GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: דווקא בסעיף שבו יש הסכמה, שנחתמה ב- 2007 בעת מכירת "תנובה" , עם התאחדות מגדלי בקר כארגון יציג, שקובעת באחד מסעיפי ההסכם כי "תנובה"  מכירה במחיר המטרה למשך 15 שנה מיום מכירתה, דהיינו – מ-2007 למשך 15 שנה, תעשו את החשבון.
יעקב כץ: נשגב מבינתי למה דווקא במקום שיש הסכמה בענף לעגן את מחיר המטרה ולאורך זמן משמעותי ביותר, אנחנו צריכים לוותר.
יעקב כץ: בפועל, היום, הסכם המגדלים עם "תנובה"  שבעקבותיו נוהגות כל המחלבות כמנהג "תנובה" , כמובילה בהתאחדות, ומכירים במחיר המטרה כגורם מייצב בענף.
יעקב כץ: למה צריך להגדיר אותו לשש שנים?
יעקב כץ: לשיטתנו בכלל לא היה צריך להגדיר פה זמן, אבל מתוך רצון לבוא עם חוק, אנחנו מבקשים שהתקופה תסתיים על פי הסכם "תנובה" .
יעקב כץ: דהיינו – נחתם ב-2007 ל-15 שנה, נותרו מהיום 12 שנה?
יעקב כץ: לעמוד מאחורי הדבר הזה, שהמגדלים כבר הסכימו,  ולפני 3 שנים חתמו על הסכם שמקצר את חייו שלמחיר המטרה במתכונתו הנוכחית.
יעקב כץ: לכן אני מבקש מהח"כים להבין שמחיר המטרה הוא עמוד תווך בענף הזה, אין לקצוב אותו לשש שנים - -
שלום שמחון: למה 12?
שלום שמחון: 20 שנה.
יעקב כץ: אמרתי למה – אמרתי שב-2007 נחתם הסכם ל-15 שנה - -
שלום שמחון: לפי ההרכב שהבאתם לכאן היום אתה יכול גם להציע 30 שנה, אין בעיה.
יעקב כץ: אני מבקש להעמיד את זה על בסיס הסכם המחלבות.
יעקב כץ: אני מבקש לא להפר את ההסכם שקיים ועומד.
דניאלה גרא: אני חוזרת על מה שאמר משרד החקלאות: אלה ההסכמות שהגענו אליהם – שש שנים, לא יותר.
יעקב כץ: בניגוד לעמדת המגדלים.
אתי בנדלר: אולי את יכולה להסביר מה המטרה של הגבלת התקופה שבה מקבעים בעצם את מחיר המטרה.
יעקב כץ: זה כמו עם כבאות האש.
יעקב כץ: את עמדת האוצר ראינו בשבוע האחרון וראינו לאן הגענו.
יעקב כץ: זה היה ברור שזה בא מהם.
יעקב כץ: לעניין הזה היתה הסכמה בין המשרדים.
יעקב כץ: לאורך כל הדרך התפשרנו, למעט הסעיף הזה.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע מה ההשלכה על גב' כהן מחדרה, שקונה את המוצרים בין העמדה של הממשלה, של שש שנים, לבין העמדה של מר בכר שמציע יותר זמן.
אופיר אקוניס: גב' כהן  לא נמצאת כאן, אבל אנחנו מייצגים אותה כאן, לפי התפיסה הדמוקרטית.
דניאלה גרא: הרעיון הוא להכניס את מחיר המטרה לפיקוח.
דניאלה גרא: היום זה מבוצע בהסכמות, ואנחנו רוצים להכניס אותו – כולנו, הממשלה והמגדלים – להכניס לפיקוח.
אתי בנדלר: וזה בסעיף 12 להצעת החוק, שהוועדה כבר אישרה.
דניאלה גרא: עכשיו הוא רק עניין כמה שנים זה יקרה.
אופיר אקוניס: ומבחינה צרכנית – מה ההשלכה הצרכנית שהאוצר מזהה?
יעקב כץ: ראינו כבר – המחירים יעלו.
יעקב כץ: כשהסירו את הפיקוח – אדוני היושב ראש, לכל אורך הדרך, כאשר לחצו את המחלבות, הסירו את הפיקוח, כל מחירי מוצרי החלב לצרכן עלו.
יעקב כץ: אם מעניין אותך הצרכן – זו המגמה.
יעקב כץ: ממשיכים לספר את אותם סיפורים והתוצאות בשטח לא קשורות לחלוטין לצרכן.
אופיר אקוניס: היתה פה אמירה מהירה וקצרה של שר החקלאות בתחילת הישיבה שהוא יקיים בדיקה  - הוא אמר שהוא שוקל, בודק מצב שבו – אם המחירים ימשיכו להאמיר - -
שלום שמחון: אמרתי יותר מזה – שגם אם מהבדיקה שלנו יתברר שחלק מהמוצרים הוגזמו בעליה שלהם, אנחנו נוריד את המחיר.
יעקב כץ: זה מה שיהיה עם מחיר המטרה.
דניאלה גרא: ככל שמחיר המטרה גבוה יותר, מחירי חומרי הגלם גבוהים יותר ולכן המחירים לצרכן גבוהים יותר.
דניאלה גרא: זה האינטרס של המגדל להעלות את מחיר המטרה, ואינטרס הצרכן --
יעקב כץ: אין למגדל שליטה על מחיר המטרה.
