GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא רום: זה היה הנוסח של לוקר, שהיה אז סגן מפקד חיל האוויר ואני, הגענו אליו, כדי שמערכת הביטחון, שר הביטחון לא יתנגד לחוק הזה ויפיל אותו בזמן שהבאנו אותו להצבעה בוועדת השרים.
גיורא רום: יש לזה המון נגזרות, גם בחיל האוויר, שהוא חיל מאד מסודר ואין לו שום סיבה או רצון להתנהג כמו פורע חוק בנתיבי הטיסה וכן הלאה, אבל זה הנוסח שהגענו אליו.
גיורא רום: אם דעתך לא נוחה עם זה, צריך לזמן את מפקד חיל האוויר שיבוא ויסביר כי זה לעשות לו מהפכה בחיל האוויר.
יצחק וקנין: לא אמרתי שדעתי לא נוחה, אמרתי שצריך לשמוע את הדברים, לשמוע הערות, אני נגד שינסו לסתום למישהו את הפה אם הוא אומר משהו.
יצחק וקנין: שכל אחד יגיד מה שהוא חושב ונכבד אחד את השני.
גיורא רום: לא נדרשתי בכלל לעניין הזה, נדרשתי למילים של הצעת החוק.
יצחק וקנין: סעיפים 155(א)(ב), עם תיקונים לסעיף (ב).
איתי עצמון: "(ב)	הפעלת כלי טיס צבאי אגב שימוש בתשתית אזרחית תיעשה בהתחשב בבטיחות התעופה האזרחית ובכפוף לצרכים ביטחוניים ומבצעיים.
עמרי אבני: אני עדיין רואה פה פירצה שבה למטוס צבאי יש אפשרות, בהתחשב, לעשות  משהו שעולה, בגלל הצורך המבצעי, משהו שהוא  לא בקנה אחד עם בטיחות טיסה.
עמרי אבני: אנחנו חוזרים חזרה לאותה נקודה של מסוקי המשטרה, אם אנחנו נותנים את הסכמתנו לעניין הזה כן או לא.
עמרי אבני: הדוגמאות שניתנו כאן לא מקובלות על פני כל היחידות - - -
יצחק וקנין: אני אתן לך דוגמה, שני מטוסי קרב מתקרבים לכיוון ישראל, צריך להקפיץ את חיל האוויר, מה עושים?
יצחק וקנין: הם צריכים ללכת לפי איזה כללים?
יצחק וקנין: ושני מטוסי ג'מבו אמורים לטוס באותו זמן.
יצחק וקנין: לפי איזה כללים פועלים?
עמרי אבני: מטוסי קרב שיוצאים לעשות את משימתם יוצאים עם בקרה צבאית, בנהלי טיסה צבאיים והם יעשו את כל מה שהם צריכים לעשות על מנת להגן על שמי המדינה ופקחי הטיסה שלנו יורידו את הכובע ויעשו את הכול על מנת שלא להפריע למשימה.
עמרי אבני: אפילו אם צריך להסיט את הג'מבו, להנמיך אותו לסובב אותו להמתין אותו, כל דבר שנדרש, בשביל זה אנחנו במקומות הספציפיים האלה יושבים כתף מול כתף עם בקרי חיל האוויר ועושים את העבודה.
עמרי אבני: לא בכל מקום נמצאים אנשי הצבא נמצאים, הם נמצאים רק בשתי יחידות הבקרה ביחד עם הבקרים האזרחיים.
עמרי אבני: באותם מקומות שאנשי הצבא לא נמצאים, הם לא יכולים לתת לי מענה מלא לבטיחות טיסה.
עמרי אבני: כמו שאמרת, אנחנו עוסקים בחוק, בחוק אנחנו הולכים לתת לצבא אפשרות לפגוע בבטיחות טיסה.
עמרי אבני: דוגמה נוספת, היום טייסים נדרשים להציג ידע נדרש באנגלית, טייסים צבאיים לא נדרשים לתת את הידע הזה.
עמרי אבני: בתשתית אזרחית יכולים לטוס שני מטוסים ביחד, צבאי ואזרחי, כשהאחד יודע אנגלית והשני לא הציג את הידע הנדרש באנגלית והשפה שמדובר שם היא השפה האנגלית.
