GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר אקוניס: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ', נזפת בנו על ההתייעצות שנועדה להצביע אתך.
אופיר אקוניס: איך יצאת עכשיו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מתביישת בי ...
לאה ורון: אני מציעה שאתם תקבעו את העיקרון, וחזקה על היועצת המשפטית המעולה של הוועדה שתדע לנסח את החלטת הוועדה לאחר שהוועדה תקבע את העיקרון.
אתי בנדלר: עדיין לא שמעתי את התשובה של הלשכה המשפטית של משרד התקשורת ולכן לא גיבשתי עמדה.
אתי בנדלר: אינני יודעת אם אצליח לנסח, כי אולי יש לזה כבר תשובה.
אופיר אקוניס: הסעיף נפתח לדיון ואנחנו מבקשים, לפי העיקרון שהציגה חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' בסיוע של המועצה לצרכנות, לנסח את הסעיף מחדש.
אתי בנדלר: מה ייאמר בו?
אתי בנדלר: מה העיקרון?
לאה ורון: כדאי שהממשלה תתייחס להצעה.
אופיר אקוניס: הממשלה לא צריכה להתייחס.
אופיר אקוניס: השר יתייחס.
אופיר אקוניס: הוא הממשלה.
אופיר אקוניס: הוא קיבל מנדט לנהל את משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבינים שיש שני אזיקים על ידיו של הצרכן: המסלול ומחיר המכשיר.
אופיר אקוניס: נכון, ולכן פתחנו את הסעיף לדיון מחודש.
כרמל שאמה-הכהן: טיפלנו באזיק של המסלול, ועכשיו צריך לטפל באזיק של מחיר המכשיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להזכיר לך שבהצעת החוק המשותפת שלנו זה כתוב.
אופיר אקוניס: הנה, השר אמר שהוא מגיש ערר.
אופיר אקוניס: הערר הוגש על-ידי היועצת הטובה, הנאמנה והמסורה שלו גברת דיאנה מגנאג'י.
נגה רובינשטיין: בעיניי מה שנוסף עכשיו הוא תרתי דסתרי.
נגה רובינשטיין: אפשר להבהיר את מה שחברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' מבקשת?
אתי בנדלר: נבקש להבהיר.
אתי בנדלר: מסתבר שלא רק אני לא הבנתי את הפתרון המוצע אלא גם היועצת המשפטית של משרד התקשורת לא מבינה את המוצע.
אתי בנדלר: אולי צריך להבין בכל אופן מה העיקרון שהוועדה רוצה לקבוע.
לאה ורון: אני מציעה לוועדה לבקש התייחסות של חברות הסלולר.
יעל כהן שאואט: אנחנו רוצים למנוע שבעזיבת החברה אחרי תקופת ההתחייבות המקורית לתוכנית - - -
כרמל שאמה-הכהן: הדבר היחיד שיכול לבוא כאן הוא פיקוח על כך שמחיר המכשיר במחירון יהיה ריאלי.
כרמל שאמה-הכהן: אם חברה סיפקה מכשיר היא צריכה לקבל כסף עבורו.
כרמל שאמה-הכהן: אחרת, אנשים יברחו אחרי כמה חודשים וייקחו את המכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, מצד שני, צריך שהמחיר יהיה ריאלי.
נגה רובינשטיין: זה נמצא בסעיף היום.
יעל כהן שאואט: המנוי ממשיך לשלם את התשלום החודשי.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה שמחתימים אותו על מחיר גבוה פי שתיים מהמחיר האמיתי של המכשיר והוא לא מרגיש את זה כי נותנים לו זיכוי כל עוד הוא מנוי.
אופיר אקוניס: תקנות הגנת הצרכן לא עונות על זה?
ליאת גלזר: המנוי יכול לעבור חברה ולקבל אותו זיכוי.
אופיר אקוניס: ההצעה היתה של המועצה לצרכנות בשיתוף פעולה עם חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ'.
אופיר אקוניס: פתחנו את הסעיף לדיון.
איתמר ברטוב: ההסדר הקיים בחוק לא מאפשר את המהלך שהדיון הזה מתקיים לגביו, לפיו לאחר סיום תקופת ההתחייבות יאמרו למנוי שיתרת התשלומים משתנה כלפי מעלה לאור הפסקת ההתקשרות.
איתמר ברטוב: האפשרות הזאת לא קיימת בלשון החוק.
איתמר ברטוב: אני לא מייצג כאן את המחוקק, אבל אם התבקשתי להביע את דעתי אז, לגופו של עניין, החוק מכסה את האפשרות.
איתמר ברטוב: אגב, הוא התייחס לזה גם בדברי ההסבר.
איתמר ברטוב: מן ההתחלה התייחסו בדיוק לדברים הללו.
איתמר ברטוב: לפחות לפי הבנתנו, החוק מכסה את זה לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מדבר על תום תקופת ההתחייבות.
נגה רובינשטיין: אנחנו מסכימים עם ההסבר.
איתמר ברטוב: במהלך תקופת ההתחייבות יש הסדר שמגביל – לא משנה מאיזו סיבה – את גובה התשלום שישלם הלקוח, ולכן לא משנה איזה הסבר הוא ייתן, האם בגלל הנחה שהוא נתן על המכשיר או כל הסבר אחר.