יעקב כץ: מחיר המטרה הוא מנגנון מוסכם ומוגדר.
יעקב כץ: הוא תוצאתי.
יעקב כץ: שום מגדל לא משפיע על מחיר המטרה.
יעקב כץ: זה לא נכון, פשוט לא נכון.
אופיר אקוניס: אני חושב שהשורה התחתונה היתה ברורה.
שי חרמש: אני, בעברי, ואני לא מתבייש – באתי ממפא"י ותמיד אצלנו היה עוד דונם ועוד עז, ולא "שתי גדות לירדן".
שי חרמש: הגענו ליותר משתי גדות לירדן.
שי חרמש: אני מציע לגמור פה על 8 שנים, בהסכמה על כל הצדדים, ולהעביר את זה ככה.
אבשלום וילן: למען התיקון של המשפט האחרון של נציגת האוצר.
אבשלום וילן: מחיר המטרה הוא מנגנון מוסכם.
אבשלום וילן: שאלתם בהתחלה על יציבות.
אבשלום וילן: המנגנון שעד היום הבטיח את היציבות של הענף, בראיה היסטורית, הוא מנגנון מחיר המטרה.
אבשלום וילן: שותפים לו כולם.
אבשלום וילן: כשחומרי הגלם מתייקרים –ברור לגמרי שתמיד יש פשרה, נקודת אופטימום שיוצאת בין כל הגורמים.
אבשלום וילן: ולכן, זה מה שמחזיק את היציבות.
אבשלום וילן: הטענה היא לגבי הפיקוח, אתה, משום מה, מאד עדין, היושב ראש.
אבשלום וילן: היה פה ניצול ציני.
אבשלום וילן: אין פה – בסיפור של ענף החלב אנחנו משק מאד קטן, אין מספיק מתחרים, ולכן כאשר דברים יוצאים משליטה,תחרות לא משוכללת גורמת להעלאת מחירים ובזה צריך לטפל אדמיניסטרטיבית.
אבשלום וילן: מחיר המטרה, אם כבר מסתכלים בראיה היסטורית – גם הרפורמה, כל הדברים הללו, אפשרו לעשות מהלכים מאד חשובים בתחום איכות הסביבה והקידום של הענף ורווחת הצרכנים, כי הנושא הבריאותי  של ניקיון החלב והמוצרים הוא לא פחות חשוב.
אבשלום וילן: כתוצאה מרפורמה שהובילה המדינה דרך מנגנון מחיר המטרה בסופו של דבר מאזנים את כל העסק.
אבשלום וילן: לכן צריך להבין את החשיבות שלו.
שלום שמחון: תראו, נעשתה פה עסקת חבילה.
שלום שמחון: בכר רצה 20 שנה, אני רציתי 10 שנים והוא רצה 9 שנים.
שלום שמחון: אז נעשתה פה עסקת חבילה.
שלום שמחון: החוק הזה הוא חוק לא פשוט להעביר אותו, בימים האלה, ותזכרו מה היתה עמדת הפתיחה של יושב ראש, שהוועדה פה היא בשביל הצרכנים שאינם פה.
שלום שמחון: ולכן במשמעות הזו היה פה איזשהו איזון.
שלום שמחון: אני מציע גם לכם לא לנסות לפרק בכוח את השש שנים שעליהן סוכם.
שלום שמחון: גם כך, שש שנים זה הרבה זמן.
שלום שמחון: גם לשיטתך, יעקב בכר, אם "תנובה"  חתמה אתכם על הסכם שלא משנה מה יהיה כתוב בחוק היא נותנת לכם 15 שנה- אזמה איכפת לך?
שלום שמחון: יש פרייר.
שלום שמחון: יש פרייר שעושה את העבודה, מה מפריע לך?
יעקב כץ: אני מבין שבאת עם פח נפט, לא פח מים, אדוני השר.
שלום שמחון: תן לי לסיים, בשביל הצעת החוק.
שלום שמחון: כמו שאמר כאן חבר הכנסת אילטוב - זו הצעת חוק.
שלום שמחון: הוועדה יכולה להחליט אחרת רק קחו בחשבון ששר האוצר ואני ניאלץ להגיש הסתייגות למליאה ואולי גם למשוך את החוק הזה.
שלום שמחון: אז אני מציע שגם אם אתם רוצים להגזים, אל תגזימו יותר מדי.
אבשלום וילן: אדוני השר, ליושב ראש איגוד מגדלי הבקר יש את זכות המחאה.
אבשלום וילן: הוא אמר את דברו ואתם המכריעים.
ישראל בליט: אני מ "שטראוס".
ישראל בליט: אני לא מתייחס לתקופה של הזמן.
ישראל בליט: עד היום מחיר המטרה היה מחיר בהסכמה.
ישראל בליט: דבר אחד השתנה.
ישראל בליט: היום, המחיר שהמחלבות יצטרכו לשלם הוא בחוק, ואין לנו בעיה עם זה.
ישראל בליט: יש לנו בעיה אחת שבתוך הוועדה שקובעת את המחירים יושבים נציגי המגדלים, הממשלה ומועצת החלב, אבל אין שם אף נציג של אלה שאמורים לשלם את זה.
ישראל בליט: אנחנו מבקשים שמאחר וזה הופך לדבר מחייב, שגם נציגי המחלבות יהיה משקיף או חבר בוועדה.