עמרי אבני: מה נעשה אם הטיס לא יודע?
עמרי אבני: איפה בטיחות טיסה בקטע הזה.
עמרי אבני: אנחנו צריכים לתת מענה לכל המצבים.
עמרי אבני: הייתי בצד השני, אני יודע איך זה נראה משם ואיך זה נראה מכאן.
עמרי אבני: לכן אני אומר שוב, גם במצבים הקיצוניים של צורך מבצעי, בחוק אנחנו לא יכולים לתת להם ביטחון לעשות ככל העולה על דעתם.
סא"ל מוריס הירש: היועץ המשפטי לחיל האוויר, חשוב לזכור את המילים שפתחו את הסברים לסעיף הזה, כיום חוק הטיס אינו חל על הצבא, אינו חל על חיל האוויר.
סא"ל מוריס הירש: חיל האוויר כפי שהסביר המנהל בא כברת דרך כדי לנסות להתגמש ולהכניס כמה שיותר מגבלות שיסייעו להבטחת בטיחות התעופה, כולל הסעיף הזה.
סא"ל מוריס הירש: צריך לזכור שהסעיף הזה במהותו, כפי שמוסבר גם בהצעת החוק, הוא בעיקר הצהרתי, כדי לאמץ את סעיף 3(ד) לאמנת שיקגו.
סא"ל מוריס הירש: הכלל של אמנת שיקגו, שהוא מורה נבוכים גם לבטיחות התעופתית הוא שהכללים האלה אינם חלים על מטוסים מדינתיים, ודאי מטוסים צבאיים.
סא"ל מוריס הירש: זה הכלל שגם נמצא היום.
סא"ל מוריס הירש: בכל זאת יש פה התחייבות, כפי שהסביר המנהל, של חיל האוויר, לעשות כל התחשבות אפשרית, בכפוף לסייגים המבצעיים והביטחוניים שנדרשים לנו.
איתי עצמון: כדי להשלים את הדברים ולהוסיף, אני חושב שחיל האוויר הלך לקראת ההערה שהערתי לגבי ההתאמה לסעיף והסכים למחוק את "ככל האפשר" ולהוסיף "בכפוף לצרכים ביטחוניים ומבצעיים", כאן בעצם הלכנו כברת דרך נוספת מעבר לסעיף שהיה בנוסח בכחול ואני חושב שזה בהחלט נותן מענה לחששות.
עמרי טלמון: אני אתן דוגמה אחרת להתנגשות, יש במטוסים אזרחיים ולו הקטנים ביותר, חובה לשאת מכשיר שמאפשר לפקחי הטיסה לזהות על מסכי המכ"מ שלהם לזהות את המטוס, קוראים לזה "טרנספונדר" או זיהוי עמית טורף.
עמרי טלמון: אם המכשיר הזה לא עובד אסור להמריא.
עמרי טלמון: אם המטוס המריא וגילה שהמכשיר לא עובד הוא צריך לדוח מיד לבקרה ויכול להמשיך בדרכו רק אם קיבל אישור מהבקרה, קרי מעמרי וחבריו, להמשיך לטוס.
עמרי טלמון: דובר קודם על מכשיר ה- Tks למניעת התנגשויות, בלי המכשיר הזה מכשיר ה- Tks לא עובד.
עמרי טלמון: האפשרות של ה- Tks לזהות מטוס אחר באוויר תלויה בפעילות תקינה של ה"טרנספונדר" של אותו מטוס.
עמרי טלמון: יש מקרים שבהם מטוסים צבאיים טסים בלי טרנספונדר, דבר שלמטוס אזרחי אסור ואסור לו מסיבה ברורה וטובה, זה דבר לא תקין.
עמרי טלמון: אם הוא טס במרחבי האימונים של חילה אוויר אין שום בעיה, אבל ברגע שהוא טס בנתיב ומולו בא מטוס עם 72 נוסעים, רצוי שהמכשיר יהיה קיים ויעבוד ויהיה תקים כדי שאותו מטוס יוכל לזהות שיש תנועה מולו.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים 155(א)(ב) כולל התיקונים כפי שהוצעו.
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 155 (א) ו- (ה) אושרו.
