GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהל בן-נר: ערכנו בדיקות יסודיות מאוד לגבי הזמן שייקח לנו להיערך.
יהל בן-נר: אם לא תתנו לנו זמן ואם לא תבינו שעדכון בחברת סלולר, אפילו עדכון קטן – ואני חיה את זה כבר שנים רבות – הוא דבר מאוד-מאוד מורכב: צריך לתת פקודה לארגון, שירות לקוחות צריך להבין את זה, אלפי נציגים, מערכות הכספים צריכות לתמוך בזה, מערכות IT צריכות לתמוך בזה, אנשים צריכים לקבל מידע נכון, אחרת נהיה חשופים לתביעות ייצוגיות.
יהל בן-נר: אני סבורה שהכנסת לא רוצה לחשוף אותנו ברמה המשפטית.
יהל בן-נר: אף אחד במשרד התקשורת – ואני לא באה בטענות, אני רק אומרת דבר שהוא נכון עובדתית חד-משמעית – לא בדק כמה זמן באמת יידרש לנו כדי להיערך לדבר הזה.
רוברט טיבייב: לא כדאי לך להיכנס לזה.
יהל בן-נר: לכן אני אומרת באחריות מן הצד שלי שייקח לנו זמן רב להיערך.
יהל בן-נר: בארכה של חודש או חודש וחצי – אתם אולי סבורים שאתם עושים לנו טובה, אבל האמת היא שזה פשוט לא מספיק.
יהל בן-נר: אנשים יחכו שעות על הקו עד שנציג יגיד להם את הסכום לחיוב וזה רק יפגע בצרכנים.
יהל בן-נר: אני רוצה לומר לפרוטוקול, אנחנו רוצים לא להיות חשופים לדבר הזה.
יהל בן-נר: אם אין הבנה לגבי הזמן שייקח לנו להיערך, זה בעייתי, וחבל.
רוברט טיבייב: חודש לא מספיק?
יהל בן-נר: לא, ממש לא מספיק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יודעים כבר זמן רב שזה מה שהולך להיות.
יהל בן-נר: אנחנו היום ב-13 בדצמבר ואפילו היום יש תיקונים.
יהל בן-נר: איך את אומרת שאנחנו יודעים?
יהל בן-נר: איך אפשר להגיד דבר כזה בכלל?
יהל בן-נר: בכל דקה יש שינוי.
יהל בן-נר: לפני 10 ימים זה בכלל היה 8% גם אחורה וגם קדימה, גם עסקי וגם פרטי.
יהל בן-נר: אנחנו לא יכולים כל פעם להיערך ימינה ושמאלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הדבר היחיד שמשתנה הוא שיעור הקנס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כבר זמן רב מדברים על ביטול קנסות יציאה וגם הוגשו הצעות חוק בעניין זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה גם מופיע בחוק ההסדרים.
התקשורת משה כחלון: לא רק זה.
התקשורת משה כחלון: גם הם הודיעו שיבטלו את קנסות היציאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: "פרטנר" היתה אחת החברות הראשונות שהודיעה שהיא תבטל את הקנסות.
יהל בן-נר: אני לא מתווכחת על זה.
יהל בן-נר: אבל צריך לזהות את הלקוח במערכות.
יהל בן-נר: אם הלקוח רוצה לעזוב ולעבור ל"סלקום" צריך לדעת מי זה, לשמר אותו, להציע לו הצעה.
יהל בן-נר: אלה דברים שאורכים זמן.
יהל בן-נר: אי אפשר להתעלם מכך.
יהל בן-נר: אם אתם מתעלמים, עליכם רק לדעת שאתם מתעלמים לחלוטין, זה הכול.
יהל בן-נר: אנשים פשוט יחכו שעות על הקו כדי לקבל אינפורמציה.
יהל בן-נר: זה הכול.
יעל כהן שאואט: גם ככה הם מחכים שעות.
יהל בן-נר: אם את דואגת לצרכנים, זה הזמן שלך להתערב.
יעל כהן שאואט: תגידו להם 8% מן התשלום הנותר, זה מספיק.
איתמר ברטוב: אין בעיה, אם החוק יקבע שזה מה שאנו יכולים לומר, אנחנו נאמר.
איתמר ברטוב: אני בטוח שלא זאת כוונת משרד התקשורת.
איתמר ברטוב: אני בטוח שמשרד התקשורת רוצה שלקוח שמתקשר אליי יקבל מידע מדויק, ואנחנו נעשה את זה, וזה חשוב, ואני מכבד את זה.
איתמר ברטוב: אגב, כל בדיקה של העניין הזה על ידי משרד התקשורת – אני אכבד אותה ואעמוד מאחוריה.
איתמר ברטוב: אני מבקש לבדוק את העניין הזה בכובד-ראש.
איתמר ברטוב: זאת בקשתי.
איתמר ברטוב: אני לא מבקש את זה ב"שלוֹף".
איתמר ברטוב: אני אומר מראש, אם אפשר להשאיר את העניין הזה להחלטה של משרד התקשורת, שמישהו שמכיר את המערכות יגיד מה משך הזמן שנדרש לצורך הפיתוח – אני אעמוד בזמן הזה, שלא יהיה לכם ספק.
התקשורת משה כחלון: היתה כאן הצעה של המשרד.
