GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה נויפלד: התחלנו עם הבהרה לעניין התכניות והשמות של התכניות.
דנה נויפלד: פה זה גלש למשהו יותר רחב.
שלי יחימוביץ': אני מדברת על העניין של התכניות, רוברט מדבר על סימני המסחר.
דנה נויפלד: למיטב הבנתי, חברת הכנסת יחימוביץ וחבר הכנסת אילטוב רצו להבהיר שהשמות של התכניות לא נכללים במסגרת הסעיף הזה.
דנה נויפלד: זאת לא הייתה הכוונה.
דנה נויפלד: לא התכוונו להתייחס לזה.
אבי וייס: שיהיה כתוב.
אתי בנדלר: אתם לא רוצים שימוש בסימני המסחר "חדשות ערוץ 2"?
אבי וייס: שתהיה לנו אופציה.
נגה רובינשטיין: האם תהיה הצעה עם חדשות 2 ובלי חדשות 2, עם חדשות 10 ובלי חדשות 10?
קריאה: תלוי במחיר.
נגה רובינשטיין: ברמה התחרותית זה כמובן ייתן יתרון לבעלי הזיכיונות הקיימים על כל היתרונות הנוספים שנמצאים כאן.
נגה רובינשטיין: זה ייתן חיסרון לבעלי הרישיונות החדשים שאנחנו לא רואים אותם פה.
נגה רובינשטיין: כמובן שלא יכולה להיות אופציה.
נגה רובינשטיין: או שזה בפנים או שזה בחוץ.
שלי יחימוביץ': על העניין של התכניות אנחנו סגורים.
רוברט אילטוב: הערך של הסמל של ערוץ 2, שהוא בעצם סמל ששייך למדינה, גדל והוא לא שווה 0. הוא גדל מכמה סיבות.
רוברט אילטוב: הוא גדל מכמות ההשקעות שהיו על ידי שתי החברות.
רוברט אילטוב: יש למותג הזה ערך.
רוברט אילטוב: יש פה שתי חברות שהערך הזה פותח על ידן, כשאחת מהן כנראה תזכה.
נגה רובינשטיין: יש 3. טלעד גם פיתחה את זה וב-2005 לא קיבלה על זה שקל.
רוברט אילטוב: אני לא הייתי ב-2005 בכנסת, לכן לא העליתי את ההסתייגויות שלי.
לאה ורון: הם היו פה.
אתי בנדלר: הם אמרו שאם ממסחרים את זה מגיע להם החלק היחסי בפיתוח.
רוברט אילטוב: אני מדבר על מצב קיים.
נגה רובינשטיין: ב-17 השנים האלה מי שיצר את הערך זאת גם חברת טלעד.
נגה רובינשטיין: צריך להביא אותה בחשבון.
רוברט אילטוב: אני לא פוסל את זכויותיהם של אחרים.
רוברט אילטוב: אם הם חושבים שמגיע להם, אז מגיע להם.
רוברט אילטוב: במידה  והרפורמה תיכנס לתוקף צריך שיתאפשר לאחת החברות, בהסכמה של אותה חברה שנייה או 3 חברות, לרכוש את הדבר הזה.
רוברט אילטוב: אני רוצה לקבוע איזה שהוא מנגנון שיהיה מקובל על כולם כך שיהיה ברור כמה זה יעלה בסופו של  דבר.
אבי וייס: אם קיבלנו את ההבהרה שבכל המוצרים שלנו אנחנו יכולים להשתמש, כמו "אולפן שישי", "שש עם עודד בן-עמי", "מהדורה מרכזית" וכדומה, אז מבחינת חדשות ערוץ 2  אין בעיה.
נגה רובינשטיין: אנחנו מתייחסים למותג "חדשות 2", לא ל"אולפן שישי".
אבי וייס: אם מה שנשאר זה רק המותג "חדשות 2", אז מבחינתנו זה בסדר.
רוברט אילטוב: אז אני מוריד את העניין.
אתי בנדלר: תעבירו לנו הצעת נוסח כיצד להבהיר את זה.
אתי בנדלר: נצטרך לדון בכוכבית 22 שלא נתונה לספקות.
אתי בנדלר: זה עלול להטעות.
אתי בנדלר: זה כמעט סימן.
אתי בנדלר: בדברים האחרים אין בעיות.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 63א(ד), 37ה ו71ה?
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה      בעד – פה אחד     אושר         אדוני המנכ"ל, אתה המלצת פה המלצה מאוד חשובה ואמרת דברים לגבי הזזה מ-2012 ל-2013.
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים במצב הזה, כדי שאפשר יהיה להכניס מתחרים חדשים.
משנה סמירה: אני מבקש שתהיה התאמה בלוחות הזמנים:
אופיר אקוניס: הכל יותאם.
נגה רובינשטיין: זה דבר שנוכל לסכם אותו ולבוא איתו לאתי.
דבורה קמחי: אני מבקשת להזכיר לכם לבטל את הסעיף שמאפשר לשר לדחות בשנה.