יצחק רז: לגבי (ז) אני מבקש להזכיר.
רננה שחר: לגבי (ז) זה נמחק כי עוד לא הודענו בפרק הזה.
איתי עצמון: ככל שנדון והוא יאושר נצטרך לשנות ולהתאים.
רננה שחר: "(ג)	על שימוש של כלי טיס אזרחי בתשתית צבאית, לרבות במרחב אווירי שבו ניתנים שירותי ניהול תעבורה אווירית בידי צבא הגנה לישראל, יחולו הוראות אלה:  הפעלת כלי טיס אזרחי בשדה תעופה או במנחת שהוא תשתית צבאית טעונה את אישור המנהל; המנהל ייתן אישור כאמור רק לאחר שנוכח כי שדה התעופה הצבאי או המנחת הצבאי, לפי העניין, ערוך ומתאים להפעלה בטוחה של כלי טיס אזרחי; שדה תעופה או מנחת שהוא תשתית צבאית שנתוניו פורסמו במסגרת שירותי המידע התעופתי, יראו אותו כאילו אושר בידי המנהל לפי פסקה זו;"
איתי עצמון: מה ההסבר לתוספת שהקראתם לעומת מה שהיה בכחול?
רננה שחר: באופן כללי יש לפחות שתי תשתיות בישראל, גם עובדה וגם שדה דוב שהן תשתיות צבאיות אבל מאושרות לשימוש קבוע לתעופה אזרחית והנתונים שלהם מפורסמים בפמ"ת, גם נתוני מכשירי העזר לטיסה שלהם וכו'.
רננה שחר: כאשר נשאלנו בדיאלוג עם הציבור איך אנחנו יודעים, האם אני צריך עכשיו אישור אישי כל פעם שאני נוחת בשדה דוב, אז כמובן כל תשתית צבאית שמפורסמת בפרסומי המידע התעופתי האזרחיים, מאושרת לשימוש אזרחי.
רננה שחר: מעבר לכך, יתכנו הפעלות שצריכות אישור פרטני, למשל חברת תעופה ישראלית שמטיסה חיילים בטיסת הובלה לבסיסים מסוימים, שנחקרה על ידי צה"ל ואז היא צריך לבדוק שהמכשירים והמסלולים באותו שדה מתאימים לרמטרים האזרחיים, והדבר הזה כבר נעשה במסגרת האישור, ניתן לחברה עצמה, במפרטי ההפעלה שלה נכתב שהיא יכולה לנחות בשדה הזה המסוים הזה ואז זה כבר אישור פרטני.
איתי עצמון: האישור הוא להפעלה או לשדה התעופה במנחת?
איתי עצמון: אמרתם שההפעלה טעונה אישור.
רננה שחר: האישור הוא שהתשתית מותאמת לשימוש אזרחי, הוא יכול להיות אישור כולל, ואז זה מפורסם בפמ"ת וזה יכול להיות אישור פרטני למפעיל ספציפי ואז זה יהיה דרך אישורי ההפעלה שלו.
איתי עצמון: צריך להוסיף " יראו אותו כאילו אושר להפעלת כלי טיס אזרחי"?
יצחק וקנין: אם אין הערות אני מצביע  על סעיף (ג)(1).
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ג) (1) אושר.
רננה שחר: (2)	שימוש כלי טיס אזרחי במיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית, טעון את אישור המנהל; המנהל ייתן אישור כאמור רק לאחר שנוכח כי המיתקן כאמור מתאים להפעלה בטוחה של כלי טיס אזרחי; על אף האמור, אישור מיתקן דיווח מזג אוויר יעשה על ידי מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל; מיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית שנתוניו פורסמו במסגרת שירותי המידע התעופתי, יראו אותו כאילו אושר בידי המנהל לפי פסקה זו;
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ג)(2) אושר
רננה שחר: (3)	הפעלת כלי טיס אזרחי במרחב אווירי שהוקצה לתעופה הצבאית כאמור בסעיף 75, לרבות במרחב אווירי שבו ניתנים שירותי ניהול תעבורה אווירית בידי צבא הגנה לישראל, טעונה אישור מראש בידי היחידה הצבאית המנהלת את התעבורה האווירית באותו מרחב, ישירות או באמצעות יחידת נת"א,  ותתבצע בהתאם להוראותיה; היחידה הצבאית המנהלת את התעבורה האווירית רשאית לתת הוראות למטיס כלי טיס הנוגדות את הוראות התעבורה האווירית ואת כללי הטיסה שנקבעו לפי סעיף 69, אם מצאה כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין;
איתי עצמון: הכוונה ליחידת נת"א שזה תחום המרחב האווירי לפיקוחה?