התקשורת משה כחלון: 30 ימים נראה לי בסדר.
התקשורת משה כחלון: אם יהיו בעיות, נדבר בהמשך.
איתמר ברטוב: אפשר לקבוע, בצד ה-30 ימים, שלשר יהיה שיקול דעת לתת לנו הארכת מועד אם ימצא לנכון שיש בכך צורך?
אתי בנדלר: סליחה, דחיית תחילה של חוק בעייתית מאוד.
יהודה סבן: רק הסעיף הקשור לקנסות היציאה.
אתי בנדלר: מדובר על דחיית התחילה לגבי לקוחות שההסכם איתם נחתם לפני תחילת החוק.
איתמר ברטוב: בוודאי.
איתמר ברטוב: אני לא יכול לטעון קדימה שהעניין מסובך.
איתמר ברטוב: לזה אני יכול להיערך עכשיו.
איתמר ברטוב: אני חותם עם לקוח ומכניס את ההסכם למערכת.
רוברט טיבייב: בשיקול הדעת של שר התקשורת.
אתי בנדלר: אני רוצה להגיד לכם מה הבעיה מבחינתי, איך אני רואה את הדברים, והוועדה יכולה כמובן להחליט כרצונה.
אתי בנדלר: אלפי, אם לא עשרות אלפי לקוחות מצפים לראות מה תהיה החלטת הוועדה.
אתי בנדלר: הם רוצים לדעת מתי הם יוכלו להתנתק מחברת הסלולר שאליה הם כבולים היום ולעבור לחברה אחרת בלי לשלם קנסות יציאה.
אתי בנדלר: מה בעצם הוועדה אומרת היום בסופו של דבר?
אתי בנדלר: הוועדה לא החליטה מתי תהיה התחילה, זה נשאר פתוח.
אתי בנדלר: אנשים לא יוכלו לכלכל את צעדיהם.
אתי בנדלר: זה בעייתי.
יהל בן-נר: כבוד השר, אנחנו מזמינים את הנציג שלך לבוא אלינו, לשבת אצלנו יומיים ולראות את המשמעות.
יהל בן-נר: בבקשה תבואו ותראו, אין בעיה, הכול שקוף ופתוח.
איתמר ברטוב: אפשר לקבל החלטה בעוד כמה ימים ובינתיים לבקש ממשרד התקשורת לבחון את העניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אין אפשרות טכנית כזאת.
אתי בנדלר: אולי אפשר לקבוע שהשר יהיה רשאי לדחות את תחילת הסעיף הזה לגבי הסכמים שנערכו בעבר ב-30 ימים נוספים, או בתקופה שלא תעלה על ...
התקשורת משה כחלון: אבל בכול מדובר על הסכמים שנערכו בעבר.
אתי בנדלר: אפשר שהשר יהיה רשאי לדחות את התחילה לתקופה שלא תעלה על X ימים, כפי שייקבע בחוק הראשי.
אתי בנדלר: אז תהיה איזו מסגרת כללית ויידעו על מה מדובר.
אתי בנדלר: אפשר לכתוב שהשר רשאי לדחות לתקופה שלא תעלה על 30 ימים נוספים, או בסך הכול על 60 ימים.
התקשורת משה כחלון: אז החוק ייכנס לתוקף באופן מיידי ותהיה לי אפשרות לדחות?
נגה רובינשטיין: מתי יעשו את זה?
נגה רובינשטיין: צריך לעשות את זה כבר במהלך 30 הימים.
התקשורת משה כחלון: במהלך השבועיים.
נגה רובינשטיין: אבל החוק עוד לא נכנס לתוקף, אז איך תקבל החלטה על סמך זה שהחוק עוד לא נכנס לתוקף?
רוברט טיבייב: השר יעשה הערכת מצב, יבדוק.
נגה רובינשטיין: אחרי 30 ימים יצטרך להחליט אם מוכן להאריך את זה או לא.
התקשורת משה כחלון: לא, אני לא מוכן.
התקשורת משה כחלון: תצביעו על חודש ימים.
אתי בנדלר: כלומר, תהיה ארכה של 30 ימים בלבד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כלומר, הסעיף הזה יחול מ-1 בפברואר 2011.
אתי בנדלר: העיקרון הוא כדלקמן: הוראות תחילתו של סעיף 51א לחוק התקשורת כנוסחו בחוק זה לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות בינו ובין בעל רישיון כאמור באותו סעיף – ב-1 בפברואר 2011.
אתי בנדלר: לגבי הסכמי התקשרות שנעשו לפני תחילתו של החוק – התחילה ב-1 בפברואר 2011.
איתמר ברטוב: בכל זאת אנחנו מציעים לשקול לקבוע לפחות את 1 במרס 2011.
איתמר ברטוב: עברנו כאן תהליך חקיקה כל-כך ארוך, עם כל-כך הרבה סעיפים משמעותיים.
איתמר ברטוב: לא הייתי עומד על העניין הזה אם לא הייתי משוכנע שיש בעיה אמיתית, ולא משנה מה נעשה, לעמוד בזמנים שנקבעו לנו.
איתמר ברטוב: מדובר כאן במהפיכה ובשינוי אך לא מתקיים דיון על הדברים הללו.
