמי רייש: אני מדברת כרגע על כלי הסיוע ויש גם את הכלי של קרן להלוואות לעסקים קטנים.
נעמי רייש: בעקבות האירוע בכרמל לא השתנה מעמד הקרן ונראה לי שאריק יוכל להרחיב כאן יותר.
נעמי רייש: בכללי, הסוכנות העבירה לשם תקצוב מיוחד בלי קשר.
דני דנון: כמה פנו אליכם עד היום?
נעמי רייש: היו מאה פניות למוקדי השטח של הסוכנות.
נעמי רייש: היו 25 פגישות ייעוץ ואבחון ראשוניים.
נעמי רייש: יש חונכות אחת שהתחילה בפועל ועוד כאלה שעומדות להתחיל.
נעמי רייש: חמש סדנאות עומדות להיפתח וכרגע מתבצעת הרשמה אליהן, ושני עסקים התחילו בתוכנית של ליווי להכנת תוכנית עסקית.
דני דנון: ראיתי חוות דעת של רפרנט של האוצר בה הוא אומר שלא צריך כל היערכות מיוחדת והוא לא רואה שום נזק לעסקים.
דני דנון: אתם מכירים את זה?
נעמי רייש: את חוות הדעת?
נעמי רייש: לא.
דני דנון: יש כאן מישהו ממשרד האוצר?
עמית כהנא: כן.
עמית כהנא: זאת לא הייתה חוות דעת.
עמית כהנא: נשאלתי מה השינוי ואמרתי שאין שינוי.
דני דנון: כתבתם שלהערכתכם לא צריך התגייסות מערכתית, בתרגום חופשי שלי, מבחינת תקציבים ומשאבים.
אריק ברונשטיין: כרגע אין בעיה תקציבית בקרן ולכן אין צורך לתגבר.
אריק ברונשטיין: אנחנו מתגברים את הקרן באופן שוטף ובאמת תגברנו אותה השנה בלי קשר.
אריק ברונשטיין: לכן אין צורך בתגבור מיוחד לכרמל אלא יש אמצעים לכל הארץ.
אריק ברונשטיין: לא נתקלנו בצרכים מיוחדים שלא ניתן להם מענה.
אריק ברונשטיין: לכן לא נעשתה בקרן איזושהי התאמה מיוחדת לצרכים.
דני דנון: עלה כאן משהו לגבי אובדן הכנסות.
אריק ברונשטיין: זה לא קשור לקרן עסקים קטנים.
דני דנון: אתם התייחסתם לעניין של אובדן הכנסות?
אריק ברונשטיין: זה לא קשור לקרן לעסקים קטנים.
אריק ברונשטיין: כל נושא המיסוי לא באחריותי, כך שאני לא יודע לומר מה נעשה בנושא הזה.
חמד עמאר: אני לא יודע אם מישהו יכול לתת לנו משהו בקשר לאובדן.
חמד עמאר: עשיתי כמה סיורים בכרמל וישבתי עם כמה אנשי עסקים ואני רואה שלאנשים שם אין מענה על האובדן.
חמד עמאר: יש להם נזק פיזי, אבל נתקלתי גם במישהו מדלית אל כרמל שהיה אמור לעשות באותו יום של השרפה אירוע גדול אצלו והוא עשה פרסום והשקיע המון כסף, השקיע כמעט 300 אלף שקלים רק באירוע שעמד לקיים, וקרתה השרפה והאירוע לא התקיים וכל ההשקעה שלו נפלה.
חמד עמאר: הוא פנה להרבה משרדים אבל אף אחד לא מפצה אותו.
חמד עמאר: אין נזק עקיף.
חמד עמאר: למה דיברתי קודם על פיצוי עקיף?
חמד עמאר: אין פיצוי כזה.
חמד עמאר: לא קיים, גם בכל משרדי הממשלה שישבו וגם בוועדת המנכ"לים שיושבת עכשיו.
חמד עמאר: אני יודע שיש פיצוי, נשרף משהו, משלמים, אבל אם אתה הפסדת המון כסף, כמו שאמר אלון הוא שילם לשמונת העובדים שלו למשך השבועיים שהם לא עבדו והעסק שלו הפסיד, זה אל חשבונו.
