GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: הוראות כושר אווירי שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנה 120 לתקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם), התשל"ז–1977, אשר עמדו בתוקפן ערב היום האמור, יראו אותן כהוראות כושר אווירי שניתנו לפי סעיף 66.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 174.
רננה שחר: "175.
רננה שחר: מפלסי הרעש לכלי טיס הממריאים מנמל התעופה בן גוריון, שנקבעו לפי תקנה 85א לתקנות ההפעלה, המפורסמים בפמ"ת ערב יום התחילה, יראו אותם כמפלסי רעש שנקבעו לפי סעיף 70.
רננה שחר: "      אני לא בטוחה ששמרנו את ההגדרה פמ"ת.
רננה שחר: זה צריך להיות במסגרת שירותי המידע התעופתי במקום בפמ"ת.
רננה שחר: שירותי המידע התעופתי כוללים מידע יותר רחב.
רננה שחר: פרסומי המידע התעופתי זה פמ"ת.
רננה שחר: שירותי מידע תעופתי זה כל הפרסומים.
אילון טל: מבחינה מילולית יש כאן בעיה כי שירותי מידע תעופתיים מצביעים על  - - -
רננה שחר: כתוב "במסגרת שירותי מידע תעופתיים".
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 175.
רננה שחר: "	176	(א)	הקצאת מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל לתעופה האזרחית ולתעופה הצבאית כפי שהיתה בתוקף ערב יום התחילה, בהתאם להסדרים ולנהלים שהיו נהוגים באותו מועד בין הרשות לבין משרד הביטחון, יראו אותה כאילו נעשתה לפי סעיף 75.
הדס פיקסלר: בהגדרה "שירותי מידע תעופתי" זה מפנה לפרסומים שהם לפי סעיף 79 לחוק הזה.
הדס פיקסלר: השאלה, האם יש בסעיף אחר את הלינקג' בין הפמ"ת לבין פרסומים - - -
יצחק וקנין: אני מבין שאת חוזרת לסעיף 175.
הדס פיקסלר: כן לא הספקתי.
רננה שחר: יש את זה בסעיף 177.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 176א'.
יצחק וקנין: סעיף 166א אושר.
רננה שחר: "(ב)	הנקודות והנתיבים שהיו מפורסמים במסגרת שירותי המידע התעופתי ערב יום התחילה, שדרכם נכנס כלי טיס למרחב הפיקוח התעופתי של ישראל, יצא ממנו או חלף בו, יראו אותם כאילו נקבעו לפי סעיף 76.
איתי עצמון: מכוח מה נקבעו הנקודות והנתיבים?
רננה שחר: הנקודות נקבעו מכוח סעיף 23 לחוק הטיס והנתיבים נקבעו מכוח תקנות ההפעלה.
רננה שחר: "177.
רננה שחר: הוראות התעבורה האווירית במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל שהוקצה לשימוש התעופה האזרחית, שהיו מפורסמות במסגרת שירותי המידע התעופתי ערב יום התחילה, יראו אותן כאילו נקבעו לפי סעיפים 77 או 83, לפי העניין.
עמרי אבני: נחשפתי פעם ראשונה לנושא שנקרא "שירותי מידע תעופתי".
עמרי אבני: אני מכיר את פרסומי המידע התעופתי.
עמרי אבני: לכן היינו מבקשים ללמוד את הנושא לפני שנוכל להתייחס כי כאן בחוק כבר מצביעים על "שירותי מידע תעופתי".
רננה שחר: אני יכולה להסביר.
רננה שחר: כמובן שחילופי הגברי באגודת פקחי הטיסה לא אומר שאגודת פקחי הטיסה לא היתה שותפה לכל הדיונים.
רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 79 להצעת החוק שאושר, שמסדיר את נושא שירותי המידע התעופתי.
רננה שחר: נספח 15 לאמנות שיקגו "Aeronautical Information Publication" מסביר ש-7 סוגים של פרסומי מידע תעופתי, שירותי מידע תעופתי מסדיר את כל החבילה של שירותי המידע התעופתי.
רננה שחר: יש את ההוראות הקבועות שקבועות בפמ"ת או ב-AIP ישראל.
רננה שחר: הנדבך השני זה "NOTAM".
רננה שחר: ה- NOTAMזה גם מידע תעופתי אבל הוא מידע שיש לו תוקף מיידי או שיש לו תוקף זמני.
רננה שחר: זה חבילה נוספת.
רננה שחר: חבילה נוספת זה בעצם התדרוך שמקבלים במודיעין טייס.
רננה שחר: התיק שהטייס מקבל ממודיעין טיס, זה גם במסגרת שירותי המידע התעופתי.
רננה שחר: יש עוד שני פרסומים, ה-ERAC  וה-AAC שהם פרסומים יותר כלליים שמודיעים מראש על שינויים, תכניות לשנות נתיבים וכו', כאשר אתה הולך לעשות שינויים יותר גדולים.
רננה שחר: זה מה שאני זוכרת כרגע מבחינת שירותי המידע התעופתי.
רננה שחר: אנחנו לא רצינו להפנות רק לפמ"ת.