אתי בנדלר: זה מחייב שינוי.
נגה רובינשטיין: אם השר דוחה את מועד המעבר מלכתחילה, אז צריכים לעשות את ההסדר.
נגה רובינשטיין: הסעיף שהצענו לגבי ערוץ 10 ואפשרות הדחייה זה הסעיף שאמור להיכנס לתוקף עכשיו.
נגה רובינשטיין: יש תנאים שהרשות השנייה צריכה לבדוק אותם.
אופיר אקוניס: הכל בהתאמה.
אופיר אקוניס: מנשה, אתה המלצת.
אופיר אקוניס: ההמלצה מתקבלת.
אופיר אקוניס: אני מודה לך שהארת את עינינו.
דבורה קמחי: מכיוון שנושא הוודאות מאוד חשוב לנו, אז גם חשוב לנו שמועד הגשת הבקשה לרישיון יהיה ב-2011 ונקבל תשובה מהרשות השנייה לעניין הזכאות שלנו בהתאם ללוח הזמנים שיהיה מותאם ל-2012, כשמועד  התחילה של הזיכיון יהיה ב-2013.
נגה רובינשטיין: מה קורה אם יש שינוי?
נגה רובינשטיין: נניח אתם נבדקים ומאושרים במהלך שנת 2011 אבל חל שינוי בהחזקות שלכם במהלך שנת 2012.
נגה רובינשטיין: מה, אין בדיקה של הרשות השנייה?
דבורה קמחי: מה קורה אם אני מקבלת רישיון וחל שינוי בהחזקות?
נגה רובינשטיין: יש הבדל  אם את מקבלת רישיון ועולה תוך 3 חודשים מאשר לקבל רישיון ולעלות תוך שנה ו-3 חודשים.
אתי בנדלר: מה עם כל המחויבויות של 2012?
דבורה קמחי: הבעיה שנגה העלתה ממילא קיימת בכל מהלך תקופת הזיכיון.
אתי בנדלר: יש לך מחויבויות  של שנה שלמה.
אתי בנדלר: מה עם כל 2012?
אתי בנדלר: יתנו לכם הודעה ב-2011 שאתם כשירים לרישיון ב-2013.
אתי בנדלר: איך יובטח, אחרי שתקבלו אישור, שאתם כשירים לרישיון ושמילאתם את כל המחויבויות שלכם?
יוסי ורשבסקי: בתנאי שנמשיך לעמוד בתנאי הזיכיון.
אתי בנדלר: אני לא יודעת אם אפשר לתת אישור מותנה.
ירמי קדושי: המועד של הרישיון זה דבר מאוד חשוב לאנשים חדשים שמגיעים.
ירמי קדושי: יש היום ציבור גדול שלא נהנה מהטלוויזיה.
ירמי קדושי: אני מציע שלבעלי רישיון חדשים תהיה האפשרות לקבל את התשובה ב-2011 בכדי שיוכלו להתארגן להפקות.
אופיר אקוניס: לכן אנחנו דוחים את זה בשנה.
ירמי קדושי: בעל רישיון חדש צריך אופק כלכלי לדעת מה הוא עושה על מנת ללכת ולהפיק הפקות ולעשות את כל מה שצריך מסביב.
ירמי קדושי: זה לא הגיוני שבגל שיש עיכובים ציבור שלם יחיה באי ודאות.
ירמי קדושי: צריכה להיות האופציה הזאת כך שהחל מהתאריך שיקבעו יהיה אפשר להגיש את הבקשה.
נגה רובינשטיין: אישור מותנה נראה לכם דבר סביר?
אילן אבישר: אין שום בעיה.
נגה רובינשטיין: צריכה להיות עוד נקודת בדיקה שלכם.
מנשה סמירה: תהיה התאמה של לוח הזמנים.
נגה רובינשטיין: אם ישראל 10 מקבלת את הגושפנקא שהיא כשירה לרישיון, עדיין צריכה להיות נקודת בדיקה במהלך 2012 שבה מוודאים שישראל 10 עומדת בכל הוראות הרישיון.
מנשה סמירה: 4 נקודות בדיקה.
שאול מגנזי: מה זה אומר לגבי האחרים שיוציאו רישיון ב-2013?
שאול מגנזי: עד מתי הם יצטרכו להגיש?
מנשה סמירה: אנחנו נשב כדי להסדיר את זה.
נגה רובינשטיין: אנחנו לא מתכוונים לעשות כאן הסדרים ספציפיים.
נגה רובינשטיין: תבחין בין כשיר לרישיון להקצאת אפיקים.
נגה רובינשטיין: הקצאת אפיקים נעשית אחרי הגושפנקא של כשיר לרישיון.
נגה רובינשטיין: גם אם הם יקבלו גושפנקא של כשיר לרישיון זה לא אומר שהקצאת האפיקים תהיה במועד.
אופיר אקוניס: אני מבקש שהאישור יהיה מותנה.
שאול מגנזי: מתי האחרים יצטרכו לבקש?
שאול מגנזי: אם הרישיון אומר 1 בינואר 2013, למה צריך לבקש את זה?