ליאת גלזר: אנחנו מוכנים להסביר.
לאה ורון: מר ברטוב, לוועדה נמסר לא אחת כי המחירים שגובות חברות הסלולר עבור המכשירים אינם מחירים ריאליים, הם מחירים שגבוהים בהרבה מן המחיר שניתן למצוא את אותו מכשיר במקומות אחרים.
איתמר ברטוב: אם כך, מה השאלה?
איתמר ברטוב: אני מבין שנאמרה טענה כזאת אבל אני לא מבין מה השאלה שמופנית אלינו.
איתמר ברטוב: השאלה אם יבוא לקוח שסיים את תקופת ההתחייבות - - -
נגה רובינשטיין: וישנו לו את התעריף.
כרמל שאמה-הכהן: עם מי שסיים אין לנו בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מגיע היום למשרד של חברת סלולר ורוצה להתקשר איתה.
כרמל שאמה-הכהן: היא קושרת אותי במסלול, ובזה טיפלנו, וקושרת אותי גם בכך שמוכרת לי מכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מתמקח אתך על מחיר המכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רושם מחיר במחירון.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואני לכאורה מקבל הכול בהחזר אם אני "ילד טוב" אז אני לא בודק את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה, שהמחירים הללו לא ריאליים.
כרמל שאמה-הכהן: מתי זה מתפוצץ?
כרמל שאמה-הכהן: כאשר אני רוצה להתנתק ממך ואז פתאום מוצפת לי בפרצוף העלות של המכשיר.
ליאת גלזר: אבל זה המחיר של המכשיר.
איתמר ברטוב: כאשר אתה עובר לחברה אחרת אתה מקבל את אותה הטבה.
ליאת גלזר: עשינו הסדרה של זה.
נגה רובינשטיין: זה נמצא כבר היום בהסדרה של הרישיונות של חברות הסלולר.
אופיר אקוניס: אני מבקש להודיע, מחר בשעה 9 בבוקר תתחיל ישיבה ארוכה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אופיר אקוניס: זאת הסיבה שדחיתי את התחלת הישיבה של ועדת הכלכלה לשעה 12:30 ואני מקווה שהישיבה תתחיל בזמן.
אופיר אקוניס: הישיבה תהיה ללא הגבלת זמן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, יש לנו עוד הרבה מה לדבר על התקנות החדשות של שר התקשורת.
אתי בנדלר: בפסקה שעליה מדובר כלולים שני סעיפים.
אתי בנדלר: אחד עוסק בהגברת תשלום והפסד הטבה בשל ביטול הסכם למתן שירותי רדיו טלפון נייד, והסעיף שלאחר מכן שהוועדה טרם קראה, טרם דנה וטרם אישרה עוסק בעסקה לרכישת ציוד קצה מבעל רישיון רדיו טלפון נייד.
אתי בנדלר: אני סבורה שבאותו סעיף, הסעיף הבא שהוועדה טרם דנה בו, סעיף 51ב, שעניינו בעסקה לרכישת ציוד קצה מבעל רישיון רדיו טלפון נייד, הגם שאין בו התייחסות לנושא הזה, הסעיף המוצע עוסק כרגע רק בביטול הסכם, איך בעל הרישיון רשאי לגבות את יתרת התשלום בשל אותו מכשיר, אני מציעה לשקול להוסיף שם הוראה שתקבע כי "מחירו לא יעלה על המחיר שהיה משלם המנוי לו היה ממשיך בהתחייבות שלו עד תום תקופת ההתחייבות".
אתי בנדלר: זה פותר לנו את הבעיה גם מן הצד השני.
אסי קליין: נראה את הנוסח.
אתי בנדלר: אם כך, אני מציעה לא להכניס שינויים בסעיף 51א אלא בסעיף 51ב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גברתי היועצת המשפטית, סעיף 51ב לא אושר כבר?
אתי בנדלר: לא. עדיין לא קראנו אותו.
אופיר אקוניס: בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש מאת חבר הכנסת שאמה בנושא איסור גביית תשלום כלשהו, וגם משרד האוצר מבקש להכניס איזה תיקון בסעיף 51א(ב).
כרמל שאמה-הכהן: ביקשתי רביזיה לגבי הגבלת גובה הקנס.
כרמל שאמה-הכהן: לאחר התייעצות עם משרד האוצר, עם משרד התקשורת ועם הייעוץ המשפטי לוועדה, הייתי מבקש לשמוע את עמדת שאר החברים לאחר פתיחת הרביזיה.
אופיר אקוניס: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שאמה לפתיחת הסעיף לדיון?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד ההצעה לדיון מחדש בסעיף 51א – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
אופיר אקוניס: הבקשה של חבר הכנסת כרמל שאמה לדיון מחדש נתקבלה.
אופיר אקוניס: אגיד את דעתי, כפי שאמרתי גם בישיבה הקודמת.