רננה שחר: הפמ"ת, ה-AIP הוא הפרסומים בתוקף.
רננה שחר: ה-NOTAM הרבה פעמים משנה את הפמ"ת.
רננה שחר: אם אנחנו היינו מפנים רק לפמ"ת אז אתה בעצם מבטל את ה-NOTAM וזה לא טוב.
רננה שחר: בגלל זה נבחר המושג "שירותי המידע התעופתי" משום שגם אם אותו נוהל תעבורה שונה ב-NOTAM, ה-NOTAM  בתוקף.
עמרי אבני: תודה רבה, אין לי שאלות.
הדס פיקסלר: זה יוצר תנועה סיבובית.
הדס פיקסלר: איך שהגדרתם את שירותי המידע התעופתי, זה מידע תעופתי לפי סעיף 89.
הדס פיקסלר: אתם לא אומרים שיש מידע תעופתי שהוא בתוקף היום בלי קשר לחוק הטיס.
רננה שחר: למה, 177.
יערה למברגר: לכן זה בהוראות מעבר.
יערה למברגר: הסעיפים העיקריים של החוק שיהיו מיום כניסתו של החוק והלאה.
יערה למברגר: הם לא יצרו מעגליות.
יערה למברגר: זה רק הוראת המעבר יוצרת פה.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 177.
רננה שחר: באופן כללי, החוק אומר, מה זה משכר?
רננה שחר: משקה ששר התחבורה יקבע אותו בהסכמת שר הבריאות, כלומר, הריכוז וכו'.
רננה שחר: אנחנו צריכים ליצוק לזה תוכן כי בעצם האיסור לשתות משקה משכר גם בעת ביצוע תפקיד וגם כמה שעות לפני ביצוע התפקיד, כפי שקיים גם היום, הוא איסור שלא יכול לקרות שבחום תחילת החוק הוא יישאר ריק מתוכן.
רננה שחר: לכן אנחנו צריכים הגדרת משקה משכר.
יצחק וקנין: יערה, אין הגדרה כזאת לגבי נהיגה?
יערה למברגר: יש בפקודת התעבורה.
רננה שחר: אבל פקודת התעבורה שונה.
יערה למברגר: רננה תציג ואז נגיד מה יש בפקודת התעבורה.
רננה שחר: ההגדרה שלנו היא: "משקה שריכוז האלכוהול בו גבוה מריכוז שקבע השר בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
רננה שחר: "     	עד אשר נגיע אל שר הבריאות ואליכם, כמובן שיש צורך ליצוק תוכן בדבר הזה, שאם לא כן לא יהיה איסור לשתות משקה משכר מיום תחילת החוק.
רננה שחר: לכן אנחנו מציעים:     	"177	א.	עד לקביעת תקנות לפי ההגדרה "משקה משכר", יראו "משקה משכר" – תמיסה המכילה, בבדיקת מדגם ממנה, חצי אחוז או יותר אלכוהול לפי הנפח, למעט סם מרפא המוכן או נמכר על ידי רוקח.
רננה שחר: "     	באופן כללי, הנושא של חצי אחוז אלכוהול לקוח מתקנות התעופה הפדראליות האמריקאיות.
איתי עצמון: מדוע בחרתם במילה "תמיסה".
איתי עצמון: ?
רננה שחר: זה נשמט מזיכרוני.
רננה שחר: היתה לזה סיבה, לא המצאנו את זה.
רננה שחר: אני מתנצלת, אני לא מצליחה לזכור.
איתי עצמון: מקובל עליכם שנכתוב: משקה שריכוז האלכוהול בו הוא חצי אחוז או יותר, אלכוהול לפי הנפח.
איתי עצמון: למעט סמי מרפא כהגדרתם בפקודת הרוקחים, המוכנים או נמכרים על-ידי רוקח.
איתי עצמון: ניסינו להתאים את ההגדרה למה שקבוע היום בפקודת התעבורה.
יערה למברגר: באנגלית הם אומרים "liquid beverage".
יערה למברגר: אנחנו חשבנו שהמילה משקה מבהירה שזה נוזל, אלא אם כן משהו סובר אחרת.
יצחק וקנין: לפי המקורות זה בסדר גמור.
אברהם מיכאלי: אפשר לקחת כוהל טהור וזה לא משקה.
רננה שחר: אתה הולך לשתות כוהל טהור?
רון גנט: חוק הטיס מעסיק אותי גם בחיי הפרטיים.
רון גנט: בביקורי האחרון בסופרפארם עברתי על המדפים ומצאתי שם מוצרים רבים שמכילים אלכוהול.
רון גנט: כל מיני מוצרים: ויטמינצ'יק, תמיסות לניקוי פה, חיזוקית ודברים כאלה.
רון גנט: זה לא מוכן על-ידי רוקח.
רננה שחר: זה יותר מחצי אחוז אלכוהול?
רון גנט: זה לא רשום שם.
רון גנט: רשום שזה מכיל אלכוהול.
רון גנט: השאלה, מאיפה הגעתם לחצי אחוז?
רון גנט: האם זה לא נמוך מידי?