איתמר ברטוב: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שאנחנו לא מסוגלים לבצע.
איתמר ברטוב: הרי לא משנה אם ינערו אותנו.
איתמר ברטוב: אם אנחנו לא מסוגלים, לא נוכל לעשות את זה.
איתמר ברטוב: אני מציע לשקול שוב לתת לנו לפחות עד 1 במרס.
יהל בן-נר: זה לא דיון תיאורטי.
איתמר ברטוב: אגב, לקוחות לא עוזבים.
איתמר ברטוב: אני סבור שהדבר הבסיסי הוא שכאשר לקוח מתקשר אוכל לתת לו תשובה.
יהל בן-נר: שיהיה ברור שכל החלטה שמתקבלת כאן היום מתקבלת ברמה שרירותית לגמרי.
יהל בן-נר: לא נערכה בדיקה של העניין הזה.
יהל בן-נר: רק שיהיה ברור, לפרוטוקול.
ערן פולק: אנחנו מציעים לקבל את הסעיף כפי שהוצע, כאשר יינתן חודש ימים.
ערן פולק: ככל ששר התקשורת, בזמן שנותר עד שהחוק יעלה לקריאה השנייה והשלישית, יחשוב שצריך לשנות את הסעיף או להאריך את המועדים, הוא יוכל להגיש את זה בהסתייגות.
לאה ורון: כלומר, הוא ינצל את התקופה על מנת לבחון את כל הנתונים, וככל שימצא לנכון יוכל לבקש תיקון.
אתי בנדלר: אם כך, אני מציעה אחרת.
אתי בנדלר: אני מציעה שהשר יודיע שהוא מבקש להגיש הסתייגות, שהוא יהיה רשאי לדחות את מועד התחילה בשלושים ימים נוספים, וכמובן שעד שאכין את הצעת החוק להנחה השר יכול למשוך את ההסתייגות.
רוברט טיבייב: או למשוך את כל הצעת החוק ...
אתי בנדלר: "תחילתו של סעיף 51א לחוק כנוסחו ...
אתי בנדלר: לגבי מנויים שביטלו הסכם התקשרות שנחתם לפני 1 בינואר 1011 – תהיה ב-1 בפברואר 2011", וההסתייגות של השר: "השר יהיה רשאי לקבוע כי המועד יוארך ב-30 ימים נוספים".
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד סעיף 51א, על-פי העקרונות שהוצגו – 3 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף נתקבל פה אחד.
אתי בנדלר: אדוני השר, אני רושמת הסתייגות מפיך, אלא אם כן תודיע לי שאתם חוזרים בכם מן ההסתייגות.
כרמל שאמה-הכהן: נמשיך בקריאת סעיפי הצעת החוק.
לאה ורון: חבר הכנסת רוברט טיבייב מחליף כממלא מקום יושב-ראש הוועדה את חבר הכנסת כרמל שאמה, שמחליף את חבר הכנסת אופיר אקוניס.
ליאת גלזר: נקרא כעת את סעיף 51ב.
ליאת גלזר: אנו מציעים בסעיף איזה תיקון ואקרא כבר את הנוסח המעודכן.
ליאת גלזר: אגיד מראש, שלעומת הנוסח שמופיע בכחול, ביקשנו למחוק את סעיף קטן (ב).
ליאת גלזר: ייתכן שאחר-כך בעריכה לא יהיה צורך בכלל בסעיפים קטנים בסעיף הזה.
ליאת גלזר: אקרא כרגע שני סעיפים קטנים, זה יהיה נוח יותר, אבל בעריכה נהפוך את זה לסעיף אחד.
סמי מועלם: אז לא יהיה גם צורך בהגדרה "כרטיס אשראי".
ליאת גלזר: נכון.
ליאת גלזר: לכן אני אומרת שיהיה צורך בסוף רק בסעיף אחד, בלי סעיפים קטנים.
ליאת גלזר: אין צורך בהגדרה "כרטיס אשראי" כי אין בה שימוש מכיוון שאנחנו מציעים למחוק את סעיף קטן (ב).
ליאת גלזר: אסביר את הסעיף.
ליאת גלזר: עו"ד בנדלר, את רצית להוסיף כאן הבהרה בעקבות הדיון הקודם.
אתי בנדלר: לא הבהרה אלא הוראה.
ליאת גלזר: זאת הבהרה, מכיוון שלכולנו כאן ברור שזה יהיה המצב.
ליאת גלזר: אנחנו מבקשים בסעיף הזה להגיד שכאשר המנוי מבקש להיפרד מבעל הרישיון, היום יש פרקטיקה שעל-פיה לוקחים את כל יתרת התשלומים שלו, כאמור מחיר המכשיר מחולק ל-36 תשלומים, וכאשר המנוי מבקש לעזוב אומרים לו: "בסדר, עכשיו את כל מה שנותר לך לשלם עד הסוף תשלם לי בבקשה בתשלום אחד".
ליאת גלזר: אנחנו מבקשים למנוע את הפרקטיקה הזאת ולומר בעצם שהמנוי ימשיך לשלם את התשלומים כפי ששילם קודם לכן.
ליאת גלזר: הוא מפסיק להיות מנוי של בעל הרישיון, אבל את התשלומים על ציוד הקצה הוא ימשיך לשלם.