אופיר אקוניס: מכיוון שיש הצעת חוק לביטול מוחלט של קנסות היציאה לאפס אחוזים, והיא עכשיו בהליך של ערר בוועדת השרים לענייני חקיקה, ואם אני לא טועה זה יידון ביום ראשון בשבוע הבא – אני מודה לגברת דיאנה מגנאג'י ולשר התקשורת על פעולתם הנמרצת בעניין הזה – אז אני בעד הורדה לאפס אחוזים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוודאי שגם אני בעד.
התקשורת משה כחלון: בבקשה, אם אתה רוצה לקבוע אפס אחוזים, כך תקבעו.
התקשורת משה כחלון: אתם הריבון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הצענו אפס אחוזים עוד לפני שהיתה הישיבה בוועדה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אם היושב-ראש מציע לקבוע אפס אחוזים, אני תומך בכך.
יהודה סבן: אנו סבורים, ואמרנו את זה בדיונים הקודמים, שלא נכון לבטל לחלוטין את הקנסות.
יהודה סבן: החברות נותנות הטבות ויש להן עלות לרכוש את הלקוח.
יהודה סבן: אנו חוששים מאוד שאם נפחית את הקנס לאפס אחוזים זה יגרום לעליית מחירים בשוק ואנחנו לא רוצים לעשות את זה, בוודאי לא בדיון בוועדה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממתי אתה מודאג מעליית מחירים בשוק?
יהודה סבן: זה בדיוק המטרה של החוק הזה, להפחית מחירים בשוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אתה פותח את השוק, אתה מכניס עוד לקוחות.
נגה רובינשטיין: ה-8% נותן איזו גמישות במערכת ההתקשרות בין החברה ובין הלקוח.
נגה רובינשטיין: ה-8% נמוך דיו על מנת לא לכבול את הלקוח שיוכל לקבל החלטה מושכלת ולעבור לחברה אחרת.
נגה רובינשטיין: לכן 8% נראה לנו סביר.
התקשורת משה כחלון: אני רוצה לומר לשני חבריי מסיעת הליכוד שאם זה יהיה אפס אחוזים אני חושש שתהיה פגיעה בצרכנים.
התקשורת משה כחלון: נכון שאני תומך בהצעת החוק שלכם, אבל היות וכאן זה כבר נסגר והצעת החוק שלכם רק נכנסת לעיבוד, אני מניח שנמצא את האיזונים המתאימים, גם שהצרכנים יוכלו לקבל הטבות וגם שלא ייפגעו.
אופיר אקוניס: גם אתה היית בעד.
אופיר אקוניס: לא רק שני חבריך מסיעת הליכוד.
אופיר אקוניס: הצבעת בעד הצעת החוק בוועדת השרים לענייני חקיקה.
התקשורת משה כחלון: חד-משמעית, כן.
אופיר אקוניס: וגם משרד המשפטים ומשרד האוצר הצביעו בעד וגייסו שם רוב לעצמם.
התקשורת משה כחלון: יש הבדל בין מה שקורה היום, בין מה שנסגר בחוק שאני מקווה שיסתיים היום ובין הצעת החוק של חברי הכנסת אקוניס ושמאלוב ברקוביץ' שתיכנס לתהליכי עיבוד ונמצא שם את כל האיזונים המתאימים.
התקשורת משה כחלון: זה ייקח קצת יותר זמן.
התקשורת משה כחלון: לצורך זה יש ועדה.
התקשורת משה כחלון: לכן אני ממליץ להשאיר היום 8%.
אופיר אקוניס: אני מציע למשרד האוצר לקבל את עמדתו של שר התקשורת בערר.
התקשורת משה כחלון: בדבר הזה הם בסדר.
יהודה סבן: תהיה עמדת ממשלה אחת.
אופיר אקוניס: לא שמעתי אותך.
אופיר אקוניס: תגיד מה יהיה בוועדת השרים לענייני חקיקה.
יהודה סבן: מה ששר התקשורת יחליט.
נגה רובינשטיין: זה הזמן לדון בתקנים.
יהודה סבן: במסגרת הדיון על קנסות היציאה עלו הערות גם מצד היועצת המשפטית של הוועדה וגם מצד החברות לגבי לקוחות עסקיים.
יהודה סבן: הסבירה כאן היועצת המשפטית של הוועדה שיכולה להיות בעיה משפטית עם לקוחות גדולים מאוד שיצרו התקשרות מדעת, או אפילו במקרים קיצוניים הם בעצמם הגדירו את תנאי ההתקשרות באמצעות מכרז ולכן אין היגיון בכך שההסדר יחול על אותם לקוחות.
יהודה סבן: החברות העירו הערה דומה.
יהודה סבן: אנו מקבלים את ההערה הזאת.
יהודה סבן: אנחנו מציעים שההסדר לא יחול על כל קבוצת מנויים שרוכשת בהסכם 50 מכשירים ומעלה.
יהודה סבן: כל מנוי שיש לו 50 מכשירים ומעלה יוחרג מן ההסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כלומר הוא ישלם קנסות?
יהודה סבן: לקוח שרוכש 50 מכשירים ומעלה הוא לקוח גדול.
יהודה סבן: הוא יודע בדיוק על מה הוא חותם.
יהודה סבן: לעתים הוא אפילו מגדיר בעצמו את תנאי ההתקשרות.
יהודה סבן: למשל, כאשר המדינה יצרה התקשרות עם חברת "פלאפון" היא בעצמה הגדירה את כל התנאים.