רון גנט: אולי צריך לבדוק את זה במשרד הבריאות.
רון גנט: האם יש עוד חומרים שמכילים אלכוהול שאינם משכרים בהכרח.
רננה שחר: החצי אחוז זה לפי הרגולאציה האמריקאית.
רננה שחר: אולי באמת נשלח שאלה למשרד הבריאות.
יערה למברגר: יש לנו הסדרה ספציפית בחוק לעניין סמי מרפא ולכן הסעיף שנוגע לאלכוהול לא צריך להתייחס לנושא הזה.
יערה למברגר: ההגדרה "למעט סמי מרפא", מדברת על מוכר או נמכר על-ידי רוקח.
יערה למברגר: לכן אני חושבת שהדברים שאתה מציין נמכרים על-ידי רוקח.
רננה שחר: אולי צריך לקבוע את החזקה שמה שכתוב על הפתקית - - -
יערה למברגר: יש בפקודת התעבורה חזקה שאומרת שאחוז האלכוהול - - -
יצחק וקנין: מר טלמון, אולי תאיר את עינינו.
עמרי טלמון: סם מרפא המוכן על-ידי רוקח זה לא אומר הרבה.
עמרי טלמון: אם הרוקחת שלי תיקח בקבוק ויסקי ותכתוב עליו סם מרפא ותיתן לי, זה בסדר?
יצחק וקנין: תלוי איזה ויסקי.
עמרי טלמון: אני חושב שזה צריך להיות סם מרפא המוכן על-ידי רוקח לפי מרשם, להדגיש שזה צריך להיות לא המצאה של הרוקח אלא תרופה מקובלת שהרוקח מכין אותה.
עמרי טלמון: אני לא יודע עד כמה רוקחים מכינים תרופות.
עמרי טלמון: ישנן תרופות שנמכרות מעל הדלפק וגם שם צריכה להיות איזו מגבלה.
עמרי טלמון: אני מאלה שרוצים לצמצם את האפשרות שעובד טיס ישתה משקה אלכוהולי בזמן תפקיד.
עמרי טלמון: נדמה לי שיש פה פרצה.
עמרי טלמון: חוץ מזה, יש מוצרים שמכינים מאלכוהול, שהם אינם בהכרח תמיסות או נוזלים, למשל, שוקולד.
עמרי טלמון: גם שם צריכה להיות מגבלה.
עמרי טלמון: שהאדם לא יזלול קופסה של שוקולדים ממולאים בליקר.
יצחק וקנין: הוא אומר דברי טעם וצריך לחשוב.
יצחק וקנין: אני מציע לכם שתיקחו את הדבר הזה ותבדקו אותו.
עמרי טלמון: לית מאן דפליג שזה סעיף חשוב מאוד.
עמרי טלמון: אני חושב שכל אלה שהתקרבו אי פעם לסטיק של מטוס מתנגדים בכל תוקף שטייסים ישתו אלכוהול בזמן הטיסה או 8 או 12 שעות לפניה.
רננה שחר: אנחנו נפנה את השאלות האלה למשרד הבריאות.
יצחק וקנין: אני מציע שתבדקו מול משרד הבריאות, תבדקו את החקיקה בנושא התחבורה, יש גם את ה-ACAO שקבע מדרג מסוים.
רננה שחר: זה נספח 1 באמנת שיקאגו.
יצחק וקנין: אם כן, אני לא מצביע על סעיף 177א.
יצחק וקנין: סעיף 178.
רננה שחר: אדוני, אני מתרגשת.
קריאה: בשבוע הבא כנראה שההתרגשות תעבור.
רננה שחר: עדיין, זה מעמד חגיגי, אדוני.
יצחק וקנין: מילא, אם זה היה הסוף.
יצחק וקנין: את יודעת מתי מתרגשים?
יצחק וקנין: כשעולים על הדוכן ומברכים את רננה ואת לאה ואת איתי.
יצחק וקנין: אז אנחנו יודעים שסיימנו את החוק.
לאה ורון: ואז הוא ישנס מותניים ויתחיל לעסוק בכל התקנות.
רננה שחר: אנחנו סומכים עליו.
יצחק וקנין: היה פה חוק ולאה יכולה להעיד בנושא של תקשורת.
יצחק וקנין: כבר הגענו לשלב סופי ואז היתה מחלוקת בין שר האוצר לשר התקשורת ואז הממשלה משכה את החוק.
יצחק וקנין: זה היה לאחר שהיו פה כבר 7-8 דיונים ארוכים מאוד והאולם היה מלא מקצה לקצה.
לאה ורון: הממשלה התנגדה לתיקונים שהוועדה הכניסה ומשכה את הצעת החוק.
יצחק וקנין: בהצעת חוק הטיס אני כנראה הלוביסט היחיד שלכם כי חברי כנסת לא באים.
יצחק וקנין: בתקשורת, חבל על הזמן מה שקורה.
יצחק וקנין: כנראה שמעורב שם הרבה כסף.