ליאת גלזר: כמו כאשר קונים כל מוצר אחר בתשלומים, ממשיכים לשלם.
ליאת גלזר: הכוונה, שברורה גם למפעיל, היא שהמנוי ימשיך לשלם את התשלום החודשי ששילם קודם לכן עבור המכשיר – 50 שקל בחודש, 100 שקל בחודש.
ליאת גלזר: אפשר להבהיר את זה כפי שעו"ד אתי בנדלר ביקשה.
שמעון בן דוד: הכוונה למחיר המכשיר, כלומר לחלק היחסי באותה תוכנית שכולל את המכשיר עצמו.
שמעון בן דוד: לפעמים אומרים למנוי שהמכשיר עולה 19 שקלים והתוכנית שווה 34 שקלים, אז ה-19 שקלים של המכשיר זה מה שעל המנוי להמשיך לשלם.
ליאת גלזר: אם אומרים לך בהתחלת ההתקשרות שמחיר המכשיר הוא 1,000 שקלים ומחלקים ל-10 חודשים, לצורך עניין, כל חודש 100 שקלים, אז תמשיך לשלם 100 שקלים בחודש עד סוף התקופה.
אתי בנדלר: למען הסר ספק, ונבדוק בשלב האחרון של הנוסח אם אכן יש בכך צורך, ייקבע כי יתרת התשלומים עבור ציוד הקצה תהיה יתרת התשלומים שהיה משלם המנוי אילולא ביטל את הסכם ההתקשרות.
אתי בנדלר: כלומר, שמחיר המחירון לא יהיה שונה ממחיר החיוב.
ליאת גלזר: אנחנו סבורים שזה ברור, אבל אפשר להבהיר את זה, שלא יהיה אפשר לא להבין.
לאה ורון: זה לא נותן מענה לפער בין המחירים הגבוהים של המכשירים שנגבים על-ידי חברות הסלולר.
ליאת גלזר: לא, אבל בזה עסק סעיף אחר שבו ביקשנו להרחיב את התחרות, להקל על הייבוא.
רוברט טיבייב: דווקא נשמע הגיוני.
יעל כהן שאואט: שלא תהיה אפשרות לבטל את ההטבות שקיבל המנוי.
ליאת גלזר: ההטבות שמצויות בצריכה – זה דבר אחר.
ליאת גלזר: הסעיף הזה קובע: אם הפסקתי את ההתקשרות, אני כבר לא מנויה יותר של בעל הרישיון, אני ממשיכה לשלם על ציוד הקצה את התשלומים החודשיים.
ליאת גלזר: כמו כאשר אני קונה מקרר ומשלמת ב-36 תשלומים, עכשיו אמשיך לשלם את התשלומים עבור ציוד הקצה.
רוברט טיבייב: כאילו לא ביטלו את העסקה.
ליאת גלזר: עשינו רגולציה, שהלקוח יכול לקחת את המכשיר שלו וללכת לחברה אחרת ולקבל גם את הזיכויים.
ליאת גלזר: אומרים לו: אם דיברת ב-100 שקלים בחודש תקבל זיכוי של 50 שקלים.
ליאת גלזר: זה ברגולציה אחרת.
רוברט טיבייב: יש הערות?
רוברט טיבייב: אין.
רוברט טיבייב: אני מאשר את סעיף 51ב, עם התוספת, פה אחד.
רוברט טיבייב: נמשיך הלאה.
נגה רובינשטיין: צריך להתייחס לסעיף התחילה, מתי זה ייכנס לתוקף.
ליאת גלזר: הסעיף שקראנו, כמו שאר הסעיפים בחוק, ייכנס לתוקף עם תחילת חוק ההסדרים.
ליאת גלזר: הסעיף הזה קובע שכאשר מנוי עוזב את החברה היא לא יכולה להאיץ את התשלום עבור ציוד הקצה שלו.
יהל בן-נר: זה בסדר, אבל צריך לדבר על זה.
יהל בן-נר: לא טריוויאלי שזה ייכנס לתוקף ב-1 בינואר.
שמעון בן דוד: למה לא?
יהל בן-נר: כי זה מצריך פיתוח רציני של המערכות, בדיוק בשל הסיבה שהסברתי קודם.
יהל בן-נר: אנחנו צריכים לדעת, כאשר המנוי עוזב, להמשיך להוציא לו חשבוניות רק על ציוד קצה.
יהל בן-נר: זה לא דבר טריוויאלי במערכות.
דורי צ'יקו: צריך להבין שהיום כל לקוח שלי שאני מוציא לו חשבונית הוא אך ורק לקוח שיש לו קו טלפון ב"סלקום".
דורי צ'יקו: אלה לקוחות שאני יודע להוציא להם חשבוניות.
דורי צ'יקו: עכשיו מבקשים שאוכל להוציא חשבוניות גם ללקוחות שהם כבר לא מנויים, שהתנתקו, ואחרי שהתנתקו אצטרך להמשיך להוציא להם חשבוניות.
דורי צ'יקו: הם לא מופיעים אצלי כמנוי פעיל במערכת.
דורי צ'יקו: זה דבר שדורש פיתוח.
רוברט טיבייב: אין לך את זה בזיכרון של המחשב?