יהודה סבן: לכן אין שום היגיון בכך שהם ייצאו מן ההסכם הזה מבלי שיצטרכו לשלם שום קנס, כי הם הגדירו את ההסכם, לא חברת הסלולר.
יהודה סבן: לכן אנחנו מציעים שכל לקוח שיש לו יותר מ-50 מכשירים, ההסדר הזה לא יחול עליו.
כרמל שאמה-הכהן: 50 מכשירים – זה נשמע לי מעט מדי.
איתמר ברטוב: אדוני היושב-ראש, 50 מכשירים זה עסקה משמעותית מאוד.
איתמר ברטוב: אדם שמחזיק 50 מכשירים יש לו הרבה יותר עובדים בחברה.
איתמר ברטוב: אדם לא עושה עסקה כזאת בלי להיות מלווה בעורכי-דין ורואי-חשבון.
איתמר ברטוב: זה מספר שבהחלט מבטא – אני סבור שמספר נמוך יותר מבטא, אבל לא אעסוק בכך כעת – אבל אין ספק שחברה שמתקשרת עם חברת סלולר ורוכשת 50 מכשירים מנהלת משא ומתן עם סוללה של יועצים בעניין הזה.
איתמר ברטוב: זה מספר משמעותי מאוד, וזה נכון גם למספר נמוך מזה.
איתמר ברטוב: אני מעיד כאן שגם עם רכישה של מספר נמוך יותר של מכשירים התהליך דומה, אבל אם זה המספר שנקבע אני לא רוצה להתווכח על המספר.
איתמר ברטוב: זה בהחלט מספר שמבטא פעילות משמעותית והתקשרות משמעותית של החברה שלא נעשית כלאחר-יד.
כרמל שאמה-הכהן: זה חל רק על התקשרויות עתידיות?
אתי בנדלר: לא. בוודאי על ההתקשרויות של העבר, זה קל וחומר.
אתי בנדלר: השאלה אם נכון לגבי התקשרויות עתידיות לומר שכל הסעיף הזה, שלא מאפשר גביית קנסות יציאה, - - - מתקשר למתן שירות ל-50 מכשירים זה אכן נכון, כי אני מזכירה שבקרוב מאוד אותו אדם יוכל לקנות את המכשירים במקום אחר ואז יעשה התקשרות רק לגבי קבלת שירותים.
אתי בנדלר: השאלה אם במקרה כזה, כאשר הוא לא קונה את המכשירים, הוא לקוח מספיק גדול כדי לעצב את תנאיי ההסכם במשא ומתן שלו מול בעל רישיון.
איתמר ברטוב: לכן צריך להגדיר קווים, כי גם אם הוא עבר מחברה אחרת הוא יכול לבוא עם המכשירים שלו ולנהל אותו תהליך.
אתי בנדלר: השאלה היא עד כמה יש לו באמת אמירה משמעותית בעיצוב הסכם ההתקשרות.
איתמר ברטוב: עם 50 קווים – יש לו אמירה משמעותית מאוד.
איתמר ברטוב: עם לקוחות כאלה עיקר ההוצאה היא על הפעילות השוטפת.
איתמר ברטוב: הרי הם לא משלמים כמעט בכלל על המכשירים.
איתמר ברטוב: מבחינתם ההתקשרות המשמעותית היא התשלום עבור השימוש של העובדים שלהם, בוודאי חברות שנוסעות לחוץ-לארץ.
איתמר ברטוב: הנושא המשמעותי בעולם הזה הוא הקווים ולא המכשירים, בוודאי בכמות של 50 מנויים בחברה.
כרמל שאמה-הכהן: ערכנו כאן דיון צדדי.
כרמל שאמה-הכהן: נקבע 50 מנויים רטרואקטיבית ו-100 מנויים עתידית.
נגה רובינשטיין: אם כבר, להיפך, 100 רטרואקטיבית ו-50 עתידית.
אתי בנדלר: לא. רטרואקטיבית 50 מנויים, משום שנעשו התקשרויות.
כרמל שאמה-הכהן: זה יהיה הנוסח: 50 מנויים רטרואקטיבית ו-100 מנויים עתידית.
אבי רימון: אני מבקש להתייחס לנושא הרטרואקטיביות.
אבי רימון: אני מגיש כאן למעשה את תחינתי ואת בקשתי בפני השר ובפני נציגי הממשלה.
אבי רימון: אני מייצג כאן את חברת "מירס".
אבי רימון: אנחנו חברת הסלולר הרביעית.
אבי רימון: עיקר לקוחותינו הם עסקים.
אבי רימון: יש לנו טכנולוגיה נחותה משל המתחרים.
אבי רימון: אנחנו מספקים שירות חיוני למדינת ישראל, שהוא שירות הווקי-טוקי.
אבי רימון: בלעדיי השירות הזה באסון הכרמל אף אחד לא היה מסתדר.
אבי רימון: אנחנו חייבים להיות הרבה יותר תחרותיים מהמתחרים שלנו.
אבי רימון: לכן אנחנו מממנים ללקוחות בצורה מלאה את ערך המכשיר.