רננה שחר: יש יחידת מודיעין טיס, היא גם נחשבת יחידת נת"א, שזו היחידה אליה מגישים תכניות טיסה והיא בעצם מתאמת, זה דבר שמגישים אותו במקום אחד, מרכז התיאום ואחר כך הוא עובר בין יחידות הנת"א במרחב האווירי שנתון לפיקוחם כלי הטיס שעומד לעבור, והן מתאמות את זה, הטיס לא מגיש לכל יחידת נת"א בנפרד אלא הוא מגיש פעם אחת והתיאום רץ ביניהם, הכוונה היא ליחידת הנת"א אליה הוגשה תכנית הטיסה בדרך כלל מרכז תיאום, יש שני מרכזי תיאום בארץ.
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ג)(3) אושר.
רננה שחר: " (4)	נוהל הקובע את ההסדרים הנדרשים לשם מתן אישור המנהל בהתאם לפסקאות (1) ו-(2) ייקבע בידי השר, בהסכמת שר הביטחון.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (4).
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ג)(4) אושר
רננה שחר: "(ד)	ההוראות לפי חוק זה לא יחולו לגבי חייל במילוי תפקידו הנותן שירותי נת"א לתעופה האזרחית, ויחולו הוראות אלה:  		(1) מתן שירותים כאמור לתעופה אזרחית בין-לאומית, בידי חייל בעת מילוי תפקידו טעון רישיון מאת המנהל; רישיון כאמור יינתן לפי נוהל שיורה עליו המנהל בהתייעצות עם מפקד חיל האוויר בצבא הגנה לישראל; 		(2) מתן שירותים כאמור לתעופה אזרחית פנים–ארצית טעון היתר מאת המנהל; היתר כאמור יינתן לפי נוהל שיורה עליו המנהל בהסכמת מפקד חיל האוויר של צבא הגנה לישראל; (3) נוהל הקובע את ההסדרים הנדרשים לשם פיקוח על קיומן של פסקאות (1) ו-(2) ייקבע בידי השר, בהסכמת שר הביטחון.
איתי עצמון: אני מציע שנוהל שמדובר עליו בפסקאות (1) ו- (2) לסעיף קטן (ד) ייקבע בשים לב או בהתחשב ככל האפשר בהוראות רלוונטיות של חוק זה, שאני מבין שזה סימן א' לפרק ב'.
איתי עצמון: נוסיף את התיקון הזה גם ב(1) וגם ב- (2).
איתי עצמון: לעניין פסקה (3) הבהרה, מכיוון שכתבתם "ייקבע" מדובר כמובן לא בתקנות אלא בנוהל אז אני מציע לכתוב "בהסכמת שר הביטחון, יורה על נוהל הקובע את ההסדרים".
רננה שחר: מסכימים.
עמרי טלמון: סעיף (1) מציין התייעצות עם מפקד חיל האוויר וסעיף (2)  בהסכמת מפקד חיל האוויר.
יצחק וקנין: הסעיף הראשון לא מחייב, התייעצות, אם יקבל יקבל, לא יקבל לא יקבל.
יצחק וקנין: בסעיף השני חייבת להיות הסכמה.
יצחק וקנין: זה קיים הרבה בחקיקה.
יצחק וקנין: יש התייעצות עם השרים ויש כאלה שלא מסכימים בשום פנים ואופן, הסכמה מחייבת את הצד השני.
עמרי טלמון: אני מבין את זה, אני שואל למה בסעיף (1) מספיקה התייעצות ובסעיף (2) נדרשת הסכמה.
עמרי טלמון: זאת אומרת וטו של מפקד חיל האוויר.
רננה שחר: יש מדרג ואני אסביר.
רננה שחר: סעיף (1) מתייחס לחייל שנותן שירותים לתעופה אזרחית בין לאומית.