דורי צ'יקו: במערכות המחשוב הוא מופיע, אבל אני לא יודע להפיק לדבר כזה חשבונית.
שמעון בן דוד: להפיק לו חשבונית על כל הסכום אתה כן יכול?
דורי צ'יקו: זה ברגע הניתוק, אז הוא עוד לקוח שלי.
שמעון בן דוד: ואתה ממשיך להיות בקשר עם הלקוח הזה ולהזמין אותו לדיונים בבתי-המשפט.
דורי צ'יקו: אתה צודק, אבל זה לא להנפיק חשבונית.
דורי צ'יקו: יש הבדל בין שליחת חשבונית ובין הליך גבייה.
דורי צ'יקו: אלה שני דברים שונים.
רוברט טיבייב: עכשיו מתחילים להמציא דברים.
רוברט טיבייב: הייתי ממש הוגן אתכם.
יהל בן-נר: כבוד היושב-ראש, העובדה שניתנה לנו ארכה בסעיף הקודם, אין זה אומר שאנחנו לא צריכים ארכה גם כאן.
יהל בן-נר: אני לא מבינה את הכיוון.
יהל בן-נר: אנחנו צריכים זמן להיערך.
יהל בן-נר: אנחנו חברות ציבוריות גדולות.
יהל בן-נר: אנחנו צריכים לדעת לא לספור כמנויים את האנשים שמקבלים מאתנו חשבונית רק על ציוד קצה.
יהל בן-נר: יש לזה השלכות כספיות, יש לזה השלכות מבחינת דוחות כספיים.
יהל בן-נר: זה לא צחוק.
יהל בן-נר: נתתם ארכה בסעיף הקודם, בסדר, תודה רבה, היא לא מספקת, אבל צריך לתת ארכה גם כאן.
יהל בן-נר: זה לא אחד במקום השני.
יהל בן-נר: מר יהודה סבן גם יודע שאנחנו צריכים ארכה.
נגה רובינשטיין: אנחנו לא יודעים על צורך בארכה.
אתי בנדלר: אני רוצה להסביר על מה מדובר כאן.
אתי בנדלר: חוק ההסדרים כולו, בסעיף אחר שלו נקבע שהוא נכנס לתוקפו ב-1 בינואר 2011, אלא אם כן יש הוראה ספציפית אחרת.
אתי בנדלר: כאן לא הוצעה שום הוראה אחרת, ולכן נקודת המוצא היא שהתחילה תהיה ב-1 בינואר 2011.
אתי בנדלר: באות החברות בעלות הרישיון ואומרות: הסעיף הזה, שמחייב אותנו להמשיך לחייב בתשלומים עבור מכשיר קצה בלבד, מחייב אותנו להוציא חשבוניות למי שאיננו מנוי שלנו, וזה דורש זמן היערכות.
אתי בנדלר: לנקודה הזאת אני צריכה לקבל תשובה מקצועית, האם זה נכון או לא נכון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את מי את שואלת?
אתי בנדלר: את משרד התקשורת ואת משרד האוצר.
יהל בן-נר: לא תקבלי תשובה.
יהל בן-נר: הם לא בדקו.
אתי בנדלר: אומרות בעלות הרישיון שכל החשבוניות שהוציאו היו רק לגבי לקוחות ואין להם מערכת שיודעת לזהות את מי שאינם לקוחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על מה הם מדברים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראשית, זאת תחרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יקטינו ללקוחות את התעריף ואז הלקוחות יישארו אצלם.
רוברט טיבייב: מישהו ממשרד התקשורת יכול להתייחס לזה?
נגה רובינשטיין: אנחנו לא יודעים על הצורך בהארכה.
יהל בן-נר: אתם לא יודעים כי לא בדקתם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הלקוח לא עזב אתכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הפרטים שלו במחשב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יודעים את המספר שלו, היכן הוא גר ויש לכם את מספר כרטיס האשראי שלו.
יהל בן-נר: זה לא קשור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה כל מה שלא מתאים לכם אתם אומרים שאיננו קשור.
יהל בן-נר: אסביר.
יהל בן-נר: יש לי מנוי שאני מנהלת אותו במערכת מסוימת עד היום.
יהל בן-נר: אני יודעת שהוא קנה אצלי מכשיר והוא גם צורך ממני שירותים.
יהל בן-נר: מחר אני צריכה לדעת להמשיך להוציא למנוי הזה חשבוניות רק על ציוד.
יהל בן-נר: צריך לנתק אותו מן המערכת הזאת ולהעביר אותו למערכת אחרת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תעשו לי טובה, לא צריך לזלזל באינטליגנציה שלנו.
יהל בן-נר: אני לא מזלזלת.
יהל בן-נר: אני אומרת דברים שנבדקו על-ידי מערכות ה-IT שלנו.
יהל בן-נר: שהם יגידו שאני לא צריכה.
רוברט טיבייב: הבנו את הרעיון.
רוברט טיבייב: אני מבקש לשמוע את התשובה של הייעוץ המקצועי של משרד התקשורת.
קובי שמש: אנחנו מתנגדים.
קובי שמש: אנחנו רוצים שהסעיף הזה ייכנס לתוקף ב-1 בינואר.
יהל בן-נר: בדקתם את זה?