אבי רימון: לקוח עסקי שבא ל"מירס" איננו משלם על המכשיר.
אבי רימון: הוא חותם על הסכם ליסינג שמשולב עם הסכם תקשורת ובהתאם להסכם הזה הוא משלם אך ורק תשלום קבוע, שכולל גם את המכשיר, אבל לא ברור לפי ההסכם כמה משלמים עבור המכשיר וכמה עבור השירותים.
אבי רימון: זה נוהג שקיים כבר 15 שנים, שקבענו אותו כדי להקל על הלקוחות שלנו, כדי שיהיה להם קל יותר לקנות את המכשירים שלנו.
אבי רימון: אלה מכשירים מיוחדים, מכשירי ווקי-טוקי.
אבי רימון: הם יקרים יותר והם שונים מן המכשירים של החברות הסלולריות.
אבי רימון: כיום אנחנו מממנים 110 מיליון שקל.
אבי רימון: אם החוק יוחל בצורה רטרואקטיבית, מבחינה תיאורטית נפסיד 110 מיליון שקל.
אבי רימון: בהנחה שלא כל הלקוחות יעזבו, אנחנו מעריכים שמדובר כאן בהפסד של עשרות מיליוני שקלים.
אבי רימון: יש כאן חוסר הגינות, משום שהלקוחות של החברות האחרות, אם רוצים לעזוב, צריכים לשלם גם את ה-8%, או 0% או כמה שייקבע לגבי כולם, אבל ממשיכים לשלם עבור המכשיר.
אבי רימון: החלה רטרואקטיבית גורמת לכך שאני לא יכול לגבות את הערך המינימלי שמגיע לי עבור המכשיר.
אבי רימון: זה תחרות בלתי הוגנת.
אבי רימון: אסביר שוב.
אבי רימון: מאחר והשיטה אצל חברות הסלולר האחרות שונה ובהן ממשיכים לשלם עבור המכשיר בכל מקרה, גם אם נוטשים את הרשת, אני נותר בלי כלום ולא יכול לגבות.
אבי רימון: מדובר על הפסד של עשרות מיליוני שקלים, וזה גם יגביר אצלנו את הנטישה בצורה לא הוגנת.
אבי רימון: זה פשוט פוגע בנו בצורה שאינני יכול לבטא אותה.
התקשורת משה כחלון: מה אתם מבקשים?
התקשורת משה כחלון: יש בעיה עם המודל העסקי שלכם.
אבי רימון: לא ידענו שיחוקקו את החוק הזה.
אבי רימון: הוא לא היה אמור להיות רטרואקטיבי.
התקשורת משה כחלון: אבל אי אפשר לחוקק חוק לכל מודל עסקי של חברה.
אבי רימון: אבל כשבונים משהו בצורה רטרואקטיבית צריך להתחשב.
התקשורת משה כחלון: מה אתה מבקש?
אבי רימון: אני מציע שמקום שחברת סלולר מימנה את מלוא ערך המכשיר, תוכל החברה לגבות את הערך השיורי של המכשיר.
אבי רימון: לא אכפת לי להגביל את זה לערך השוק, אם חושבים שאנחנו ניפחנו מחיר, ואפשר גם לקבוע איזו תקרה של 60 שקלים בחודש לכל היותר ולהגביל את זה.
אבי רימון: אני מוכן לוותר גם על כמה לקוחות פרטיים שעשינו להם מימון ולהחיל את זה אך ורק על עסקים, או על עסקים שיש להם 3 מכשירים ויותר.
אבי רימון: אפשר לקחת את ההגדרה שבחוק הגנת הצרכן, שמדברת על שימוש שהוא בעיקרו עסקי, כלומר גם אם עסק קנה למשפחתו עדיין אותם מכשירים שניקנו לצרכים אישיים הרטרואקטיביות תחול עליהם.
אבי רימון: כל שאני מבקש, להשוות את מצבנו למצב של יתר החברות הסלולריות, כי אחרת אתם גורמים לנו נזק בלתי רגיל.
אבי רימון: אני סבור שלא זאת היתה כוונת הממשלה.
אבי רימון: המטרה בעיקרה היתה להגן על משקי הבית, והרטרואקטיביות הותנתה בכך שיוכיחו שההסכם מקפח.
אבי רימון: זה חוות הדעת של משרד המשפטים.
אבי רימון: אני סבור שאי אפשר לטעון שהסכם שפועל כבר 15 שנים וחל על לקוחות גדולים כקטנים הוא מקפח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עו"ד רימון, בזמנו בניתם מודל עסקי כזה כדי להיות אחת החברות שנכנסות לתחרות, ובגלל המודל העסקי שלכם אולי הגדלתם את מספר הלקוחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי אתם צריכים לשנות את המודל העסקי שלכם.
אבי רימון: מכאן והלאה נתיישר לפי רוח החוק, ננסה למצוא מימון אחר.
אבי רימון: מכאן והלאה נסתדר, בצורה כזאת או אחרת.
אבי רימון: ייתכן שזה יגביל אותנו, אבל מצבנו יהיה כמו של כולם.
אבי רימון: רטרואקטיבית אני לא יכול לשנות דבר שעשיתי כל-כך הרבה שנים.
אבי רימון: זה נזק בל יתואר.