אפרת אביאני: אם אני מבינה נכון, הכוונה היא לוועדת ההיגוי.
אפרת אביאני: אז הוועדה הזו תעוגן בתקנות האלה, בתקנות שמעדכנות את מנגנון עדכון מחיר המטרה וכשנגיע לתקנות האלה, כבר יש טיוטה שלהם, אני חושבת שאפשר יהיה לדבר על השתתפות נציג מחלבות כמשקיף.
אפרת אביאני: אבל הדיון הוא לא כרגע.
ישראל בליט: אבל מאחר שיושב ראש מועצת החלב הביע את התנגדותו הנמרצת לנושא, אנחנו מבקשים  - -
אפרת אביאני: יהיה דיון, יהיה שימוע ציבורי, ו - -
אתי בנדלר: אחרי שהוועדה תקבל החלטה לעניין התקופה אני אסביר את הנושא של אישור או לא אישור של ועדת הכלכלה לאותן תקנות.
אופיר אקוניס: אנחנו בוויכוח על השנים עכשיו.
רחמים יוסף: היום יש איזשהו מנגנון למחיר המטרה, ואם ייכנסו כוחות חדשים למנגנון הזה, התגובה – יכול להיות שהיא לא תהיה מהירה, ואז היצרנים ייפגעו.
רחמים יוסף: מחיר החיטה, פתאום מודיעים יום יומיים לפני כן שהוא קופץ בכמה עשרות דולרים.
רחמים יוסף: צריכים להגיב מהר.
רחמים יוסף: אם יהיו כמה גופים, כמה משרדים יחד, הם לא יעדכנו את מחיר המטרה בזמן.
אופיר אקוניס: 8 שנים נראה לך?
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חרמש הציע הצעה שאני חושב שהיא מדתית וראויה ועשויה להיות מקובלת.
יואב צוקברג: בעצם, הסעיף הזה מרוקן את החוק מתוכן.
יואב צוקברג: כל החוק הזה, לגבינו, הרפתנים, שכל כך רצינו ועדיין רוצים את החוק – סביב הנושא הזה של עיגון היציבות, ביטול מחיר המטרה לאחר שש שנים - - הוא מרוקן אותו.
יואב צוקברג: בחוק לא מופיע שהשיטה תמשיך.
יואב צוקברג: ברגע ששיטת שמחיר המטרה איננה יכול כל נער באוצר לעשות מהפכה בענף.
יואב צוקברג: שש שנים, שמונה שנים – זו לא יציבות.
יואב צוקברג: 10 שנים ניתן להתארגן פרלמנטארית.
יואב צוקברג: אני דור רביעי לרפתנים בארץ.
יואב צוקברג: יהיה צורך לתקן את החוק שוב.
יואב צוקברג: שש שנים – אני אגיד לך מה זה שש שנים – זה היום, כשמישהו רוצה לצאת מהענף הוא מיד בורח.
יואב צוקברג: מי שרוצה להישאר לא קונה ממי שרוצה לצאת.
יואב צוקברג: תוהו ובוהו.
יואב צוקברג: השוק האירופאי החליט להפסיק את ה – ב-2014.
יואב צוקברג: הוא החליט את זה ב-2009, ונגמר הסיפור של התכנון שם.
אופיר אקוניס: אני חושב שהצעתו של חבר הכנסת חרמש נבונה, ואני גם רואה שיש כאן הסכמה.
דניאלה גרא: אין הסכמה.
דניאלה גרא: אצלכם יש הסכמה.
אופיר אקוניס: אז אנחנו נשנה – בסעיף 43(א).
אופיר אקוניס: במקום שש שנים.
אתי בנדלר: יש עוד הערות לסעיף קטן (א)?
דניאלה גרא: לגבי השינוי – אנחנו נשקול את צעדנו.
דניאלה גרא: לגבי השינוי לשמונה שנים.
אתי בנדלר: זאת אומרת שאת רוצה להגיש הסתייגות.
אתי בנדלר: אני מביאה לתשומת לבך שההסתייגות של שר האוצר צריכה לבוא אך ורק בכתב, בחתימתו.
אופיר אקוניס: נקיים הידברות עם שר האוצר ונגיד לו שהוועדה הסכימה על שמונה שנים.
אופיר אקוניס: לא חייבים לקבל כל דבר שהאוצר מציע ככתבו וכלשונו.
אופיר אקוניס: אם יש הסכמה על (א) – מי בעד?
אופיר אקוניס: תודה, אושר פה אחד.
שלום שמחון: שיירשם בפרוטוקול שהאוצר והחקלאות הביעו התנגדות לפני ההצבעה.
אתי בנדלר: לסעיף קטן (ב) – כאמור, בהתאם למוצע, המנגנון לעדכון מחירי המטרה ייקבע בתקנות.
אתי בנדלר: מה שנאמר ברישה – שזה עד יום התחילה, עד יום תחילתו של חוק זה, שזה כאמור – 90 ימים מיום פרסומו ברשומות.