רננה שחר: "178	(א)	רישיון שניתן מאת השר לפי סעיף 2 לחוק רישוי שירותי תעופה לפני יום התחילה, אשר עמד בתוקפו ערב המועד האמור, יראו אותו כרישיון הפעלה מסחרית שניתן לפי סעיף 2 לחוק האמור, כנוסחו בסעיף 159(2) לחוק זה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף  א'?
רננה שחר: "ב)	היתר הפעלה עונתי שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה, כנספח לרישיון שניתן מאת השר לפי סעיף 2 לחוק רישוי שירותי תעופה, התשכ"ג–1963, אשר עמד בתוקפו ערב המועד האמור, יראו אותו כהיתר הפעלה שניתן לפי סעיף 8ג לחוק האמור, כנוסחו בסעיף 159(7) לחוק זה.
איתי עצמון: כאן אנחנו נוסיף את ההוראה שאישרת בישיבה הקודמת לעניין חובת התקנת תקנות לעניין סעיף 10א המוצע, הסעיף שהכנסנו בחוק רישוי שירותי תעופה שעניינו עיצום כספי.
איתי עצמון: לגבי סעיף קטן ב', החלטת בישיבה הקודמת לחייב מינוי של נציג של מפעיל זר כתנאי למתן היתר.
איתי עצמון: אנחנו כאן מדברים בעצם על היתרים שניתנו לפני יום התחילה לתקופה קצובה, לעונה.
איתי עצמון: מתי מסתיימת העונה הנוכחית?
רננה שחר: ב-31.3 מסתיימת העונה הנוכחית.
יצחק וקנין: כל עונה היא ל-6-7 חודשים?
אבישי פדהצור: לא, זה 7 ו-5.
רננה שחר: לכן אני לא חושבת שראוי לבטל היתרים קיימים.
איתי עצמון: בוודאי שלא.
רננה שחר: לכן, בטרם כל הנושא הזה של פרסום הנציגים, כי כמו שאמרנו, הנושא של מינוי נציג קיים כבר היום כתנאי למתן ההיתר.
רננה שחר: לקראת העונה הבאה נעשה פרסום של כל שמות הנציגים, כפי שהוועדה החליטה.
יצחק וקנין: סעיף ב' אושר.
יצחק וקנין: מה שנשאר לנו זה פרק ז' ועוד מספר סעיפים שלא הצבענו עליהם.
רננה שחר: אם הוועדה מוכנה, בסעיף 125ב ובסעיפים 127, 128, 129 להצעת חוק הטיס יש את סעיפי העונשין על פרק  התחולה שאושר.
רננה שחר: בזמנו לא הצבענו משום שלא הגענו לזה.
רננה שחר: אם הוועדה מוכנה, אדוני אישר את הסעיפים האלה.
יצחק וקנין: אם את רוצה שנדון בהם כרגע, לי אין בעיה.
רננה שחר: אם זה בסדר מבחינת הוועדה.
יערה למברגר: אלה סעיפי העונשין על הסעיפים שדיברנו עכשיו ובישיבה הקודמת.
אברהם מיכאלי: אני מבקש להזכיר.
אברהם מיכאלי: באחת הישיבות בעבר, כבר די מזמן, ביקשתי להעלות מחדש את הדיון בסעיף 77 לחוק שדן במרחב האווירי.
אברהם מיכאלי: התה שם תוספת שהתעשייה האווירית ביקשה.
אברהם מיכאלי: אני נעדרתי מהישיבה שבה זה נדון.
אברהם מיכאלי: רת"א אישרה את הבקשה.
אברהם מיכאלי: בישיבה כאן היועץ המשפטי של הוועדה אמר שזה מיתר, או היתה איזו הסתייגות וזה נמחק.
אברהם מיכאלי: ביקשתי להעלות את זה שוב.
אברהם מיכאלי: בזמנו היושב ראש אמר שכשנסיים את כל סעיפי החוק, תאפשר לדון בזה פעם נוספת.
אברהם מיכאלי: אני מבקשת לדון בזה.
יצחק וקנין: אני אסיים עכשיו את סעיפים 125 - - -
רננה שחר: ואת פסקאות 40 עד 45.
יצחק וקנין: לגבי מה שביקשת, באחת הישיבות שלנו אני אבדוק ואודיע על-כך שנדון בסעיף הזה, אם יהיה צורך.
אברהם מיכאלי: מן הראוי שתיתנו הזדמנות.
איתי עצמון: ממש לא חייב.
יצחק וקנין: אני מוכן לעשות משהו אחר.
רננה שחר: יש הרבה סעיפים שעלו.
יצחק וקנין: אני מציע משהו אחר.
יצחק וקנין: יש לך הסתייגות מהסעיף כפי שהוא מנוסח היום?
אברהם מיכאלי: אין לי הסתייגות למעט התוספת שביקשנו.
יצחק וקנין: תוציא מכתב אלי ואל רת"א מה אתה מבקש ומה המחלוקת שלך ומה אתה חושב שצריך להיות.
יצחק וקנין: הם ישקלו את זה ואני אשקול את זה.
יצחק וקנין: אם אראה לנכון שזה באמת דבר שראוי, לא תהיה לי בעיה.
יצחק וקנין: יכול להיות שתשכנע את רת"א.