דפנה נוף: אני מנכ"לית עמותת התיירות כרמלים.
דפנה נוף: אנחנו בעצם מדברים על אזור תיירותי ענף ורחב.
דפנה נוף: לידי יושב גם יושב ראש עמותת התיירות.
דפנה נוף: אני חייבת לציין שהשרפה קרתה בחנוכה, ואני מדברת על עין הוד שם יש כ-150 אומנים וגלריות לאומנות, שם היו תערוכות שהוכנו, תערוכת סלבס שהייתה מפורסמת בכל הארץ באמצעים השונים.
דפנה נוף: אנחנו מדברים על חוויית הרוכבים שהיא מגה אטרקציה בבית אורן.
דפנה נוף: אני אגע תכף בשני הישובים האלה כי הם הישובים המשמעותיים שעיקר הפגיעה הייתה בהם, גם בנזקים הישירים וגם בנזקים העקיפים.
דני דנון: אני רוצה למקד אותך.
דני דנון: איפה זה עומד כרגע לגבי הפיצויים?
דני דנון: ברור לוועדה שנגרם נזק לבעלי העסקים הקטנים והמחזור שלהם ירד.
דפנה נוף: חד משמעית.
דני דנון: זה ברור לנו ולא צריך לדבר על זה.
דני דנון: בואי נעבור הלאה.
דני דנון: כרגע איך אומדים את הנזק הזה?
דני דנון: איך פועלים לפיצוי?
יורם מאור: יש כאן בעיה.
יורם מאור: במיוחד עין הוד, שם מדברים על גלריות של אומנים, קשה מאוד לאמוד את היצירות.
יורם מאור: יש למשל מוזיאון שהביא מכל העולם תיבות נגינה עתיקות בנות מאות שנים.
יורם מאור: איך אפשר לומר כמה שווה תיבה כזאת?
יורם מאור: המוזיאון הזה נשרף כליל.
יורם מאור: הנזק מתחלק לשניים.
יורם מאור: חלק שמפוצה על ידי הביטוח וחלקם הקטן מאוד של אומנים שיש להם גלריות שביטחו את הגלריות בסכומים ריאליים, וחלק לא מפוצה על ידי הביטוח ובוודאי אין שום פיצוי לאובדן של אנשים שהיו אמורים לבקר במקום.
דני דנון: זאת הנקודה בה אני רוצה להתמקד.
יורם מאור: הכנו טבלה גם לנזק הישיר וגם לנזק העקיף.
דני דנון: אפשר לראות אותה?
יורם מאור: בבקשה.
דני דנון: זה לגבי כל הישובים באזור עליו אתם אחראים?
יורם מאור: כן.
דפנה נוף: נתנו מספר דוגמאות.
דפנה נוף: למשל, חוות משמר הכרמל.
דפנה נוף: אין לי את האומדן.
דפנה נוף: מלון יערות הכרמל, 3 מיליון שקלים.
דפנה נוף: חווה אקולוגית, 150 אלף.
דני דנון: אובדן הכנסות.
דפנה נוף: ההכנסות מדברות על 13 מיליון, סכום שנובע מחדרי מלונות וצימרים שקיימים במרחב, גלריות לאומנות, אטרקציות, מסעדות ובתי קפה וחנויות מזכרות.
דפנה נוף: עשינו איזושהי הערכה ראשונית עם אחוזי תיקון של חמישים אחוזים וזה לחודש.
כרמל נאסר אלאדין: אני מבקש להוסיף.
כרמל נאסר אלאדין: לדעתי הפגיעה – ואני מדבר על הפגיעה העקיפה – היא בשני ממדים.
כרמל נאסר אלאדין: הממד הנקודתי, קרי, באותם שלושה ימים, כאשר למשל בדלית כרמל היה לנו באותו יום פסטיבל די גדול, מיום חמישי עד שבת, והפגיעה באמת הייתה מהותית.