אופיר אקוניס: הוא לא חייב.
נגה רובינשטיין: גם ככה אמרנו שנה לפני.
אופיר אקוניס: רוצה ישראל 10 לבקש היא יכולה לבקש.
אופיר אקוניס: לא חייבים.
נגה רובינשטיין: מלכתחילה באנו עם נוסח של לפחות 10 חודשים מראש.
נגה רובינשטיין: שינינו לשנה.
שאול מגנזי: האם זה אומר שמי שירצה יוכל לפנות עד מארס 2012?
נגה רובינשטיין: זה ממש לא תאריך רלוונטי.
אופיר אקוניס: מי בעד הבקשה לדיון מחדש בהגדרת מועד המעבר?
אתי בנדלר: מועד המעבר יהיה 1 בינואר 2013.
אתי בנדלר: כמובן שיהיה התאריך המתאים בעברית.
יוסי ורשבסקי: השנה נולדה מזה שהרשות השנייה אמרה שהיא לא יכולה להתארגן.
מנשה סמירה: הרשות יכולה להתארגן.
יוסי ורשבסקי: אנחנו לא יכולים להתארגן.
אתי בנדלר: מה לגבי ערוץ 10?
אתי בנדלר: ערוץ 10 יהיה רשאי להגיש את הבקשה לרישיון.
אתי בנדלר: .?
אופיר אקוניס: לא רק ערוץ 10.
אתי בנדלר: כל בעל זיכיון רשאי.
אתי בנדלר: החל באיזה מועד יהיה בעל זיכיון רשאי לבקש לעבור במועד המעבר מזיכיון לרישיון?
אתי בנדלר: תוך כמה זמן הרשות השנייה תיתן את תשובתה?
אתי בנדלר: התשובה הזאת תהיה תשובה מותנית בכך שבעל הזיכיון ימלא את כל מחויבויותיו עד למועד המעבר.
מנשה סמירה: תהיה נקודת בדיקה נוספת.
דבורה קמחי: אנחנו יכולים להגיש החל ממארס 2011.
אתי בנדלר: בעל זיכיון רשאי לבקש לקבל רישיון החל בחודש מארס 2011.
אופיר אקוניס: למה דווקא מארס?
יוסי ורשבסקי: זה היה התאריך הקודם.
אופיר אקוניס: מי שצריך לגייס את הכסף או לדעת אם לשים את כספו על משהו.
אופיר אקוניס: . יש כבר חוק.
אופיר אקוניס: החוק יותר חזק.
אופיר אקוניס: החוק יהיה קיים.
אופיר אקוניס: החוק הוא הדבר הקובע.
מנשה סמירה: מרגע קבלת החוק צריך לפרסם ברשומות את הכללים להגשת בקשה לרישיון.
מנשה סמירה: אנחנו נכין את לוח הזמנים עד מחר  בבוקר.
אתי בנדלר: כרגע אני מבינה שמה שהוחלט זה לקבל את הבקשה לדיון מחדש בקשר למועד המעבר.
אתי בנדלר: האם מועד המעבר יהיה ב-1 בינואר 2013, או שהוא יהיה כזה עם אפשרות לדחייה נוספת?
אופיר אקוניס: לא. 1 בינואר 2013.
אתי בנדלר: ככל שיוחלט לאפשר דחייה של המועד הקובע לא ניתן יהיה לגמור מחר את החוק.
אתי בנדלר: יש הרבה מאוד סעיפים שקובעים לוחות זמנים.
אתי בנדלר: ייתכן שיהיה צורך לפתוח כל מיני סעיפים.
אתי בנדלר: אני לא יכולה לומר את זה בלי לבדוק.
אתי בנדלר: הבדיקה הזאת לוקחת הרבה מאוד זמן.
אופיר אקוניס: תתאימו אחרי שתנסחו את הדבר.
אופיר אקוניס: אני חושב שהעיקרון הוא טוב.
זהר קדמון סלע: למה לאפשר דחייה?
זהר קדמון סלע: אנחנו מבקשים שלא תהיה אפשרות של דחייה נוספת של שנה ברפורמה.
אופיר אקוניס: אני אדבר על זה עם שר התקשורת.
זהר קדמון סלע: מאיזה נימוק נדרשת סמכות לדחייה בשנה נוספת?
אופיר אקוניס: השר רוצה שזה יהיה בידיו.
אתי בנדלר: תצאו מתוך הנחה שמדובר על 2013.
אתי בנדלר: לא ניתן יהיה להצביע על זה עכשיו,  כי אי אפשר לפתוח 4 פעמים כל סעיף.
אופיר אקוניס: נתחיל עם זה מחר.
אופיר אקוניס: אנחנו נעצור פה ונמשיך מחר.
אופיר אקוניס: נתחיל בבקשות לדיון מחדש ודיון מחדש.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה, אתה הסרת את בקשתך, הלא כך?
כרמל שאמה-הכהן: לא הסרתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתואם עם השר.