דורי צ'יקו: כמי שעבד ב"סלקום" אתה מכיר את המערכות ויודע את הקשר שבין billing ובין היות האדם לקוח פעיל ברשת.
קובי שמש: לדעתנו סביר שתוכלו לעמוד בדרישות בנוגע לציוד קצה ב-1 בינואר.
יהל בן-נר: אני רוצה לראות רפורמה אחת שעוברת בממשלה ב-13 בדצמבר ושהמדינה יודעת להיערך אליה ב-1 בינואר.
יהל בן-נר: אין דבר כזה.
יהל בן-נר: כל הזמן אתם משנים את החוק ואתם מצפים שאנחנו נהיה מוכנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה שהם ירגישו שיש להם עם מי לדבר.
לאה ורון: עבור כל ספקי השירותים, בטעות או שלא בטעות, הם יודעים תוך יום אחד לחייב תשלומים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יודעים שהחוק הזה עומד להיחקק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם שולחים יפה מאוד חשבונות של קנסות, של תשלומים, תוך שנייה.
לאה ורון: של קשר עם ספקי תוכן חיצוניים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יפה שאתם מנסים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את יודעת יפה מאוד שלפני שבועיים ביקשתי, באשר למלאי, לתת לכם 3 חודשים, כי זה נשמע לי הגיוני.
יהל בן-נר: נכון, וגם כאן זה הגיוני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא. כאן זה לא הגיוני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאן יש לך לקוח, את יודעת שהוא כבר לא צורך מכם שירותים של שיחות, אבל הוא חייב לך כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא מופיע בחשבונות שלכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולנו ניהלנו מערכות של חשבוניות.
דורי צ'יקו: הוא כבר לא מופיע כלקוח.
דורי צ'יקו: זאת בדיוק הנקודה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה, הוא מת?
דורי צ'יקו: מבחינת מערכת הגבייה – כן, הלקוח הזה כבר "מת".
דורי צ'יקו: מבחינת מערכת הגבייה אנחנו לא יודעים להוציא חשבונית כזאת.
יהל בן-נר: מדובר כאן בחברות ציבוריות.
יהל בן-נר: משרד התקשורת לא בדק את זה, הוא סתם אומר.
רוברט טיבייב: שמענו.
רוברט טיבייב: שמענו גם את העמדה של משרד התקשורת.
אתי בנדלר: אני מבקשת להבהיר שבפני הוועדה אין נתונים כדי שתוכל להביע עמדתה בעניין הזה.
אתי בנדלר: לכן בנושא הזה אין לוועדה ברירה אלא להסתמך על אנשי המקצוע.
אתי בנדלר: יושב כאן נציג משרד התקשורת ואומר בקול ברור ובטוח שברור לו שניתן לעשות את זה.
דורי צ'יקו: נשמח לקבל התייחסות לשאלה איך משרד התקשורת יודע את זה, על בסיס מה, איזו בדיקה הוא ערך וכיצד הוא מבין את זה.
אתי בנדלר: גם נציגי משרד האוצר לא סותרים את הטענה הזאת.
יהודה סבן: ההחלטה על הצעת החוק נתקבלה בממשלה באמצע חודש יולי 2010 והוגשה לכנסת לפני זמן רב.
יהודה סבן: החברות ראו את הצעת החוק הזאת ויכלו להיערך מבעוד מועד.
יהודה סבן: אנו סבורים שלא נכון לדחות את התחילה.
דורי צ'יקו: חברי הכנסת הכניסו שינויים, כולל היום, בהצעת החוק שאתה אומר שהיינו צריכים להיערך אליה כבר לפני כמה חודשים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ידעתם שהצעת החוק הזאת תתקבל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה חשבתם, שבסוף תצאו מזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ידעתם שזה יבוא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אם לא היום אלא עוד שבועיים או עוד חודש, אבל זה יבוא.
דורי צ'יקו: אבל אתם מכניסים כל הזמן שינויים, כולל היום.
דורי צ'יקו: היום לא הוכנסו שינויים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אילו שינויים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בינתיים השינויים לטובתכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל פעם אתם באים עם משהו ומכניסים שינויים לטובתכם.
יהל בן-נר: גם אם השינוי בא לטובתנו צריך להיערך לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מרגע שתצאו מכאן, תתחיל להיערך.
רוברט טיבייב: יש הערות נוספות?
רוברט טיבייב: צריך להעלות את זה להצבעה?
אתי בנדלר: סעיף 51ב אושר.
אתי בנדלר: הם ביקשו לדחות את התחילה.
אתי בנדלר: הבקשה נדחית.
אתי בנדלר: אף חבר כנסת לא מציע לדחות את התחילה אז אין על מה להצביע.
רוברט טיבייב: נעבור לסעיף הבא.
ליאת גלזר: אנחנו עוברים לסעיף 2(4) להצעת החוק, שמתקן את סעיף 15א.
רוברט טיבייב: אני מבקש שתסבירו את הסעיף.
אסף כהן: התעריפים של "בזק" מפוקחים, אבל כחלק ממנגנון הפיקוח "בזק" יכולה להציע סלי תשלומים חלופיים, הצעות מהצעות שונות כמו, למשל: תשלם כך וכך שקלים בחודש ותקבל 500 דקות שיחה, דברים מן הסוג הזה שהם לא תעריף קבוע ותעריף לדקת שיחה כפי שמופיע בתקנות.