כרמל נאסר אלאדין: אחר כך, הפגיעה בשבועיים שלאחר מכן עד שאנשים התחילו להכניס לראש שהם צריכים להגיע לאזור והשבת הזאת במקרה הייתה שבת ברוכה.
כרמל נאסר אלאדין: היו לנו במשך הזמן הזה שלושה שבועות, גם בדליה וגם בעוספיה, שכמעט לא הגיעו אנשים.
כרמל נאסר אלאדין: אגב, צריך להזכיר שהיו שלושה ימים שהאזור נסגר ואי אפשר היה להיכנס מבחינה בטיחותית.
כרמל נאסר אלאדין: אפילו דלק לאזור שלנו לא נכנס.
כרמל נאסר אלאדין: לטעמי הפגיעה בצורה העקיפה הייתה מאוד חזקה בתקופה הזאת.
כרמל נאסר אלאדין: נמנעו כל מיני אירועים שהיו אמורים להתקיים.
כרמל נאסר אלאדין: מדובר על אוכלוסיות לא כמו בעין הוד שגם צריכים לקבל, אלא באוכלוסיות שזאת הפרנסה הישירה שלהן.
כרמל נאסר אלאדין: אמנם הפגיעה היא עקיפה, אבל אלה אנשים שאופים פיתות וכולי, והפגיעה בהם היא באופן ישיר.
כרמל נאסר אלאדין: גם לנו, כמועצות מקומיות.
דני דנון: כרגע, במסגרת כל מאמצי הפיצויים, יש טיפול משרדי בנושא של אובדן הכנסות?
כרמל נאסר אלאדין: לא.
דני דנון: מישהו באוצר מטפל בזה?
כרמל נאסר אלאדין: לפני כשבועיים שר התיירות היה אצלנו והוא ניסה, אבל גם משרד התיירות מדבר על תשלום בגין נזקים ישירים.
כרמל נאסר אלאדין: לגבי נזקים עקיפים, הם לא יכולים לטפל בהם.
חמד עמאר: הוא אמר שאין אפשרות לתת בגין נזקים עקיפים.
דפנה נוף: דיברנו על הכרזה כאזור פיתוח א'.
דפנה נוף: השר דיבר על הכרזה כאזור פיתוח א' כאחת האופציות שיכולות להיות ל-2011.
כרמל נאסר אלאדין: זה משהו אחר.
דני דנון: אנחנו כאן מתמקדים בנושא של אובדן ההכנסות.
דני דנון: יש לך מסעדה בדליה לדוגמה, בחודש דצמבר יש לה מחזור חודשי של מאה אלף שקלים, אתה יכול לבוא היום ולהראות לנציגי האוצר שהמחזור ירד ל-40 אלף שקלים.
כרמל נאסר אלאדין: ודאי.
דני דנון: אני שואל אם כרגע יש איזו עבודת מטה מול האוצר בנושא הזה.
דני דנון: אין משרד ממשלתי שמדבר על זה.
כרמל נאסר אלאדין: אין.
חמד עמאר: בכל הישיבות בהן השתתפתי, לא נוגעים בפיצוי עקיף.
ואיל כיוף: אני מנהל אגף תיירות כפרית במשרד התיירות.
ואיל כיוף: צריך לזכור ברקע שיש החלטת ממשלה לא לפצות בפיצוי עקיף.
ואיל כיוף: אם הוועדה רוצה לצאת כאן באמירה ולדון בזה שוב, אולי בזה צריך להתמקד כי נכון להיום החלטת הממשלה היא לא לפצות כמו במלחמת לבנון השנייה בפיצוי עקיף.
ואיל כיוף: זאת נקודת המחלוקת.
ואיל כיוף: הוועדה הזאת צריכה לדון בנושא, לשמוע כאן את האנשים ולהעביר את זה הלאה להחלטת ממשלה נוספת או שונה מכפי שהייתה קודם.
ואיל כיוף: שר התיירות ניסה בוועדת הכנסת ובוועדות הממשלה, אבל עד היום הוא לא הצליח כי עיקר הפגיעה הגדולה היא באתרי התיירות במרחב הזה.