לאה ורון: בוועדת הכלכלה מורידים בקשות לדיון מחדש באופן מסודר ומודיעים, או מבעוד מועד בכתב או במעמד הישיבה.
אופיר אקוניס: יש בקשה לדיון מחדש של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ'.
אתי בנדלר: מדובר על סעיף 2(9) להצעת החוק שמוסיף את סעיף 53א1.
אתי בנדלר: עניין ה"קומות" לא מופיע כאן.
אתי בנדלר: הביאו רק דברים שהמשרד מבקש לתקן.
אופיר אקוניס: אבל המשרד לא קובע כאן הכול.
אופיר אקוניס: יש בקשה לדיון של חברת כנסת.
לאה ורון: אנו קוראים מן הנוסח שבעמודו הראשון כתוב "נוסח שהתקבל ממשרד האוצר לישיבת הוועדה ב-13.12.10".
לאה ורון: לדאבוננו הנוסח התקבל מן הממשלה רק אתמול בערב, לכן לא קיבלתם אותו לפני הדיון.
אתי בנדלר: חפשו את פסקה (9), המתחילה במילים: "אחרי סעיף 53א יבוא".
אתי בנדלר: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ', אני מבינה שאת מדברת על סעיף 53א1 המוצע, שכותרת השוליים שלו היא "איסור הגבלה או חסימה".
אתי בנדלר: זה הסעיף הידוע כסעיף הניטרליות ברשת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגשתי רביזיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מציעה לומר כי  אם מי שנמנה על קבוצת מנויים מבקש מבעל רישיון להסיר חסימה או הגבלה, יהיה בעל הרישיון חייב להסיר את החסימה או ההגבלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן מוצע לקבוע שאם בהוראה להסכם ההתקשרות לא ניתן לעשות זאת בציוד קצה רט"ן שניתן לו בהתקשרות האמורה, ייתן לו בעל הרישיון, על חשבונו, ציוד קצה רט"ן אחר, זהה או שווה ערך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, לא היתה לי שום כוונה לפגוע ב"קומות כשרות".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: התכוונתי שזה יחול למעט "קומות כשרות".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שזה חשוב מאוד לקבוצה שנמנית עם "הקומות הכשרות", ולכן, גברתי היועצת המשפטית, אם אנחנו לא יכולים להגביל את "הקומות הכשרות" להצעה הספציפית שלי הרי אני מושכת את ההסתייגות שלי.
ישראל חסון: מה זה "קומות כשרות"?
אתי בנדלר: אלה הטלפונים הכשרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין לי כוונה להפוך את הטלפונים הכשרים לטלפונים טרפים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אם משתמע שאין אפשרות להגביל בחוק – מה שלא רוצים גם חברי הכנסת מן המפלגות הדתיות והחרדיות לעשות, כפי שאמר חבר הכנסת מוזס, לערבב בין דת ומדינה – וזה פוגע בעצם ב"קומות" שלהם אז אני מושכת את ההסתייגות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח מאוד להגיש את ההסתייגות ובתנאי שזה לא פוגע ב"קומות הכשרות".
אתי בנדלר: כאשר התחלת לדבר נזכרתי בדיון האחרון שהתנהל כאן.
אתי בנדלר: אני מניחה שאת נסמכת אולי קצת על דברים שאמרתי בוועדה ובהתבסס עליהם הגשת את ההסתייגות, אז אנסה להבהיר את דבריי, ככל שאני זוכרת.
אתי בנדלר: קודם כול, ברור שאין כוונה לפגוע במה שנקרא "הקומות הכשרות".
אתי בנדלר: "הקומות הכשרות", למי שלא בקיא בעניין, מדובר על קבוצת מנויים שמקבלת מספרי טלפון עם מה שמכונה "מכשירים כשרים".
אתי בנדלר: אלה מכשירי טלפון ניידים שמוטבעת עליהם איזו טביעה, שיהיה ברור שמדובר בטלפונים כשרים.
אתי בנדלר: אלה טלפונים שחסומים לכל מיני יישומים.
אתי בנדלר: ברור שאין כוונה להסיר את החסימות מן הטלפונים שעליהם מוטבע אותו סימן היכר, מפני שבאמת יכול להיות שזה יגרום להטעיה של אנשים, משום שמישהו יראה טלפון שמוטבע עליו סימן כשר אך בפועל יסתבר שהוא איננו חסום ליישומים כאשר אותה קבוצת מנויים אכן מעוניינת באותן חסימות.
אתי בנדלר: אמרתי שאני סבורה שצריך להשלים את ההצעה, באופן שאם מישהו שנמנה על קבוצת מנויים – ואני רוצה להזכיר לחברי הכנסת, הצעת החוק בנוסח כפי שאושר בוועדה לפני שהוגשה בקשה לדיון מחדש איננה מגדירה קבוצת מנויים.
אתי בנדלר: קבוצת מנויים יכולה להיות קבוצה שחבריה הם אלה שמקבלים את הטלפון הכשר, אבל יכולה להיות גם חברי קיבוץ מסוים.
מנחם אליעזר מוזס: או למשל קבוצת חברי כנסת.