אתי בנדלר: ביקשתי להבין מה אמורות אותן תקנות לכלול, ומה שנאמר לי זה שמדובר בעיקר באיזשהו מנגנון של נוסחאות לעדכון המחירים וסברתי שבנסיבות האלה, הן בהתחשב בכך שמדובר בפרק זמן קצר ביורת לאישור התקנות – 90 ימים כאמור, מיום התחילה –והן מכיוון שמדובר בעיקר בנוסחאות, סברתי שאולי ראוי שהתקנות האלה לא יהיו טעונות אישור של ועדת הכלכלה של הכנסת, אבל בתנאי שנוסח החוק – מנגנון התקנת התקנות האלה יבטיח שקיפות ויבטיח אפשרות לשמוע את עמדות הציבור.
אתי בנדלר: תקראי שוב את הנוסח.
אפרת אביאני: אני אקרא שוב את הנוסח המוצע – "(ב) השרים יקבעו בתקנות עד יום התחילה את המנגנון לעדכון מחירי המטרה לפי נוהל ההתחשבנות ומחיר המטרה שנקבע בפרסום האחרון שהוציא המשרד בעניין זה לפני תחילתו של חוק זה, ובלבד שיתנו לציבור ולכל גורם הנוגע בדבר הזדמנות נאותה להביא בפניהם את עמדתם בנוגע לתקנות בטרם התקנתן".
אפרת אביאני: זה, בגדול, הרעיון.
אפרת אביאני: הרעיון הוא שהדיון הציבורי בתקנות הללו לא יהיה בוועדת הכלכלה אלא במסגרת שהמשרדים, השרים יקיימו.
מאיר לוין: אני מטעם "שטראוס".
מאיר לוין: אני לא יודע אם התקנות האלה הן טכניות או לא כי אנחנו לא ראינו אותן.
מאיר לוין: הנושא הזה הוא מאד רגיש.נושא מחיר המטרה עומד בלב ליבו של כל החוק הזה ואני חושב שמן הראוי שזה בכל זאת יידון בוועדת הכלכלה.
מאיר לוין: למשל – הערתו של ישראל בליט שהעיר לגבי החברות בוועדת ההיגוי.
מאיר לוין: ועדת ההיגוי, מי יהיה חבר בה ומי לא, ואם רק כמשקיף – זה נושא מהותי.
מאיר לוין: זה לא עניין שהוא רק טכני.
מאיר לוין: כרגע, לפחות, בנוהל הקיים, מופיע שהחברים בוועדה הם נציגי החקלאים ונציגי מועצת החלב, ולא מוסדר שם עניין הנציגות של המחלבות.
מאיר לוין: לכן, בינינו, אני לא יודע איך אפשר להגיד שדבר כל כך מהותי הוא כל כך טכני, שלא מצריך דיון בוועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: השר מצהיר כאן לפרוטוקול שהוא מסכים לכך שנציג המחלבות יהיה משקיף בוועדת ההיגוי.
אתי בנדלר: יש עוד נושאים מהותיים, מעבר לנוסחאות למיניהן, שהם רלבנטיים לוועדת הכלכלה?
אפרת אביאני: התקנות האלה קובעות באמת את הרכב ועדת ההיגוי, את זה שהיא תתקשר עם חברה לעריכת סקר רפתות.
אפרת אביאני: סקר עלויות ברפתות.
אפרת אביאני: בעצם, הנוהל שמתקיים היום, שהענף מכיר אותו – כולו יעוגן בתקנות.
אפרת אביאני: אז כל התהליך הטכני הזה, זה מה שיעוגן בתקנות.
אפרת אביאני: קשה לי לראות נושאים מהותיים.
אפרת אביאני: יש שם עניינים של חישובים, מדדים.
ערן אטינגר: האתגר כאן היה להביא לתקנות נוהל התחשבנות קיים ומוכר.
דוני טולדנו: כמו שנאמר כאן – הנושא של מחיר המטרה הוא לב לבו של החוק הזה.
דוני טולדנו: ברגע שתקופת הביניים הוארכה ב-8 שנים, זאת אומרת – שש פלוס שתיים, בסך הכל 8 שנים.
דוני טולדנו: במצב הזה, בכל פעם שהיינו בסעיף קודם והעלינו טענה ואמרנו – מי יודע מי יהיה שר החקלאות העתידי, ומה הוא יקבע --
שלום שמחון: עשו לכם הנחה.
שלום שמחון: נתתם15 והם קיצרו לכם ל-8.
דוני טולדנו: אין שום בעיה אבל עד עכשיו לא היתה עבירה פלילית על אי קיום מחיר המטרה, ועכשיו- יש.
דוני טולדנו: וכל פעם שהעלינו טענה ואמרנו- מי יודע מי יהיה שר החקלאות עוד 5 או 7 שנים – אנחנו ודאי סומכים על השר הנוכחי, התשובה של הוועדה היתה – זה יחזור לשולחן הזה ותהיה לכם אפשרות לחזור.
דוני טולדנו: אז גם אם התקנות האלה הן מעט טכניות, זה לב החוק.
דוני טולדנו: למה שהוועדה תשמיט מידה את היכולת לפקח על משרד החקלאות?
ערן אטינגר: זה רק מנגנון העדכון, צריך להבין.
ערן אטינגר: לא כל התקנות שאמרנו לגביהן שיבואו לפה, כמובן - -
יעקב כץ: אנחנו, אחת לרבעון, מעדכנים מחיר.
יעקב כץ: אני לא מבין למה אתה מסבך את העניין.
יעקב כץ: הם הרי לא מבינים בזה.
יעקב כץ: מעדכנים מחיר.