אבי רימון: אני סבור שאין לאף אחד כוונה לעשות את זה.
אבי רימון: אני לא פוגע באף אחד.
אבי רימון: ההסכמים שלנו עם הלקוחות הוגנים, אבל בפרט עם העסקים שמקבלים תנאים מעולים.
אבי רימון: אין אף אחד כמונו במשק, רק אנחנו מממנים בצורה מלאה.
אבי רימון: לקוח לא צריך להוציא ביום הראשון שום הוצאה וזה מסייע לו מאוד.
אבי רימון: זה כמו שיבואו אל חברות הליסינג ויגידו להן: תשמעו, כל מי שמחזיר לכם את המכונית לפני הזמן אל תגבו ממנו את יתרת התשלום.
אבי רימון: אני מבקש להוסיף עוד דבר.
אבי רימון: רוב הלקוחות העסקיים הם קטנים.
אבי רימון: 80% מהם מחזיקים בין 3-10 מכשירים.
אבי רימון: זה לא אנשים שצריך לרחם עליהם, הם מרוויחים יפה גם כאשר הם עסקים קטנים.
ערן פולק: אני רוצה להבהיר את הנקודה.
ערן פולק: בשבוע שעבר הוועדה אישרה ביטול קנסות והפחתה שלהם ל-8% רטרואקטיבית ולכל הלקוחות.
ערן פולק: היום אנחנו מבקשים, לאור פניות שהגיעו אלינו ומחשבה נוספת, להחריג מכך עסקים גדולים או גדולים מאוד.
ערן פולק: ההצעה של חברת "מירס" בעצם מקרבת אותנו מאוד למצב שהיה לפני תיקון החקיקה.
ערן פולק: הם מציעים להחריג מעל 3 או 4 מכשירים.
אבי רימון: אני מדבר רק על הרטרואקטיביות.
נגה רובינשטיין: אבל רק בצורת מימון מסוימת.
ערן פולק: אנחנו מבקשים, ואני סבור שזה הדבר הנכון, כפי שמר סבן הציג, ללקוחות גדולים, שיש להם השפעה משמעותית מאוד על אופי ההסכם, ו-50 מכשירים או הסכמים, גם אחורה וגם קדימה, מעיד על לקוח מספיק גדול, ללקוחות הללו לא צריך להתנות תנאים לעניין הקנסות, כמו גם תנאים אחרים.
ערן פולק: אלה לקוחות שיודעים להסתדר לבד.
ערן פולק: הדוגמה הכי בולטת היא כמובן המכרז של החשב הכללי לעובדי המדינה.
ערן פולק: הוא קובע את התנאים, הוא עושה מה שהוא מוצא לנכון והחברות מציעות לפי המודל שהוא מציג.
אתי בנדלר: במכרז החשב הכללי מדובר על אלפים, לא על 50 או 100.
ערן פולק: לכן אנו סבורים שגם אחורה וגם קדימה ההסדר הנכון הוא ביחס לסדר גודל של 50 מכשירים או מנויים, לפי העניין.
אבי רימון: האם אותם תנאים מופיעים גם בהסכם לגבי 1,000 מכשירים וגם בהסכם לגבי 2 מכשירים?
אבי רימון: זה אומר שהתנאים שמופיעים בהסכם המצומצם יותר לא טובים או מקפחים?
קובי שמש: בכל מקרה, תסתכל גם ההיפך, גם מנויים בחברות אחרות יוכלו לעבור אליך ולהשתמש באותם מכשירים.
אבי רימון: אף אחד לא יכול לעבור אליי עם המכשירים של מישהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שנצא להפסקה של 10 דקות.
כרמל שאמה-הכהן: (הישיבה נפסקה ב-12:45 ונתחדשה ב-13:10)
כרמל שאמה-הכהן: אנשי משרד האוצר, אנחנו יכולים להתקדם ולקבוע 50 לקוחות רטרואקטיבית ו-100 לקוחות עתידית?
יהודה סבן: נצטרך לנסח את זה.
לאה ורון: תגידו את העיקרון שלכם.
אסי קליין: אפשר לקרוא את העיקרון, אבל הוא יצטרך להיות כפוף לתיקון הנוסח.
אסי קליין: נקרא את הנוסח, אך הוא רק נוסח עקרוני שמאגד את העקרונות.
אסי קליין: הוא צריך לעבור עוד נסחות והידוק של הנוסחים.
אסי קליין: בסעיף 51א, בסעיף קטן (א), אנחנו מציעים להוסיף הגדרה של "מנוי", ובאותה הגדרה אנחנו מציעים להחריג מהמנוי.
אסי קליין: ""מנוי" – למעט מי שהתקשר בהסכם התקשרות עם בעל רישיון לצורך מתן שירותי רט"ן עבור 50 משתמשי קצה; על אף האמור, לעניין הסכם התקשרות שנחתם לפני מועד תחילתו של חוק זה, במקום 100 יבוא 50".
אסי קליין: צריך לראות אם להכניס את זה בסעיף התחילה או כאן, אבל זה העיקרון.
אסי קליין: אתם הרי רוצים להפריד בין 100 ו-50.
אסי קליין: אתם רוצים שמהיום והלאה זה יהיה 100.