אתי בנדלר: יכולה להיות כל קבוצה שהיא.
אתי בנדלר: אני מנסה לחשוב מה מאפיין קבוצת מנויים.
אתי בנדלר: קבוצת מנויים היא קבוצה שחבריה אינם מעצבים בעצמם את חוזה ההתקשרות.
אתי בנדלר: חוזה ההתקשרות בינם ובין בעל הרישיון עוצב על-ידי אחד מחברי הקבוצה.
אתי בנדלר: כלומר, בא אחד מחברי הקבוצה לבעלת רישיון ואומר: אני מבקש שכל האנשים שאפנה אליך כחברי קבוצת מנויים יהיו חסומים ליישומים כאלה או אחרים בטלפון – לא יהיו להם כרטיסים, לא תהיה להם אפשרות לגלוש באינטרנט וכיוצא באלה.
אתי בנדלר: כאמור, אין לנו הגדרה, וזה יכול להיות גם קבוצת מנויים גדולה של מעביד מסוים, כאשר המעביד רוצה לחסום את עובדיו מאפשרויות לניצול מסוים של מכשירי הטלפון.
נגה רובינשטיין: אני מבקשת להבהיר שכאשר מדובר בקבוצת מנויים, אנחנו לא מדברים על גורם אחד, נניח כמו הכנסת, שיש לו 100 עובדים למשל, אלא על כל מנוי שעומד בפני עצמו וביחד הם מחליטים להיות קבוצה, כמו בקיבוץ.
נגה רובינשטיין: לא הקיבוץ מתקשר כישות משפטית אחת, אלא 500 חברי הקיבוץ, כל אחד מהם מתקשר, אבל הם באים כקבוצה.
אתי בנדלר: אני מסכימה אתך.
אתי בנדלר: אני רק רוצה לומר שגם לגבי מעביד, יכול להיות שהמעביד יגיד: תלכו לבעל רישיון מסוים, תתקשרו אתו, אני אממן לכם את חשבונות הטלפון בתנאי שתהיו מנויים על קבוצת מנויים מסוימת.
אתי בנדלר: זה בדיוק הבעיה שאמרתי, שהמונח הזה איננו מוגדר.
אתי בנדלר: כאשר אחד מחברי הקבוצה מבקש מסיבה זו או אחרת לעזוב את הקבוצה, הוא מפסיד את כל היתרונות שהיו לו מבחינת הוותק, או את מה שהוא שילם עבור המכשיר.
אתי בנדלר: הצעתי במקרה כזה לא לאפשר ליחיד לכפות לבטל את החסימות באותו מכשיר, בוודאי שלא, אלא לחייב את בעל הרישיון לתת לו מכשיר חדש שלא קשור לחסימות, כמובן עם מספר אחר – אני לא מדברת כרגע על ניידות מספרים – או שווה ערך, כדי שאותו אדם לא ייחשב כמנוי חדש מבחינת ההטבות שיש לו אצל אותו בעל רישיון או אצל בעל רישיון אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בעצם מה שאני מציעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מצד שני, אני פוגעת ב"קומות כשרות".
אתי בנדלר: מה שהצעתי לא פוגע ב"קומות הכשרות".
אתי בנדלר: זה מה שהצגתי, על כל פנים, בישיבה הקודמת.
מנחם אליעזר מוזס: "לפי העניין בעל הרישיון יקבע בהסכם ההתקשרות ביניהם" – הרי בנוסח החדש שהוגש על-ידי משרד האוצר יש תשובה לזה.
אתי בנדלר: אין שום נוסח חדש.
אופיר אקוניס: זה מה שהצבענו עליו בישיבה הקודמת.
אתי בנדלר: הנוסח של הממשלה לא מאפשר למי שרוצה לפרוש מאותה קבוצה.
אתי בנדלר: הוא חייב להיות מנוי חדש.
אתי בנדלר: זה המשמעות של הסעיף.
אתי בנדלר: אני סבורה שזה מרחיק-לכת.
אופיר אקוניס: זה היה בהסכמתך.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ', מה את מחליטה?
אופיר אקוניס: נצביע אם לפתוח את הדיון או לא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תצביע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברור לי על-פי מה שקורה כאן שאין לי רוב בכל מקרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפחות אצביע.
לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' מצביעה במקום חבר הכנסת אלי אפללו, חבר הכנסת נסים זאב מצביע במקום חבר הכנסת אמנון כהן, חבר הכנסת זאב אלקין מצביע במקום חבר הכנסת דני דנון.
אופיר אקוניס: מי בעד הצעת הרביזיה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד הצעת הרביזיה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ לסעיף 53א1 [סעיף 2(9) להצעת החוק] – 2  נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא נתקבלה.
אופיר אקוניס: הצעת הרביזיה לא נתקבלה.
אופיר אקוניס: בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש הן של חבר הכנסת שאמה והן של משרד האוצר באותו סעיף.
לאה ורון: משרד האוצר, לדאבוננו, לא הודיע לנו.