אברהם מיכאלי: את רת"א שכנעתי.
יצחק וקנין: קבעתי את הנוהל, תבצע אותו ונראה איך מתקדמים.
יצחק וקנין: אני לא רוצה סתם לפתוח סעיפים.
יצחק וקנין: פתחתי הרבה סעיפים אבל אי-אפשר לפתוח סעיפים בגלל שמישהו לא הגיע לישיבה.
יצחק וקנין: בכל מקרה, אני נותן לך את האפשרות לכתוב את הדברים ולהעביר אותם לרת"א ואלי וביחד נעשה שיקול דעת.
רננה שחר: סעיף 125ב.
איתי עצמון: תסבירי במה עוסק 125ב'.
רננה שחר: סעיף 125(ב) הוא סעיף העונשין, אלה דינם מאסר שנה.
רננה שחר: זהו רף הענישה הנמוך.
לאה ורון: אצלי סעיף 125ב זה התנהגות נוסעים בכלי טיס.
רננה שחר: לא, סעיף 125(ב), פסקה 40.
רננה שחר: "(40)	מי שהפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151, בלא אישור המנהל או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות סעיף 150(א);"     	סעיף 150(א) אושר ללא שינוי.
רננה שחר: הוא מדבר על כלים שאינם רשומים בשום מקום ואינם כלים מדינתיים.
רננה שחר: ניתן פה הסבר על טייוואן ועל הוותיקן.
רון גנט: האם זה חל גם בקשר לסעיף 53 "לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן כלי הטיס רשום בפנקס הרישום וקיימת לגביו תעודת רישום תקפה"?
רון גנט: אם כלי טיס אינו רשום במדינת ישראל אז 53 כביכול חל עליו.
רננה שחר: זה מקבל מענה ב-149.
רננה שחר: תחולה על כלי טיס זר בשטח ישראל.
רננה שחר: לזה אתה מתכוון?
רון גנט: לא. הכלי לא רשום בישראל.
יערה למברגר: אתה מדבר על כלי ישראלי שפשוט לא נרשם בישראל בניגוד להוראות סעיף 50?
רון גנט: הוא יכול להיות בחכירה יבשה ואולי הוא נרשם במקום אחר.
רננה שחר: זה בסדר, אז יש את 149.
רננה שחר: סעיף 149(4): "על אף האמור בסעיף 53 רשאי אדם להפעיל בשטח ישראל כלי טיס זר אם בידו תעודת רישום שניתנה לו מאת הרשת המוסמכת לכך ממדינת הרישום של כלי הטיס".
רון גנט: אז אם הכלי הוא לא כלי זר אלא כלי ישראל והוא פשוט לא נרשם בהתאם ל-53, זה חל עליו?
רננה שחר: לא, כי זה בניגוד להוראות 150א.
יערה למברגר: בגלל זה אנחנו כותבים את הסעיף שזה ההפרה שלו.
רננה שחר: זה צריך להיות לפי 150א.
רננה שחר: אם זה כלי ישראלי, שהיה צריך להירשם בישראל, אז בעצם תהיה ההפרה של סעיף 53.
רננה שחר: אם זה כלי לא ישראלי והוא לא צריך רישום, אז תהיה הפרה של סעיף 53: "מי שהפעיל כלי טיס שאינו רשום בפנקס הרישום או שלא קיימת לגביו תעודת רישום".
רון גנט: האם הסיפה ברורה מספיק, שהאיסור זה בניגוד ל-150א.
רננה שחר: כן, זה כתוב.
יערה למברגר: זה כמו כל המבנה של כל סעיפי העונשין.
יערה למברגר: אומרים גם את מהות העבירה וגם את הסעיף שבעצם קובע את החובה שהפרה שלה מהווה עבירה.
רננה שחר: אולי הם מתכוונים שאינו רשום במדינת ישראל ואינו חייב ברישום בה לפי סעיף 53.
יערה למברגר: זה מפנה לסעיף אז אני לא רואה איך יכולה להתעורר בעיה.
רננה שחר: אם זה כלי ישראלי, זאת אומרת חלה חובה.
רננה שחר: מתי חלה חובה?
רננה שחר: כאשר יש זיקה ישראלית של הבעלים.
רננה שחר: אז אם אתה אזרח ישראל ואתה הבעלים של הכלי, אתה צריך לרשום אותו בישראל.
רננה שחר: אז יחול סעיף 53 והפרה של סעיף 53.
רננה שחר: אם זה כלי לא ישראלי, בא אזרח זר למדינת ישראל עם כלי לא ישראלי, אז הוא נכנס ל-150 והוא צריך אישור מיוחד.
רננה שחר: אלה ההסדרים.
רון גנט: אפשר להמתין עד שנקרא את הסעיף?
יצחק וקנין: אני לא אצביע בינתיים.
רננה שחר: "(41)	מי שהפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151, בלא אישור מאת הגורם הממונה כהגדרתו באותו סעיף או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות הסעיף האמור;"
יצחק וקנין: אין הערות ל-41.