רננה שחר: לפי דעתי דבר שלא קיים היום.
רננה שחר: מבחינתנו, בסיטואציה הזו, צריך לחול נספח 1 לאמנת שיקגו, הפקח צריך להיות מוכשר, כפי שדרוש נספח 1 לאמנת שיקגו, שזה בעצם לעמוד בתקנות הרישיון במלואם, כשהם יתוקנו.
רננה שחר: לעומת זאת, כאשר בקר צבאי נותן שירותי תעבורה אווירית לטיסה פנים ארצית, שפה אנחנו מכירים יותר, זה גם העניין של דוברי עברית או לא דוברי עברית, פה אני רוצה לבשר לוועדה ולציבור שהנוהל הזה כבר כתוב, הוא כבר הוסכם והוא כבר קיים, נוהל הכשרת פקחים, זה גם בין הדברים החדשים שקרו בשנתיים האחרונות, של התקדמות שיתוף הפעולה עם הצבא כפי שנאמר.
רננה שחר: במקרה הזה שבו הוראות אמנת שיקגו לא חלות מכוח ההתחייבויות הבין לאומיות של מדינת ישראל, ראינו לנכון שהדבר הזה ייעשה בהסכמה, הדבר כבר נעשה, קיים ועובד.
עמרי אבני: אני אומר לפרוטוקול, היו טיסות בין לאומיות שנחתו בבקרה צבאית, בבסיסים צבאיים, טיסת הבונס שנחתה בעבר, אז היה כזה דבר ונקווה שלא יהיה יותר כזה דבר.
עמרי אבני: דבר שני שאני רוצה לציין כאן זה הנושא של הרישיון שניתן לפקחים צבאיים לבצע עבודה עם מטוסים אזרחיים.
עמרי אבני: אני אומר את זה רק לפרוטוקול.
לאה ורון: אתה מדבר לוועדה, מתנהל רישום לפרוטוקול, אבל הדיבור שלך הוא לראש הוועדה ולמוזמנים, לא מדברים פה לפרוטוקול.
יצחק וקנין: לא הולך לאיבוד כלום, אל תדאג.
עמרי אבני: פקח אזרחי, שיש לו רקע צבאי, כמו כל פקח צבאי אחר בעבר, כי אחרת הוא לא היה יכול להיות פקח אזרחי, עובר הכשרה נוספת של חצי שנה עד שהוא מקבל את הרישיון.
עמרי אבני: פקח צבאי שעושה את אותו הכשרה כמו הפקח האזרחי בעבר, עושה הכשרה של שבועיים על מנת לקבל את הרישיון והוא עושה אחר כך את העבודות.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (ד)(1), (2) ו- (3) כולל השינויים והתיקונים שהוצאו על ידי היועץ המשפטי של הוועדה.
איתי עצמון: בפסקאות (1) ו- (2) בסופן יבוא: "שהנוהל כאמור ייקבע בשים לב ככל האפשר להוראות סימן א' לפרק ב'".
איתי עצמון: ובפסקה (3) להבהיר בנוסח שמדובר על נוהל ולא על תקנות משום שכאשר כתוב "ייקבע בידי שר לפי חוק הפרשנות", אפשר יהיה להבין שזו חקיקת משנה ולא מדובר על חקיקת משנה.
איתי עצמון: לכן הצעתי לכתוב "השר, בהסכמת שר הביטחון, יורה על נוהל הקובע את ההסדרים" ואת הסיפא "ייקבע בידי השר", למחוק.
יצחק וקנין: מי בעד סעיפים (ד) (1), (2) ו- (3) כולל התיקונים?
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים (ד)(1), (2) ו- (3) אושרו
רננה שחר: חוק זה לא יחול על כלי רחיפה, כהגדרתו בסעיף 80, של צבא הגנה לישראל, על מפעיל כלי רחיפה כאמור ועל תשתיות המשמשות לפעילותם.
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ה) אושר.
רננה שחר: (ו)	לא יופעלו סמכויות לפי פרק ו' כלפי צבא הגנה לישראל וכלפי חייל במילוי תפקידו.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ו)?
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ו) אושר.
רננה שחר: פרק י"ב: תיקונים עקיפים  157.