יעקב כץ: מה אתה מציע, שכל שלושה חודשים נבוא לוועדת הכלכלה?
יעקב כץ: אין מה לדון, בכלל.
יעקב כץ: זו הגזמה.
שלום שמחון: מר טולדנו, אני פשוט חושב שאתה מכניס לעצמך גול עצמי.
שלום שמחון: כל תזוזה מהמנגנון הקיים – בסופו של דבר הבעיה המרכזית שלכם היא שאם לא נקבע מחיר מטרה אז גם אין עדכון מחירים באותם מקומות שכן צריך לעדכן אותם.
שלום שמחון: הכל זה שאלה של מה קודם למה – הביצה או התרנגולת.
שלום שמחון: המערכת נשענה על איזונים לאורך שנים.
שלום שמחון: יש מספיק זמן להתעסק עם מה שאתה מתעסק אתו, וברור לגמרי שגם כדי להתקין את התקנות ולהגיע לכאן בחזרה צריך את ההבנות.
שלום שמחון: אנחנו כבר מבינים איך החוק הזה עובד, כבר 4 שנים הוא על השולחן, בערך.
שלום שמחון: לכן, לא הייתי מציע להסיט את זה למקומות לא נכונים.
שלום שמחון: קחו את זה קדימה, זה יהיה בסדר.
דוני טולדנו: לגבי הנושא – להבנתי, התקנות האלה מובאות באופן די חד פעמי, זה לא דבר שהוא באופן שוטף.
דוני טולדנו: יש פה תקנות שקובעות מנגנון עדכון.
דוני טולדנו: זה מצריך אישור אחד של הוועדה ואחר כך, מן הסתם, זה לא ישתנה.
דוני טולדנו: הערה נוספת שלי היא סעיף 43(ד)- הוא דן במחיר - -
שלום שמחון: אתה רוצה שאם הוועדה לא תתכנס והיא לא תאשר - -
דוני טולדנו: פעם אחת.
שלום שמחון: והיא לא תאשר את העדכון של מחיר המטרה, אז אתה לא תעלה את המחירים המפוקחים, תשווק אותם בהפסד?
דוני טולדנו: אני לא רואה מה הקשר.
דוני טולדנו: כל מה שאני אומר – יש כאן 12 סעיפים משנה בסעיף 11, שהתקנות שאדוני אמור להתקין אותן טעונות אישור ועדת הכלכלה.
דוני טולדנו: מה הייחוד של התקנות האלה?
דוני טולדנו: בגלל שהמטריה היא טיפה חשבונאית?
דוני טולדנו: הוועדה מתמודדת עם זה כל הזמן.
שלום שמחון: לכן הערתי ליושב ראש הוועדה שלא הכל כדאי שהוועדה תיקח.
שלום שמחון: אין צורך בזה, פשוט אין צורך.
שלום שמחון: לוח הזמנים של הוועדה הוא דבר עמוס.
שלום שמחון: הוא תלוי בזימון של הרבה אנשים, אתה רואה את ההתדיינות.
אתי בנדלר: אם כך, חוזרים לנוסח הראשון – שהתקנות יהיו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, בלי השינויים שקראתם, כפי שהוצע מלכתחילה על ידי הממשלה, אבל תחילתו של החוק תהיה 6 חודשים מיום הפרסום.
דוני טולדנו: הערה קצרה לסעיף 43(ד).
דוני טולדנו: הוא דן בנושא של מחיר מרבי.
דוני טולדנו: בעוד שסעיפים (א), (ב) ו-(ג) יצרו הגנות מאד טובות לנושא של מחיר מזערי: צריך שימוע ציבורי, אישור ועדת הכלכלה, צו, לפחות 6 חודשים, 43(ד)  לא קובע שום הגנה למחיר המרבי.
דוני טולדנו: בעצם – זה מה שהמשרד יקבע באתר האינטרנט, זה מה שיתפוס, לתקופה די בלתי מוגבלת, כי אין חובה גם להוציא צו חדש.
דוני טולדנו: אז הייתי מציע שאותן הגנות בסעיפים (א), (ב) ו-(ג) לגבי מחיר מזערי יחולו גם על מחיר מרבי לפי סעף (ד).
אפרת אביאני: לקבוע את זה בתקנות – לדעתי זה מיותר, אבל בהחלט אפשר להסכים שכן יקוים הליך של שימוע ציבורי, כמו שהמשרד עושה בהרבה הקשרים אחרים.
אפרת אביאני: אני לא בטוחה שצריך לכתוב את זה בחוק אבל אני יכולה לתת פה התחייבות בשם המשרד שלפני שאנחנו נקבע את מנגנון העדכון שיפורסם באתר האינטרנט אז יקוים שימוע ציבורי ויינתן מספיק זמן לכל הגורמים המעורבים לטעון בעניין הזה.
אופיר אקוניס: אז נצביע על סעיף 43 כולו – אל"ף, אנחנו משנים את התקופה ל-8 שנים.
אופיר אקוניס: לאחר מכן, סעיף (ב) חוזר להצעת הממשלה – ההצעה המקורית - -
לאה ורון: אני מבינה שיורד בסיפה של (ב) גם כל הליך השימוע.
אופיר אקוניס: בוודאי, אין צורך.
אפרת אביאני: אני קוראת את סעיף 44:          הוראת מעבר לעניין היטלים.