רננה שחר: "(42)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי שאינו כלי טיס משטרתי, בתשתית משטרתית או אגב שימוש בה, בלא אישור המנהל, בניגוד להוראות סעיף 154(ג);"
יצחק וקנין: תסבירי את הסעיף הזה.
רננה שחר: למשטרה יש תשתיות, אדוני.
רננה שחר: הם בדרך-כלל בתוך תשתיות צבאיות.
רננה שחר: אתה לא יכול להפעיל כלי אזרחי בתוך תשתית אזרחיות.
רננה שחר: למשל, לנחות להם במנחת, להשתמש בו וכדומה, אלא אם כן – זה עוד פעם אותו הסבר, שהמנהל צריך לבדוק שהתשתית מותאמת לפרמטרים אזרחיים.
רננה שחר: זה בכלל בלי קשר לאישור המשטרה.
רננה שחר: יש פה עניין של הסדרה, לראות שזה מתאים.
רננה שחר: שכל כלי טיס אזרחי באמת יכול לנחות שם, כל הדברים שבודקים אותם.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 42.
יצחק וקנין: סעיף 42 אושר.
רננה שחר: "(43)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי בשדה תעופה או במנחת שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(1); "     	אותו הסבר כמו קודם.
אברהם מיכאלי: מה זאת אומרת עבור כל נחיתה בשדה צבאי צריך לקבל אישור רת"א?
אברהם מיכאלי: זה הרי קורה כל יום.
רננה שחר: קודם כל, מה שמאשרים זה שהתשתית מתאימה לשימוש.
רננה שחר: יש שלושה סוגים של אישורים.
רננה שחר: אחד, זה אישור קבוע של התשתית לשימוש פתוח של התעופה האזרחית, כמובן במגבלות התעבורה האווירית וכדומה.
רננה שחר: את זה יש לנו בשדה דב ובעובדה שהם שדות צבאיים שרש"ת נותנת בהם שירותים לפי צווים, לפי חוק רשות שדות התעופה.
רננה שחר: הם מפורסמים בפמ"ת וזה כתוב בסעיף 155.
רננה שחר: מה שפורסם בפמ"ת פתוח לשימוש הציבור, יראו את זה כאילו זה מאושר.
רננה שחר: האפשרות השניה.
רננה שחר: חברת "ארקיע", למשל, עושה תובלות של חיילים לבסיס חיל האוויר בחצור, בחצרים.
רננה שחר: אז חברת "ארקיע" בתוך הרישיון המסחרי שלה מוגדר לה במפרטי ההפעלה, שמותר לה לנחות, אחרי שכמובן נבדקה התשתית וההתאמה, מוגדר השדה בתוך המסמכים שלה ואז מותר לה לפעול.
רננה שחר: זה סוג מסוים וזה סוג קבוע.
רננה שחר: יש גם מקרים מיוחדים, אם תרצה להשתמש באופן חד פעמי, ואז אתה תצטרך לבוא ולראות שהתשתית מאושרת לשימוש אזרחי.
אברהם מיכאלי: לא מדובר פה על אישור התשתית.
רננה שחר: תקרא את 155.
רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 155 להצעת החוק, כפי שנדון ואושר.
איתי עצמון: אם אני לא טועה, בסעיף כתוב שההפעלה טעונה אישור ואישור יינתן לאחר שנוכח המנהל.
אברהם מיכאלי: אנחנו התעשייה האווירית, לצרכי בדיקה של ציוד, ביצועי מסלול של מטוס חדש, מתאמים עם חיל האוויר ועושים את זה בנבטים.
לאה ורון: אם אתה מתאם אז קיבלת אישור.
אברהם מיכאלי: מבקשים אישור המנהל.
אברהם מיכאלי: הוא לא נתן לי שום אישור, לא פניתי אליו בכלל.
אברהם מיכאלי: אני עושה G250 אבל אני לא מקבל אישור לבצע ביצועי המסלול בנבטים.
קריאה: זאת בעיה שלך.
אברהם מיכאלי: אני לא אומר שאני לא צריך.
אברהם מיכאלי: אני מתאר מצב קיים היום.
אברהם מיכאלי: לפי הצעת החוק הזאת, אני עבריין אם לא פניתי.
רננה שחר: כחלק מההכנה לחוק הזה, חיל האוויר העביר לרת"א את הנתונים שרת"א ביקשה לגבי כל השדות הצבאיים.
רננה שחר: רת"א בחנה את כל הנתונים.
רננה שחר: כל התהליך של האישור הסתיים לפני תחילת כניסת החוק לתוקף לכל מי שצריך את האישורים.
רננה שחר: עכשיו זה הסדר חדש, 155 לא היה קיים.
לאה ורון: זאת היתה השאלה שלו.
לאה ורון: האם מדובר בהסדר חדש ששימוש בתשתית צבאית מחייבת גם אישור של המנהל?
רננה שחר: כן, זה הסדר חדש מכוח 155.
רננה שחר: אנא פנה במועד כדי לבדוק שהאישור הזה ניתן.
אברהם מיכאלי: ההסדר עדיין לא בתוקף.
רננה שחר: ההסדר לא בתוקף.
אברהם מיכאלי: אני עדיין יכול בלי לפנות.