אסף כהן: הפרוצדורה הזאת קיימת מזה שנים.
אסף כהן: כאן מוצע לשמר את אותו מנגנון, אבל לשנות את תהליך האישור.
אסף כהן: עד היום בתהליך האישור החברה היתה מגישה בקשה לשר התקשורת - - -
רוברט טיבייב: משהו בשיטה היה לא בסדר?
אסף כהן: תן לי רגע לתאר אותה.
אסף כהן: שר התקשורת היה בוחן את הבקשה ואם היה סבור שאפשר לאשר את הסל היה מבקש את הסכמתו של שר האוצר.
אסף כהן: שר האוצר היה בוחן ונותן את תשובתו, ואם שר האוצר היה אומר שהוא מסכים אז שר התקשורת היה מאשר את סל התשלומים החלופי.
אסף כהן: התהליך הזה, מטבע הדברים, ארך זמן.
אסף כהן: השינוי העיקרי שמוצע כאן הוא לקבוע לוח זמנים לשר התקשורת ולשר האוצר, שאם לא ענו במהלך אותו לוח זמנים יראו את ההצעה כמאושרת.
אסף כהן: הם גם יכולים על-פי ההצעה כאן להקדים את תשובתם, ואם תשובתם חיובית לתת את תשובתם לפני המועד שנקבע.
אסף כהן: אופן הבחינה האם לאשר את הסל או לא, העקרונות לכך נקבעו על-ידי ועדת גרונאו שהגישה את המלצותיה בשנת 2008.
אסף כהן: נקבע שם מנגנון מסוים איך לבדוק את הסלים.
אסף כהן: נכון להיום, במגזר של הקווים הרגילים "בזק" יכולה להציע סלים שנותנים עד 40% הנחה מהתעריפים הרגילים, ובמגזר PRI – לקוחות עסקיים גדולים – יכולה להציע עד 25%.
אסף כהן: אנחנו מניחים שתוך מספר חודשים מצומצם מאוד הם יגיעו לנתח שוק כזה שיאפשר גם להם לתת גם במגזר הזה הנחות עד 40%.
אסף כהן: אם אני מנסה לסכם, מוצע כאן לשנות את מנגנון האישור.
אסף כהן: לא את העקרונות של האישור ולא את העובדה שצריך שני שרים כדי לאשר סל, אלא את הפרוצדורה.
יהודה סבן: אגב, הכול בהתאם להמלצות ועדת גרונאו שאומצו על-ידי שר התקשורת.
יעל כהן שאואט: אני נציגת המועצה לצרכנות.
יעל כהן שאואט: הגשנו אתמול בקשת הבהרה, סוג של התנגדות, אבל אם נשמע שיש לכך הצדקה אז כמובן נסיר את ההתנגדות.
יעל כהן שאואט: אין כאן עניין של התנגדות, אבל אנחנו רוצים להבין.
יעל כהן שאואט: אנחנו חוששים שמשרד התקשורת ומשרד האוצר מתפרקים, או עלולים להתפרק מן הסמכות שלהם לבחון ולבדוק את כל סל השירותים שחברת "בזק" במקרה הזה תציע לציבור.
יעל כהן שאואט: אנו חוששים מאוד מן המעבר ממנגנון של אישור בהחלטה פוזיטיבית למנגנון של אישור שבשתיקה.
יעל כהן שאואט: אנו חוששים שהמשרד יהיה מוצף בבקשות אישור, לא יוכל לבחון את הבקשות אחת לאחת באופן רציני ופשוט יתפרק מן הסמכות שלו.
יעל כהן שאואט: הכול יעבור רק מכיוון שמועד ה-30 ימים עבר.
יעל כהן שאואט: לכן אנחנו חוששים מאוד מן הדבר הזה.
יעל כהן שאואט: לא ברור לנו מדוע צריך לעבור ממנגנון של אישור פוזיטיבי לאישור שבשתיקה.
יעל כהן שאואט: זה פשוט לא מתיישב לנו.
רוברט טיבייב: השאלה האם יש חשש לחשד.
אסף כהן: אנחנו מקבלים את ההצעה של המועצה לצרכנות להוסיף תקנים למשרד התקשורת ...
אסף כהן: אין כוונה לעשות כאן איזה שינוי כדי שנתחיל להתרשל ולא לבדוק את הבקשות של "בזק".
יעל כהן שאואט: זה ברור לנו.
אסף כהן: מצד אחד, יש כאן בהחלט כוונה לעבוד על הדברים.
אסף כהן: מצד שני, אני מסכים שזה נותן ל"בזק" איזה ביטחון שתהליך האישור לא יתמשך עוד ועוד, כי זה הצד השני.
אסף כהן: הצד השני, שלפעמים בגלל סדרי עדיפויות וקדימויות הדברים נמשכים יותר זמן ו"בזק" ממתינה ומצפה ומצפה.
אסף כהן: אין ספק שמנגנון כזה יציב חרב מעל משרד התקשורת להתייחס לבקשות מהר ולהקדיש לכך את המשאבים הראויים כדי שלא יקרה שהדברים יאושרו בלי שהספקנו להסתכל עליהם.