לאה ורון: הפתרון שלנו, מאחר וכבר הוגשה בקשה לדיון מחדש על סעיף 51א, היה וייפתח הסעיף, ואני מקווה מאוד שכן, גם משרד האוצר יוכל להגיש את הצעתו.
יהודה סבן: אנחנו בעד שהדיון ייפתח מחדש.
לאה ורון: לחברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' יש עוד בקשה אחת לדיון מחדש, מה שמופיע בסעיף ב' על סדר היום.
לאה ורון: היא מבקשת לקבוע כי ההוראות המוצעות לעניין תקרת הסכום שבעל זיכיון רשאי לגבות יחולו גם אם הביטול נעשה לאחר תום תקופת ההתקשרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברשותכם, אקרא את ההצעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מוצע בזה לתקן את נוסח סעיף 2(7)(ב) ולמחוק את המילים "במהלך תקופת ההתחייבות", או לחילופין להוסיף לאחר "במהלך תקופת ההתחייבות" את המילים "או לאחר תום תקופת ההתחייבות לתוכנית התעריפים".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אסביר את הצעתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הסתיימה תקופת ההתחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת לתקן את זה ל"במהלך תקופת ההתחייבות".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נניח שהחלטתי להפסיק את ההתקשרות באמצע תקופת ההתחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בתום הדיון שהתקיים ביום 24 בנובמבר 2010 בוועדת הכלכלה של הכנסת, אושר סעיף 2(7)(ב) לפרק ב' בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011-2012, בעניין הגבלת תשלום והפסד הטבה בשל ביטול הסכם למתן שירותי רט"ן, הקובע כדלקמן: "ביטל מנוי של בעל רישיון את הסכם ההתקשרות עמו במהלך תקופת ההתחייבות, לא יגבה בעל הרישיון מאותו מנוי תשלום שלא היה נדרש לשלם אלמלא הביטול".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משמעות סעיף זה כי חברות הסלולר לא יהיו רשאיות לגבות קנסות יציאה העולים על סכום התקרה הנקוב בחוק ממנוי שיבטל את הסכם ההתקשרות במהלך תקופת ההתחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואולם ניסוח הסעיף אינו מונע לכאורה ביטול הטבה על מחיר המכשיר אם המנוי יבטל את ההתקשרות בתום תקופת ההתחייבות לתוכנית, לא במהלך התקופה אלא בסיומה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו בעל הרישיון יכול להגיד: יש דבר שנקרא קנס ניתוק, או קנס חנוכה, או קנס איני-יודעת-איזה.
קריאה: הכול נכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תסבירי לי איך זה נכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רואה שזה נכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם היה נכלל לא הייתי מגישה הסתייגות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מכאן נוצר פתח לפרשנות המיטיבה עם חברות הסלולר ועיוות מסוים, בכך שקנסות היציאה יוגבלו כאשר המנוי מבקש לבטל את ההתקשרות במהלך תקופת ההתחייבות של 18 חודשים, אולם אין הגבלה כלל על קנסות או על החזר ביטול הטבות אם המנוי מבקש לסיים את ההתקשרות לאחר תקופת ההתחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מצב זה מאפשר לחברות הסלולר לעודד לקוחות להישאר בחברה בתנאיי המבצע ללא מחויבות ואז לקנוס אותם בבואם לעבור לחברה אחרת בעבור שווי ההטבה שניתנה כהנחה של מחיר המכשיר הסלולרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אני מובנת?
התקשורת משה כחלון: הבנתי מצוין.
התקשורת משה כחלון: אני יכול אפילו להסביר את ההצעה שלך.
אופיר אקוניס: נצביע מייד אחרי ההסבר המלומד של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ'.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מצביע כדי שיהיה רוב נגד ההצעה שלי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה דבר חשוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז על מה אתה מצביע?
אופיר אקוניס: על הרביזיה שלך, האם בכלל פותחים את הסעיף לדיון או לא.
אופיר אקוניס: תסיימי את ההסבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הבנתי שכולם הבינו את הצעת הרביזיה שלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת שלא יווצר מצב שבתום תקופת ההתחייבות, אחרי שהלקוח סיים את הכול, יאמרו לו: עכשיו תשלם קנס ניתוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שלא יהיה מצב שאחרי תקופת ההתחייבות מפילים עליו עוד קנסות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני מבקשת שבמקום המילים "במהלך תקופת ההתחייבות" ייכתב "לאחר או במהלך תקופת ההתחייבות".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת להוסיף את המילים "לאחר".
יעל כהן שאואט: אני סבורים שהנוסח הנוכחי של הסעיף מאפשר פרשנות שתפגע בצרכנים אם לאחר תקופת ההתחייבות לתוכנית חברות הסלולר יבקשו תשלום בגין המחיר המלא, מחיר המחירון של המכשיר.
יעל כהן שאואט: בישיבה שהתקיימה לפני שבועיים הסברתי, והצגתי הוכחות לכך, ויש עוד עשרות מכשירים כאלה, שמחיר המחירון של המכשירים בחברות הסלולר גבוה פי כמה ממחיר המחירון בשוק החופשי.