אפרת אביאני: אקרא את התוספת עם מספרים מעודכנים ל-2011.
אפרת אביאני: תוספת (סעיף 44(א))     היו"ר אופיר אקוניס:     	למה חלק עלה וחלק ירד?
אפרת אביאני: תסבירו לנו.
שייקה דרורי: ראשית, גם לחבריי – החלב בקר זה על פי הצעה של ועדת הכספים להנהלה שתהיה ביום חמישי הבא.
שייקה דרורי: המחירים של הכבשים והעזים זה על פי שולחנות המגדלים – כבשים לחוד, עזים לחוד, שזו ההצעה למועצת המנהלים.
שייקה דרורי: לכן, אלה המספרים שנקבנו בהם פה.
שייקה דרורי: הירידה בכבשים היא בעיקר כי סוף סוף מצבם נהיה טוב יותר.
שייקה דרורי: בעזים הם מבקשים לעשות גם משהו בשיווק ולכן זה מספר אחר, ובבקר זה יורד – כי גמרנו את הגיבנת של שנת 2008, את העודפים, ולכן אנחנו צריכים פחות תקציב.
יצחק שניידר: הערה קצרה ל- 44(א).
יצחק שניידר: אני מציע לתקן את זה שישלמו היצרנים והמחלבות למועצת החלב היטלים שלא יעלו על המחירים הקבועים בתוספת.
ניר ימין: צריך שזה יהיה קבוע.
יצחק שניידר: שהמחירים הקבועים בתוספת ייקבעו כהיטלי מקסימום.
ניר ימין: מדובר על היטלים.
ניר ימין: שקבועים בתוספת.
ניר ימין: יש הוראה בסעיף קטן (ב) שאומרת שהשרים רשאים לשנות את ההיטלים הקבועים באישור ועדת הכלכלה כמו לפי חוק יסוד -  -לכן אני לא רואה מקום ל - -
שי חרמש: זה תעריף, חברה'.
יצחק שניידר: אדוני היושב ראש, דיבר כאן מנכ"ל מועצת החלב על החלטות שולחן המגדלים.
יצחק שניידר: לדוגמה – בשולחן מגדלי כבשים, השיעור שקבענו זה אכן השיעור שנקבע פה, אבל יחד עם זאת יש לנו אפשרות להוריד את הגבייה ב-3 אגורות.
יצחק שניידר: בסך הכל זו הערה טכנית שמה שקבוע פה יהיה מקסימום על מנת שנוכל, אם נרצה, לרדת ממנו, אם ייווצרו תנאים.
ניר ימין: כל היטל שנקבע דורש אישור ועדה - -
יצחק שניידר: אדוני היושב ראש, אני חושב שמתווכחים פה על דבר שהוא לא נורא מהותי.
יצחק שניידר: אני בסך הכל מבקש שיהיה למועצת החלב את האפשרות לקבל החלטה שהיא לא גובה את המקסימום שמופיע בתוספת אלא יורדת ממנו.
יצחק שניידר: אגב, בהמשך לאותו סיכום שולחן מגדלים.
ניר ימין: סעיף קטן (ב) נותן תשובה, ובאופן כללי יותר – כל היטל שמוטל דורש אישור של ועדה מוועדת הכנסת, כאן זה אישור של ועדת הכלכלה, ולכן אני לא רואה אפשרות להטיל היטל בלי אישור של ועדה.
אופיר אקוניס: אנחנו נצביע על סעיף 44 בשינויים ועם התוספת כפי שהוקראו.
אפרת אביאני: בישיבות שהיו לנו עם הלשכה המשפטית של הוועדה עלה הצורך בהוספת סעיף נוסף בנושא הוראות ביצוע וחובת התקנת תקנות ראשונות.
אפרת אביאני: זה סעיף טכני שמחייב את משרד להתקין תקנות ראשונות בתוך פרק זמן מסוים.
אפרת אביאני: אם אפשר, אני אקרא נוסח - -
אופיר אקוניס: אחרי התוספת?
אפרת אביאני: בשלב הנוסח הוא יוסף.
אפרת אביאני: אבל פשוט – כדי שהוא לא יחסר, לאור ההערה של היועצת המשפטית.
אפרת אביאני: "45 (א) הוראות ביצוע.
אפרת אביאני: תקנות ראשונות לפי סעיף 11(א) יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בתוך...."
אפרת אביאני: – כתבתי: "שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה".
אפרת אביאני: עכשיו צריך לחשוב על זה.
אפרת אביאני: (ב) תקנות ראושנות לפי סעיף 11(ב) יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בתוך תשעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה".
אפרת אביאני: פשוט, זו הוראה טכנית שמופיעה בהרבה חוקים שמטרתה להבטיח שלא תהיה לנו מסגרת שהיא ריקה, שבעצם, אי אפשר להפעיל אותה בלי תקנות.
אפרת אביאני: להבטיח שהממשלה תביא את התקנות בפרק זמן שהוא סביר.
דוני טולדנו: זה מיום הפרסום או יום התחילה?
אפרת אביאני: מיום התחילה.
דוני טולדנו: אז אפשר לקצר, אם זה - - כי הארכנו את התחילה בשלושה חודשים.
אפרת אביאני: אני אשאיר את זה לשיקול הדעת של היועצת המשפטית לוועדה.
אתי בנדלר: הוועדה צריכה להחליט על זה.