יעל כהן שאואט: אז אפשר להסתפק בקיצור המועד.
אסף כהן: להערכתנו לוחות הזמנים שנקבעו כאן מספיקים לנו כדי להתייחס – 30 ימים ועוד 15 ימים מן המועד שיוגשו הבהרות כאשר אנחנו מבקשים הבהרות.
אסף כהן: אין מה לעשות, צריך לסמוך על משרד התקשורת.
רוברט טיבייב: אין לנו מה לעשות אלא לסמוך על הממשלה.
ון פליישר בן-יהודה: אני נציגת "בזק".
ון פליישר בן-יהודה: רק במילה אחת, באשר לחשש שמובע כאן, כפי שאמרו כאן גם נציגי הממשלה, ניתן כאן די זמן לממשלה לבדוק בצורה יסודית מאוד כל בקשה כזאת.
ון פליישר בן-יהודה: נקבעו בסך הכול 60 ימים לבדיקה.
ון פליישר בן-יהודה: אני סבורה ש-60 ימים זה המון זמן.
ון פליישר בן-יהודה: בסך הכול אפשר להגיע עד ל-60 ימים.
ון פליישר בן-יהודה: למשרד האוצר יש עוד ימים על פני משרד התקשורת.
ון פליישר בן-יהודה: בנוסף, מדובר כאן בהצעות שאמורות להיטיב עם הצרכן, הצעות שאמורות לתת לו הנחות על התעריפים שיש היום בתקנות.
ון פליישר בן-יהודה: לכן את רק צריכה לשמוח, כמי שמייצגת את הצרכנים, שהלקוחות יוכלו לקבל הנחות בזמן קצר.
ון פליישר בן-יהודה: מה שקרה עד היום, שלמרות שבחוק נקבע "60 ימים" לעתים – כפי שאמר כאן בעצמו סמנכ"ל כלכלה של משרד התקשורת – לוקח לממשלה המון זמן, לפעמים בגלל סדרי עדיפויות, והלקוח לא מקבל את ההטבות בזמן.
רוברט טיבייב: סעיף 15א נתקבל.
נגה רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 5 להצעת החוק, שמתקן את חוק הדואר.
לאה ורון: מר בר-מג ומר נוה, אתם מכירים את השינוי שמציע המשרד?
והרצל בר-מג: כן.
נגה רובינשטיין: כאן אנחנו רוצים להוסיף גם: "וסעיף 88א(א)(5)", שעניינו שירותי עזר.
נגה רובינשטיין: כלומר, שני הסעיפים הללו צריכים להיות מוחרגים מן ההסדר הזה.
נגה רובינשטיין: הסעיף שנוגע למתן שירותי עזר מוסדר במסגרת סעיף 88ה רבא ולכן אנו סבורים שאין צורך שיופיע כאן.
לאה ורון: תעצרי כאן, כי תצטרכי להסביר את זה במסגרת ההסבר שלכם את כל הסעיף.
נגה רובינשטיין: אסביר את ההיסטוריה של הסעיף הזה.
נגה רובינשטיין: משרד התקשורת פרסם תיקון חקיקה שנוגע לדרך פעילותו של בנק הדואר במתכונת שונה מן המתכונת שקיימת עד היום, באופן כזה שבנק הדואר יהיה גוף עצמאי יותר מאשר היה עד היום, עם נושאי משרה, עם פעילות עצמאית יותר, עם יכולת פיקוח משמעותית יותר על בנק הדואר ועם אפשרות, בין היתר, של בנק הדואר לתת שירותים כספיים שלא נמצאים היום במסגרת התקנות שקובעות את השירות ואת התעריף שבמסגרתם ניתנים השירותים הכספיים.
נגה רובינשטיין: חברת הדואר ובנק הדואר ביקשו מאתנו לשלוף את הסעיף הספציפי הזה שנמצא בתוך התסקיר שפורסם וטרם הגיע לדיון בוועדה הכלכלה, או טרם אושר בוועדת השרים לענייני חקיקה, על מנת שכבר עם אישור החוק הנוכחי יתאפשר להם לתת שירותים כספיים, הגם שלא אושרו מלכתחילה על-ידי השר, גם לעניין מתן השירות וגם לעניין התעריף שנקבע.
נגה רובינשטיין: אישור הסעיף יאפשר לבנק הדואר לתת שירותים נוספים על השירותים שניתנים היום, בגמישות, באופן כזה שהשירותים יינתנו ללא קביעת תעריפים על-ידי משרד התקשורת.
לאה ורון: אולי נציגי חברת הדואר יציגו דוגמאות ויבהירו את הכוונה.
יואל נוה: בנק הדואר מספק שורה ארוכה של שירותים שמנויים, כמובן, בחוק, והשירותים הללו בעצם הגדרתם על-פי חוק הדואר, התעריף עליהם מפוקח על-ידי השרים, שר התקשורת ושר האוצר.
יואל נוה: כרגע יש שורה שלמה של שירותים שמופיעה בתקנות והתעריף שלהם קבוע בתקנות שגם הוועדה הזאת מאשרת.
לאה ורון: תציג דוגמה או שתיים לשירותים כאלה.
יואל נוה: לדוגמה שירותי הגבייה של בנק הדואר.