יעל כהן שאואט: אנו סבורים שיש צורך בהבהרה לפחות, כדי שנהיה בטוחים שברגע שהלקוח עוזב את החברה, גם אחרי 18 חודשים, לא יבקשו ממנו תשלום אחורנית על הזיכוי שהוא קיבל על המכשיר.
יעל כהן שאואט: אפשר לפרש את הסעיף לכאן או לכאן.
יעל כהן שאואט: לכן חשוב לנו לשמוע שאכן זאת כוונת משרד התקשורת וכוונת המדינה, למנוע ניצול לרעה גם של התיקון לחוק.
יעל כהן שאואט: כפי שחברות הסלולר עקפו את הגבלת תקופת ההתחייבות ל-18 חודשים כאשר הם מפתים את האנשים לקנות מכשירים ולשלם במהלך 3 שנים בתנאי שימשיכו להיות לקוחות שלהם במשך התקופה הזאת ואז ייהנו מזיכוי מסוים, וכאשר אני בודקת את המחיר אצל המתחרים בשוק החופשי אני רואה שבעצם גם אחרי הנחה משלמים מחיר הרבה יותר יקר, לכן אני רוצה לוודא את העניין הזה.
יהודה סבן: במהלך תקופת ההתחייבות קנס היציאה הולך ופוחת ככל שמתקרבים לסוף התקופה.
יהודה סבן: בחודש האחרון מכפילים את הסכום שנשאר באחד, וממש ברגע האחרון מכפילים באפס, כי כך נקבע בהצעת החוק.
יהודה סבן: לכן לא סביר שאם ביום האחרון של ההתקשרות יצטרכו לשלם אפס אז יום לאחר תום תקופת ההתחייבות יצטרכו לשלם קנס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה הבעיה להוסיף את המילה "לאחר"?
לאה ורון: מר יהודה סבן, תתייחס לנושא המכשירים.
ליאת גלזר: קודם כול, אם לאחר תקופת ההתחייבות עם עזיבת החברה מוטל קנס אז זה עוד תקופת התחייבות לפי ההגדרה שהגדרנו.
ליאת גלזר: הגדרנו "התחייבות" ככזו שביטול ההסכם במהלכה יש בגינו תשלום קנס.
ליאת גלזר: אם מוטל קנס בתקופה שהיא ללא התחייבות, מבחינת החוק זה תקופה עם התחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי את ההסבר.
ליאת גלזר: אם הלקוח סיים את ההתחייבות שלו ל-18 חודשים ובחודש ה-19 או ה-20 הוא רוצה לעזוב, ואומרים לו שמוטל עליו קנס עזיבה, סימן שהוא בהתחייבות, כי כך מוגדרת "התחייבות".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל כתוב 18 חודשים.
ליאת גלזר: לא כתוב.
ליאת גלזר: אין כאן תאריך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כך, הם יודעים שבעצם ההתחייבות היא ל-36 חודשים.
ליאת גלזר: לא אמרתי תאריך.
ליאת גלזר: אמרתי ש"התחייבות" מוגדרת כתקופה שאדם מתחייב מול בעל הרישיון לעשות מנוי ל-X זמן ואם הוא מפר את זה מוטל עליו קנס.
ליאת גלזר: כך הגדרנו "התחייבות", דבר שההפסקה שלו לפני תום התקופה גוררת קנס, בין אם זה 18 חודשים ובין אם זה 36 חודשים.
ישראל חסון: את בעצם אומרת שהגדרת "התחייבות" יכולה להיות להרבה מאוד דברים, לא רק להסכם לגבי קבלת שירות מסוים או מכשיר מסוים או אמצעי כזה או אחר.
ישראל חסון: זאת יכולה להיות התחייבות לגבי מכשיר או התחייבות לעסקה כוללת.
ישראל חסון: כך את טוענת.
ליאת גלזר: אני אומרת שההגדרה "התחייבות" היא דבר שאם אתה מפר אותו לפני סוף תקופת הזמן מוטל עליך בגינו קנס הפרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה סוף תקופת הזמן?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם התגלה היום ש-18 חודשים זה בעצם לא סוף תקופת ההתחייבות.
ליאת גלזר: לא כך אמרתי.
ליאת גלזר: לאחר תקופת ההתחייבות של 18 חודשים אם המנוי רוצה לעזוב לא מוטל עליו קנס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן מוטל עליו קנס.
ליאת גלזר: אסביר בנפרד לגבי המכשירים.
ליאת גלזר: את דיברת על כך שימציאו קנס עזיבה, דמי ניתוק.
ליאת גלזר: אני אומרת: אם ייגבו דמי ניתוק על התקופה שלאחר 18 החודשים סימן שגם בה יש התחייבות.
אתי בנדלר: אני מבקשת לחדד את השאלה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ'.
אתי בנדלר: נניח שלצורך העניין יש התחייבות לקבלת שירותים במשך 18 חודשים, ועבור המכשיר משלמים במשך 36 חודשים.