אתי בנדלר: זה לא עניין של ייעוץ משפטי.
אפרת אביאני: יש לנו שני סוגים של תקנות.
אפרת אביאני: סוג אחד של תקנות לפי 11(א), תקנות לעניין מכסות.
אפרת אביאני: הסוג השני – תקנות לפי 11(ב), תקנות לעניין ויסות – הסדרת הייצור והשיווק.
אפרת אביאני: אנחנו צריכים לקבוע תוך כמה זמן מיום פרסום החוק או מיום התחילה צריך משרד החקלאות להביא לאישור הוועדה תקנות ראשונות לעניין מכסות ותקנות ראשונות לעניין ויסות.
אתי בנדלר: עד לכניסת תקנות כאלה לתוקפן – מה יהיה המצב המשפטי בהתאם להצעת החוק?
אפרת אביאני: לעניין מכסות – ימשיכו לחול הוראות צו הפיקוח, צו החלב.
אפרת אביאני: לעניין ויסות – ימשיכו לחול ההסדרים הנוהגים שהם, בעיקרון, הסדרים הסכמיים, שמבוססים על הסכמות בענף.
אתי בנדלר: לעניין בוררויות שקיימות היום לפי צו הפיקוח, קיימת הנחיה שכיוון  שצו הפיקוח ניתן מכוח הכרזה על מצב חירום במדינת ישראל מאז קום המדינה, הוחל בתהליך מאד משמעותי של סקירת כל צווי הפיקוח הקיימים, בדיקה- מה טעון הסדרה בחוק או בתקנות, ולהעביר את זה למסלול חקיקה רגיל, וביטול אותם צווים, ומה מיותר לחלוטין וביטול אותם צווים.
שלום שמחון: אנחנו הבהרנו את חלקנו בעניין כמעט בכל הנושאים.
אתי בנדלר: מי שמטפל, בעצם, במעקב אחרי צווי הפיקוח, זה כמובן ועדת החוץ והביטחון וכל משרד נדרש מדי תקופה ליתן להם תקופה, לדווח להם מה המצב.
אתי בנדלר: כיון שכאן משאירים בתוקף עד לכניסת התקנות את צו הפיקוח על מצרכים ושירותים, וכדי לוודא שהצו הזה לא יישאר מכוח החקיקה הזו בתוקפו לתקופה ארוכה, אני ביקשתי שתיקבע הוראה שתחייב את המשרד להביא תקנות ראשונות לאישור הוועדה תוך פרק זמן סביר.
אתי בנדלר: זו היתה המטרה של הוראת הביצוע הזו.
אופיר אקוניס: תמצאו את המקום להכניס את זה, לפי שיקול דעתכם.
אתי בנדלר: מה סביר בעיניכם, בהתחשב בחומרים שאתם צריכים לעשות לצורך גיבוש התקנות?
ערן אטינגר: אנחנו נביא תוך שישה חודשים - - ונחליט - -
אתי בנדלר: אז שישה חודשים מיום התחילה?
אופיר אקוניס: נצביע על התוספת, על הוראות הביצוע – מי בעד?
אופיר אקוניס: אנחנו בסעיף התחילה, 40.
אפרת אביאני: אני אקרא שוב:  תחילה "40.
אפרת אביאני: תחילתו של חוק זה, למעט סעיפים 41 ו-43(ב) – שישה חודשים מיום פרסומו (להלן: "יום התחילה")
אתי בנדלר: היה צריך לכתוב – למעט אותם סעיפים, כי אותם סעיפים, בעצם, מחייבים התקנת תקנות עוד לפני מועד התחילה ולכן, הסעיפים האחרים – תחילתם תהיה במועד פרסומם ברשומות.
אופיר אקוניס: יש כמה דברים שדילגנו עליהם.
אתי בנדלר: סעיף 35.
אתי בנדלר: ולאחר מכן – 17,18 ו-19.
אפרת אביאני: אני אסביר בקצרה, כי הדיון ידבר בעד עצמו.
אפרת אביאני: הסעיף הזה בא בעצם לעשות איזושהי פשרה, או איזון, בין היותה של מועצת החלב חברה, שחלים עליה דיני החברות, לבין העובדה שבעצם מועצת החלב היא שולחן של בעלי העניין בענף.
אפרת אביאני: לכן יש פה ניסיון לאזן בין התפיסה של דיני החברות, של ניגוד העניינים של דירקטורים, שהיא תפיסה מאד נקיה, כי דירקטור צריך לפעול לטובת החברה, לבין התפיסה של תאגידים סטטוטוריים ומועצות ייצור שבעצם מורכבות מנציגים של בעלי העניין, ובעצם –כדי להבטיח שהמועצה תמלא את תפקידה במישור הזה של ייצוג בעלי העניין, איך בכל זאת נותנים אפשרות לבעלי העניין להשתתף בישיבות, ועד מתי, עד איזו נקודה זה אפשרי ומתי זה בלתי אפשרי.
אפרת אביאני: אני רק אוסיף בעניין הזה שיש הוראה בחוק החברות שמדברת על מצב שבו רוב הדירקטורים נמצאים בניגוד עניינים אישי שמונע מהם להשתתף בישיבות.
אפרת אביאני: זה סעיף 278 לחוק החברות.
אפרת אביאני: אני רק רוצה לומר שקיבלנו הערות בעניין הזה.