אברהם מיכאלי: אפשר להמשיך את פיתוח G250 ולא לעצור.
אברהם מיכאלי: מחר יש ניסויי ביצועי מסלול של המטוס בנבטים.
גדי רגב: כיוון שממילא עושים את כל הניסויים האלה בפיקוח של רת"א, לכן אין בעיה.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 43.
יצחק וקנין: אני חוזר לסעיף 40.
בועז חטיבה: ההערה שלנו היא בעצם לא ל-125(ב)(40) אלא לסעיף המהותי.
בועז חטיבה: אני מתנצל שלא הערנו במועד, לא שמנו לב.
בועז חטיבה: בעצם אותה בעיה שהיתה ב-53, שהוועדה קיבלה את ההערה שלנו לגבי החרגת עובד טיס מטעם מפעיל אווירי בהפעלה מסחרית, אנחנו חושבים שאותו דבר צריך לחול ב-150, בדיוק מאותם שיקולים שהיו אז.
בועז חטיבה: אם תהיו מעוניינים אני ארחיב.
בועז חטיבה: בסעיף 53(ב) נוסף סעיף קטן (3) שמחריג עובד טיס.
יצחק וקנין: 150א אומר: "לא יפעיל אדם בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151 אלא באישור המנהל ובהתאם לתנאי האישור".
רון גנט: יוצא מצב שבו בעצם כלי הטיס לא רשום בישראל ואז פועל יוצא מכך שאנחנו נכנסים לתחולה של 53 ואת 53 החרגנו.
רון גנט: אבל צריך אז להחריג גם את הסעיף הזה.
רננה שחר: אני אגיד ואז תחליטו מה לעשות.
רננה שחר: אני חושבת שאם כבר, התיקון על 150 צריך להיות: "לא יפעיל אדם בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל ואינו חייב ברישום בה".
רננה שחר: אם הוא לא חייב ברישום בה, אז זה 53.
רננה שחר: כלומר, אם כבר, זה התיקון שצריך להיות.
יערה למברגר: אז אפשר לעשות: שאינו חייב ברישום ואינו רשום.
רננה שחר: אדוני, צריך לפתוח עכשיו את 151?
רננה שחר: אפשר לעשות את זה ב-40, זה פחות אלגנטי.
יערה למברגר: רננה, זה לא מתאים שזה יהיה ב-40.
בועז חטיבה: זה צריך להיות בסעיף המהותי.
בועז חטיבה: רננה, יש גם בעיה עם מפעיל ישראלי שחוכר ממדינה שאינה חברה.
רננה שחר: שזה קורה  השכם והערב ?
בועז חטיבה: לא, אבל אנחנו הרי נותנים מענה לכל המקרים.
בועז חטיבה: המפעיל צריך לבדוק.
בועז חטיבה: לי אין אפשרות לבדוק.
בועז חטיבה: זה בדיוק מה שעשינו ב-53.
בועז חטיבה: בדיוק אותה טענה ואותם נימוקים.
בועז חטיבה: אנחנו לא מעלים פה טענה חדשה.
יצחק וקנין: אני לא אאשר את פסקה 40.
יצחק וקנין: כאשר נצביע על פסקה 40 נצטרך כנראה לתקן את סעיף 153.
איתי עצמון: צריך יהיה בעצם לבחון את הסעיף המהותי שעל הפרתו מוצעת כאן עבירה.
יצחק וקנין: אני לא מצביע על סעיף 40.
רננה שחר: "(44)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי תוך שימוש במיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל, או בלא אישור מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל, לפי העניין, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(2);"
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 44.
רננה שחר: "(45)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי במרחב אווירי שהוקצה לתעופה הצבאית כאמור בסעיף 75, לרבות במרחב אווירי שבו ניתנים שירותי ניהול התעבורה האווירית בידי צבא הגנה לישראל, בלא אישור מראש מאת היחידה הצבאית המנהלת את התעבורה האווירית באותו מרחב או שלא בהתאם להוראותיה, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(3).
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 45.
רננה שחר: את העונשין סיימנו.
רננה שחר: עכשיו אנחנו יכולים לעבור לעיצומים.
רננה שחר: אנחנו עוברים לסעיף  128(22).
רננה שחר: "(22)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי שאינו כלי טיס משטרתי, בתשתית משטרתית או אגב שימוש בה, בלא אישור המנהל, בניגוד להוראות סעיף 154(ג);?
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 22.
לאה ורון: למה מדלגים על 21?
רננה שחר: כי זה 151.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 23.
רננה שחר: "(24)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי תוך שימוש במיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל,  או בלא אישור מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל, לפי הענין, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(2).
איתי עצמון: אני רק מזכיר שמדובר בסעיף שמטיל עיצום כספי בשיעור של 50% מהסכום הבסיסי.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 24.
רננה שחר: סעיף 129(8).
רון גנט: אם הופעל מטוס בהתאם להוראת הפקחים, הוראות נת"א, זה לא עומד בסתירה, נכון?
רננה שחר: לא, זה לא עומד בסתירה.
רננה שחר: זה גם לפי סעיף 77 וגם לפי סעיף 155.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 8. מי בעד?