אתי בנדלר: זה עדיין לא הוחלט.
אתי בנדלר: הנוסח יקבע, קודם כול, שהוראות הסעיף הזה לא יחולו על מנוי שנעשתה עמו התקשרות למתן שירות ל-100 מכשירי קצה, ובסעיף התחילה ייאמר שזה לא יחול לגבי מנוי שנעשתה אתו התקשרות לפני תחילת החוק לגבי 50 מכשירי קצה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף?
איתמר ברטוב: לפני שמצביעים על הסעיף אני מבקש לומר שהעברנו גם למשרד התקשורת, גם לוועדה וגם לכל המשרדים הנוגעים בדבר התייחסות, וגם רואים לפי השינויים שהוכנסו בחוק הזה כל הזמן.
איתמר ברטוב: היישום של החוק הזה, משמעו שמכאן ואילך אני צריך – ואני לא טוען כנגד החוק, אני טוען רק לגבי מועד התחילה שלו, שלא יובן אחרת – היישום של החוק הזה משמעו שצריכה להיות מפותחת תוכנה שכל הזמן מחשבת לכל מנוי את יתרת התשלומים ומכניסה לכל חשבון את יתרת התשלומים העתידית שלו.
איתמר ברטוב: זה פיתוח מורכב מאוד.
איתמר ברטוב: אין דרך לעמוד בפיתוח כל-כך מורכב עד 1 בינואר, ואתם גם רואים את כל השינויים שהוכנסו לחוק עד עכשיו.
איתמר ברטוב: אנחנו לא יכולים להשלים את זה מראש.
איתמר ברטוב: אני מבקש לתת לזמן כדי שנוכל להיערך.
רוברט טיבייב: על כמה זמן מדובר?
איתמר ברטוב: מדובר במיליוני לקוחות שאני צריך כל הזמן לחשב את יתרת התשלומים שהם צריכים לשלם.
כרמל שאמה-הכהן: אתה טוען שטכנית לא תוכלו לעמוד בזה עד ינואר?
איתמר ברטוב: בדיוק.
כרמל שאמה-הכהן: זאת הטענה היחידה?
אסי קליין: הם מבקשים דחייה של מועד התחילה.
איתמר ברטוב: מדובר על פיתוח יכולת.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מדבר רק על ייִדוּע הלקוח.
כרמל שאמה-הכהן: לא על המהות.
איתמר ברטוב: ייִדוּע הלקוח הוא חלק מן המהות.
איתמר ברטוב: אני צריך להיות מסוגל שיהיה לי כל הזמן נתון מחושב של יתרת התשלומים.
כרמל שאמה-הכהן: על המהות אין לנו ויכוח.
איתמר ברטוב: אין ויכוח על המהות.
איתמר ברטוב: אני מדבר רק על מועד התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: במועד התחילה יש שני דברים: המהות ומה כותבים בחשבונית.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן לתת לך דחייה בכתיבה בחשבונית, אבל לא לתת דחייה על המהות.
כרמל שאמה-הכהן: זה עוזר לך?
איתמר ברטוב: קודם כול, זה עדיף על כלום, אבל עליכם להבין, אני לא אומר את זה כדי להתפשר.
איתמר ברטוב: החישוב הזה בלתי אפשרי.
איתמר ברטוב: גם אם הלקוח יתקשר בטלפון אצטרך להגיד לו את יתרת החוב שלו בכל רגע נתון.
איתמר ברטוב: ההדפסה בחשבונית היא קטע טכני יחסית.
איתמר ברטוב: אני צריך שלנציג שלי תהיה תשובה בכל רגע שיתקשר אליו לקוח וישאל אותו מה היתרה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אוי ואבוי עם החברות הטכנולוגיות של הסלולר לא יידעו לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אתם כל הזמן מתפארים עד כמה אתם מתקדמים.
איתמר ברטוב: אנחנו באמת מתקדמים ומתפארים בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אז עם כזאת אפליקציה קטנה אתם לא מסתדרים?
איתמר ברטוב: זה לא אפליקציה קטנה.
איתמר ברטוב: אם איזה מומחה יגיד שזה אפליקציה קטנה, אני מושך את ההצעה.
איתמר ברטוב: זה אפליקציה מורכבת מאוד.
איתמר ברטוב: בשלב בו הדיון הזה נמצא לא הייתי מביא אמירה טכנית ומסתתר מאחוריה אם זאת היתה אפליקציה קטנה.
איתמר ברטוב: זה לא היה ראוי.
איתמר ברטוב: גם לא הייתי טורח לפנות למשרד התקשורת ולמשרד האוצר להסביר להם את העניין אם מישהו מקצועי היה אומר לי שזה אפליקציה קטנה.
איתמר ברטוב: זאת אפליקציה מאוד-מאוד מורכבת.
איתמר ברטוב: ישאלו אנשי המקצוע במשרד התקשורת האם אלה דברים בעלמא, יקחו מישהו לבדוק.
איתמר ברטוב: אגב, קיבלתי אוזן חמה, לא כתף קרה, בעניין הזה מאנשי המקצוע.
איתמר ברטוב: אני לא רוצה לדבר בשמם.