אפרת אביאני: ההוראה כאן, בסעיף 35 עומדת לצידו של הסעיף הזה, היא לא מאיינת אותו, היא לא גוברת עליו.
אפרת אביאני: זאת אומרת, אם, בסופו של דבר, ההפעלה של סעיף 35 תביא למצב שבו רוב הדירקטורים יהיו מנועים מלהשתתף בישיבה, יחול סעיף 278 ואז כולם יוכלו להשתתף בישיבה, בכפוף לאישור של האסיפה הכללית.
רוברט אילטוב: כבוד היושב ראש, הסעיף הזה מונע, בעצם, מכל הדירקטורים שהם בעלי עניין מלהשתתף בישיבות, בהגדרה שנאמרה עכשיו – כי בדרך זו או אחרת לכל אחד יהיה עניין אישי.
רוברט אילטוב: אני אומר שמועצת החלב הוקמה כפי שהיא הוקמה, וכל מי שנמצא שם זה בעלי עניין.
רוברט אילטוב: לכן, להוציא היום מלבד את הפקידים את כל בעלי העניין זה לא דבר הגיוני.
רוברט אילטוב: יכול להיות שהם לא צריכים להצביע, אבל להשתתף ולהיות בישיבה כמשקיפים – אין שום הפרעה.
רוברט אילטוב: ברגע שיש להם עניין אישי הם חייבים להודיע את זה לפרוטוקול.
רוברט אילטוב: גם כך אין להם זכות הצבעה, אבל – להודיע את זה לפרוטוקול כך שהעניינים באמת יהיו בתום לב.
רוברט אילטוב: לכן אני מבקש לתקן ולתת להם את הזכות להיות נוכחים.
רוברט אילטוב: או – להכניס סעיף נוסף.
רוברט אילטוב: ההצעה שלי: "לאחר סעיף 35(ה) יתווסף סעיף 35(ו) שיאמר כדלקמן: "על אף האמור בסעיף קטן (א), חבר דירקטוריון של מועצת החלב שהתקיימו לגביו תנאים המפורטים בסעיפים קטנים (ה)(1) עד (ה)(ד)(3) אף לא התקיימו לגביו תנאים המפורטים בסעיף קטן ה(4) יהיה רשאי להשתתף בדיון אף לא להצביע בו".
רוברט אילטוב: סעיף (ו) יהפוך לסעיף (ז).
יעקב כץ: אני חוזר ואומר שעל מנת לקדם את החוק, ולגמור את הסעיף הזה  - -
אופיר אקוניס: אתה רוצה להגיד שאתה תומך בהצעה של חבר הכנסת אילטוב?
יעקב כץ: אני רוצה להוסיף - -
שלום שמחון: בשביל מה?
יעקב כץ: אני מוותר.
רוני טלמור: אני מבקשת להתייחס לדברים – אני אומר קודם בקצרה כמה מילים קצרות על הסעיף.
רוני טלמור: דיני החברות וגם כל הדינים שחלים על תאגידים אחרים קובעים שלדירקטורים יש חובת אמון כלפי התאגיד, והחובה הזו אומרת שהם צריכים לשקול בראש ובראשונה את טובת התאגיד, כשהם יושבים שם בתור דירקטורים, לפני  כל חובה אחרת.
רוני טלמור: המרכיב המרכזי של חובת האמונים הזו זה האיסור להימצא בניגוד עניינים.
רוני טלמור: זה אל"ף-בי"ת  בדיני חברות וזה באמת מושכלות ראשונים.
רוני טלמור: כשאנחנו הגענו לחוקק את החוק הזה התברר לנו שבמועצת החלב, שהיא חברה לכל דבר ועניין- חוק החברות חל עליה לכל דבר ועניין בלי שום קשר לחוק שאנחנו עכשיו עובדים עליו - יש נורמה שמתקיימת מזה שנים רבות שהדירקטוריון מתפקד בעצם כמו שולחן עגול, תפקוד שלא עולה בקנה אחד עם ההוראות בחוק החברות שבעצם מחייבות שדירקטורים ישקלו את טובת החברה ואם יש להם עניין נוגד הם לא ישתתפו בדיון.
רוני טלמור: אלה ההוראות הפשוטות והברורות של חוק החברות, שחלות בכל חברה, זה חל גם בסוגי תאגידים אחרים, וחשוב לי להגיד את זה.
רוני טלמור: אנחנו עשינו כברת דרך מאד ארוכה, מבחינתנו, ומאד רצינית.
רוני טלמור: נפגשנו כמה פעמים, כולל בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עם הנציגים של כל הגורמים הרלבנטיים כדי להגיע לפתרון ספציפי, ייחודי.
רוני טלמור: כמו שאמרתי - לאור הקושי שנוצר כאן, וכדי, באמת, לאפשר למועצת החלב להמשיך ולהיות במתכונת שהיא פועלת היום, יצרנו כאן הוראה מיוחדת שמתירה לדירקטורים להביא בחשבון עניין – שלפי חוק החברות אסור להשתתף, זאת אומרת, לפי חוק החברות מדובר בעניינים שצריכים לצאת מהישיבה בגללם - במצבים מאד ספציפיים שמפורטים בפסקה (ה), ובכלל זה כשמדובר בעניין של המגזר עצמו.
קריאה: דיברנו עכשיו על שקיפות, נכון?