אתי בנדלר: לצורך העניין, הסתיימה תקופת התחייבות לקבלת שירותים ואחרי 30 חודשים עובר הלקוח לחברה אחרת.
אתי בנדלר: בתקופה שבין 18-30 חודשים הוא נשאר באותה חברה בלי התחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חבר הכנסת אופיר אקוניס, אתה לא מקשיב.
אופיר אקוניס: אנחנו מנסים לעזור לך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שיש לכם רוב כאן.
אופיר אקוניס: מי מדבר על רוב?
אופיר אקוניס: אולי נצביע אתך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפסיק לדבר אם זה לטובתי.
לאה ורון: ההוכחה הניצחת לכך היא הסעיף הקובע שלא יהיה רשאי בעל רישיון - - -
אופיר אקוניס: יש שאלה לשר התקשורת.
אתי בנדלר: אני באמצע הצבת שאלה כדי שייתנו מענה.
אופיר אקוניס: רק רגע, לשר התקשורת יש שאלה למועצה לצרכנות.
התקשורת משה כחלון: עו"ד יעל כהן, האם את חוששת מכך שבסוף תקופת ההתחייבות חברות הסלולר ימצאו איזה שֵם – חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' קראה לזה דמי התנתקות – וישיתו קנס נוסף על הצרכן?
התקשורת משה כחלון: לא זה החשש שלך?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מתכוונת גם לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אינני יודעת לְמה היא מתכוונת.
ישראל חסון: אדוני השר, כולם כאן מדברים ואף אחד לא מקשיב.
ישראל חסון: אני לא אומר את זה לך.
אופיר אקוניס: כולם מקשיבים.
אופיר אקוניס: בעקבות ההערה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' אנחנו חושבים על הפתרון.
אופיר אקוניס: אנחנו לא עושים כאן דברים אוטומטיים, בניגוד לְמה שחושבת חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ'.
אופיר אקוניס: אולי הצלחת לשכנע?
ישראל חסון: אתה עוד לא יודע בְמה היא היתה אמורה לשכנע.
אופיר אקוניס: על זה בדיוק התייעצנו.
ישראל חסון: אני מנסה עכשיו ליישר את הפערים מול השר.
ישראל חסון: מה שחברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' ומה שעו"ד ליאת גלזר מן הייעוץ המשפטי של משרד התקשורת אמרו, האם יכולות להיות כמה שכבות של התחייבות?
אתי בנדלר: התשובה, קודם כול, היא כן.
ישראל חסון: היא אומרת שההתחייבות שכתובה כאן, של 18 חודשים, היא לא בהכרח ל-18 חודשים בנושאים הבאים.
אופיר אקוניס: נכון, כך היא אומרת.
אופיר אקוניס: הבנו את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת בעיה.
אתי בנדלר: השאלה היא, לצורך העניין, הסתיימה תקופת ההתחייבות לשירותים ונמצאים בתקופת תשלומים עבור המכשיר.
ליאת גלזר: זה לא התחייבות.
ליאת גלזר: זה תשלומים.
אתי בנדלר: אחת משתיים: אם לאחר תקופת ההתחייבות הוא ממשיך לקבל שירותים מאותה חברה, ולאחר 30 חודשים הוא רוצה להיפרד ממנה, יכולה החברה, לפי הטענה שמושמעת כאן, לומר לו: אתה יכול להתנתק מאתנו, אין בעיה, אין לך כבר תקופת התחייבות, אתה אחרי תקופת ההתחייבות של השירותים, אבל אם אתה רוצה להפסיק לקבל מאתנו שירותים תשלם כרגע עבור המכשיר.
אתי בנדלר: מחיר המחירון של המכשיר הוא 50,000 שקל, אנחנו נתנו לך אותו במחיר של 500 שקלים, עכשיו תן לנו את יתרת התשלום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בדיוק על זה אני מדברת.
אתי בנדלר: האם זה נמנע על-ידי הנוסח?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא נמנע.
ליאת גלזר: את זה אנחנו רוצים להסדיר.
אופיר אקוניס: יכול להיות שהממשלה תשנה את עמדתה.
אתי בנדלר: אולי יש לזה תשובה.
אתי בנדלר: בואו נשמע את התשובה שלהם.
נגה רובינשטיין: ברור שעל המכשיר חייבים להמשיך לשלם את התשלומים החודשיים כפי ששולם קודם לכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה מה גובה התשלומים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה מה הבעיה שלכם להוסיף את המילה "לאחר".
נגה רובינשטיין: זה לא פותר את הבעיה שהצגת.
אתי בנדלר: יש לזה  תשובה או אין לזה תשובה?
נגה רובינשטיין: אפשר להסביר ולהבהיר, אם צריך.
אופיר אקוניס: מי בעד הבקשה לדיון מחדש בסעיף 51א(ב)?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד ההצעה לדיון מחדש בסעיף 51א(ב) – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
אופיר אקוניס: בקשת חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' נתקבלה והסעיף נפתח לדיון מחדש.