רננה שחר: זהו אדוני, השלמנו את חובתנו, לבד מ-151.
יצחק וקנין: תודה רבה לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום - צו משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס'4)(הארכת תקופה מס' 2), התשע"א-2010.
שי חרמש: אני רוצה להודות ליושב ראש היוצא, שבלעדיו לא היינו מגיעים עד הלום.
שי חרמש: אם הוא לא היה שוכב על הגדר לא היינו מגיעים לפה.
שי חרמש: זה 12 שנה שוכב על המדף.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נראה איך אנחנו מגיעים למצב הטוב ביותר בסיטואציה הקיימת.
כרמל שאמה-הכהן: מי רוצה להציג, בתמצית?
חן בר יוסף: בעיקרון אנחנו מדברים על בקשה להארכת תוקף להגשת תקנות.
חן בר יוסף: האפשרות להארכת התוקף נידונה ואושרה במסגרת החוק.
חן בר יוסף: החוק קבע שנוכל להביא תקנות בתוך 3 חודשים מיום חקיקתו, ותחת בקשה של שר התשתיות - להאריך בעוד 3 חודשים הגענו לוועדה עם בקשה כזו לפני חודש וחצי.
חן בר יוסף: כנראה לא הונחה לשביעות רצונה של הוועדה הבקשה לכל שלושת החודשים והתבקשנו להגיש את התקנות תוך חודש.
חן בר יוסף: מאז נערכו מספר דיונים, הן מול חבר הכנסת, יוזם ההצעה, שי חרמש.
חן בר יוסף: גם ניסינו לדבר עם היושב ראש הקודם של הוועדה.
חן בר יוסף: המטרה שלנו היא להגיש תקנות כמה שיותר טובות, והמטרה היא משותפת, למרות שהחוק שכב 12 שנים, כבר בהחלטות הממשלה משנת 2009 היתה החלטה לקדם את התקנות האלה.
חן בר יוסף: במשרד התשתיות.
חן בר יוסף: לממשלה בעצמה יש עניין בקידום המטרות האלה.
חן בר יוסף: קידום התחרות היא אחת המטרות שלנו, בין השאר.
חן בר יוסף: שמחנו לשתף פעולה גם עם יוזמה שזירזה ומירצה את התהליך כולו, ואנחנו לא מזלזלים בה, אבל זאת ודאי מטרה שלנו, אין לנו שום עניין לעכב.
חן בר יוסף: עם זאת, עלו מספר סוגיות משפטיות מאד מורכבות שנדונו לאחרונה בפני המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
חן בר יוסף: במסגרת זו נדרשנו לערוך שינויים בתקנות, שפורסמו לעיון הציבור.
חן בר יוסף: השינויים האלה בטיוטות כרגע בינינו ובין משרד המשפטים וההגבלים העסקיים, כפי שמופיע בחוק, ואנחנו רוצים להביא טיוטת תקנות מסודרת שתידון סעיף סעיף בוועדה ולא להגיע עם משהו שהוא חצי עבודה או עבודה באמצעיתה, ולכן אנחנו מבקשים בסך הכל  עוד 32 יום.
כרמל שאמה-הכהן: מה שאני מבין – שכל מה שמבקשים זה לשנות את התאריך.
חן בר יוסף: בקשה טכנית לחלוטין.
שי חרמש: הבעיה היא מה שנמצא מאחורי הסיפור.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא מונח כרגע על השולחן.
שי חרמש: אני רק אומר - שנתכונן שבעוד 30 יום יבואו עם תקנות שלא נוכל לאשר אותן, כי התקנות האלה באות למלכד את כל החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור שלא ניתן להם.
שי חרמש: אם כל מה שהם רוצים זה שאנחנו נסכים ל-30 יום אז לא נלך לרב.
חן בר יוסף: זה מה שמונח כרגע על השולחן בלי שום אמירה על העתיד.
שי חרמש: מחכה לנו סיפור מאד מוזר בעוד חודש.
אופיר אקוניס: אני חושב שהתופעה הזו היא תופעה שאנחנו, כחברי כנסת, ואתה כיושב ראש צריכים פשוט לעמוד מולה ולבלום אותה.
אופיר אקוניס: הדבר הזה, כפי שאמר חן בר יוסף, מתגלגל במשרדי הממשלה מ-1997.
אופיר אקוניס: אריאל שרון היה אז שר התשתיות, והוא היה הראשון להוציא את התקנות.
אופיר אקוניס: לא קרה אתן כלום.
אופיר אקוניס: הצעת החוק היא באמת של חבר הכנסת שי חרמש, לא שלי.
אופיר אקוניס: אני חשבתי שיהיה נכון לקדם אותה כיושב ראש ועדה.
אופיר אקוניס: קידמנו אותה והבאנו אותה, ועוד פעם מבקשים עוד זמן.
אופיר אקוניס: ומה יקרה בעוד 32 יום?
אופיר אקוניס: אני מבקש להבין.
אופיר אקוניס: תבואו ותבקשו עוד הערכה?
חן בר יוסף: לא, למה?