איתמר ברטוב: זאת אמירה מהותית ורצינית.
איתמר ברטוב: זאת רפורמה משמעותית.
איתמר ברטוב: אנחנו לא באים לדחוק בה כדי להרוויח דבר או שניים.
איתמר ברטוב: אנחנו באים לעמוד בלוחות זמנים ריאליים ומבקשים לקבוע לוח זמנים ריאלי להיערכות לעניין הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לְמה אתם צריכים להיערך?
איתמר ברטוב: אני צריך תוכנה שמסוגלת לחשב בכל רגע נתון את יתרת התשלומים.
איתמר ברטוב: זה תוכנה מורכבת שבפיתוח שלה צריך להכניס את הפרמטרים של החקיקה ושתהיה מסוגלת לעשות בכל רגע את החישוב הנדרש לכל אחד מן הלקוחות.
איתמר ברטוב: אני צריך להיות מסוגל לתת מענה בכל רגע נתון לכל לקוח איך מחושבת היתרה שלו ביחס לתוכנית הנותרת שלו ויתרת הזמן שיש לו, וכל לקוח שונה בלוח הזמנים ושונה בתוכנית.
איתמר ברטוב: לא היינו מעלים את זה עכשיו רק כדי להרוויח עוד זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על ה-8%?
כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה לחשב 8% כפול חשבון כפי שהוגדר בממוצע בשנה האחרונה?
כרמל שאמה-הכהן: איזה חשבון מסובך יש כאן?
דורי צ'יקו: ה-8% הוא לא 8% כפשוטו, כי זה 8% רק אחרי שלוקחים את כל החשבוניות.
דורי צ'יקו: החשבוניות היום הן ברמת הלקוח, על-פי כמה שמשתמשים.
דורי צ'יקו: זה להיכנס לתוך החשבון של הלקוח ולבדוק כל חשבונית של המנוי הספציפי שביקש להתנתק, להוציא מזה את המחיר של ציוד הקצה, כי הוא לא נכלל, כי אמורים לגבות, אחרי כן לחשב את ה-8%, להשוות את זה לקנס היציאה או להחזר שווי ההטבה הקיים אצלו היום, כי אנחנו לא יכולים לגבות רק את ה-8%.
דורי צ'יקו: את ה-8% שאתם קובעים עכשיו צריך להשוות למה שקיים ללקוח בהסכם ההתקשרות שלו היום, כי נוכל לגבות רק את הנמוך מבין השניים.
דורי צ'יקו: זה אומר שצריך לשמור את הנתונים הישנים ולהשוות ביניהם ורק אחרי כן לעשות חישוב של ה-8%.
רוברט טיבייב: חודש ימים יספיקו לכם להיערך?
רוברט טיבייב: תהיו הוגנים.
דורי צ'יקו: לא. בדקנו את זה באופן מעמיק מאוד.
דורי צ'יקו: אחרי שהלחצנו את המערכת ללוחות זמנים ריאליים שאנו סבורים שהם אפשריים, אנחנו מדברים על 6 חודשים.
התקשורת משה כחלון: באופן תיאורטי, תוך כמה זמן יסתיימו ההתחייבויות של האנשים?
רוברט טיבייב: בואו נהיה לארג'ים, ניתן חודש וחצי להיערכות.
רוברט טיבייב: אני ממליץ שתסכימו לחודש ימים.
התקשורת משה כחלון: בתוך 9 חודשים בממוצע זה לא חל אחורנית, כי זה נגמר באופן טבעי.
התקשורת משה כחלון: אתה רוצה 6 חודשים.
התקשורת משה כחלון: קודם כול, אני מודה לך שאתה לא רוצה 9 חודשים.
התקשורת משה כחלון: במכתב ביקשתם 9 חודשים.
התקשורת משה כחלון: חבר כנסת רוברט טיבייב הציע הצעה נדיבה מאוד.
התקשורת משה כחלון: אמליץ לוועדה להחליט על חודש, למרות שאני לא שלם עם זה.
התקשורת משה כחלון: אני סבור שזה לא נכון.
התקשורת משה כחלון: אני משוכנע שאתם יודעים לתת מענה הרבה יותר מהיר מאשר תוך חודש ימים, אבל אנחנו לא רוצים לקחת צ'אנסים וגם שלא ייפול עליכם ביום אחד.
התקשורת משה כחלון: אני מקווה שמצבכם טוב ושכל הלקוחות שלכם לא מחכים רק ליום הזה כדי לרוץ אליכם ולהשתחרר מכם.
התקשורת משה כחלון: אם אני מנסה לאזן בין הבקשה שלכם ובין טובת הצרכן, 30 ימים זה מספיק.
התקשורת משה כחלון: העירה מנהלת הוועדה, כאשר אתם מייקרים את המחירים העדכון הוא באותו רגע, אז אפשר גם לעדכן את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי ניתן חודש ל"פלאפון", חודש ל"מירס", חודש ל"סלקום" ועוד חודש לזה, בסך הכול 4 חודשים.
יהל בן-נר: אני רוצה להצטרף לדבריו של מר איתמר ברטוב.
יהל בן-נר: ב-98% מן החוק הזה אף אחד לא התווכח לגבי המהות.