רננה שחר: ביטול חוק הטיס.
רננה שחר: חוק הטיס, 1927‏– בטל.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 157?
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 157 אושר.
רננה שחר: 158.
רננה שחר: תיקון דבר המלך על הטיס במושבות (הטלת חיקוקים).
רננה שחר: בדבר המלך על הטיס במושבות (הטלת חיקוקים), 1937‏– 	 (1)	בסעיף 3 במקום "הוראות סעיפים 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10, 12, 12א, 14, 17 ו-18 מהחוק העיקרי, והסעיפים 4, 5, 13, 14, 30 ו-34 מחוק הטיס, 1936, שתוקנו ושונו" יבוא "הוראות סעיפים 7, 11 ו-11א לחוק העיקרי";  	(2)	בתוספת הראשונה, סעיפים 1, 2, 3, 5, 6, 7, ו-9 עד 19 – בטלים.
רננה שחר: דבר המלך על הטיס במושבות מ- 1937 העמיד בתוקף סעיפים מחוק הטיס 1920 ומחוק הטיס 1936 הבריטים.
רננה שחר: אנחנו משאירים שני הסדרים בתוקף מתוך כל מה שהיה עד עכשיו, האחד זה הסדר בסעיף (7) שנוגע לסמכויות שעת חירום והוא יוסדר על פי מערכת הביטחון יחד עם הסדרת חקיקת החירום של מדינת ישראל, סעיף (7) לדבר המלך על הטיס אומר היום, בימי מלחמה, הן מלחמה ממשית והן מלחמה העומדת לפרוץ או בשעת לאומי גדול יכול המושל, על פי צו להסדיר או לאסור את הטיס של כל האווירונים..."
רננה שחר: בקיצור, נותן סמכויות לחיל האוויר שהן הסמכויות להלאים תשתיות ולאסור טיס, אין להם סעיף אחר כזה.
יערה למברגר: מה שיכולנו, הסדרנו בחוק הטיס ומצאנו הסדרים מודרניים יותר, מקבילים, ניסינו כמה שיותר לכתוב את דבר המלך בסעיפים....
רננה שחר: זה הסדר אחד שנשאר בתוקף וההסדר השני שנשאר בתוקף הוא בסעיף 11 זה הסעיף של הצלה, מה שחוק הטיס 1920 אומר בעצם שחוק המושבה מתייחס לאוניות נטרפות ולהצלת חיי אדם או רכוש ולחובה להושיט עזרה לאוניות שבאו במצוקה, יחול על אווירון.
רננה שחר: פקודת הסחורות הנטרפות ודמי הצלה שחלה על אוניות היא לא פקודה חדשה היא מ- 1929 לפי זכרוני.
יצחק רז: בשביל מה צריך אותה, אין לה ערך.
רננה שחר: היה צריך אותה, היא פקודה בתוקף.
יצחק רז: אבל אין לה שום ערך, זה כאילו אני צריך לפנות למזכיר של הממלכה.
רננה שחר: לא, מקבל הסחורות הנטרפות ודמי הצלה הוא מנהל רשות הספנות והנמלים, הפקודה היא פקודה חיה ובתוקף, אנחנו לא הולכים לשנות.
רננה שחר: חוק הטיס זו מטלה גדולה מידי שאני מניחה שגם אתה לא תרצה בה, לכתוב גם את חוק החיפוש וההצלה בישראל, דבר שלא כדאי לעשות אותו כרגע.
רננה שחר: לכן הסעיף משאיר את שני ההסדרים האלה בתוקף.
רננה שחר: אני חושבת שצריך לבדוק את המונח 11א', אלה שני סעיפי 11 אחד אחרי השני.
יצחק וקנין: אנחנו נאשר ואם תרצו לתקן משהו בעניין של נוסח, נתקן.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 158?
יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 158(1) ו- (2) אושרו
רננה שחר: אנחנו רוצים לדלג על סעיף 159, כדי לתת תשובות על העיצומים הכספיים.
יצחק וקנין: אני אנעל את הישיבה ונמשיך ביום שלישי.
יצחק וקנין: איך אתם מתקדמים בנושא של פרק ז'.
רננה שחר: מה שאני יודעת, יש את סימן ז' לפרק ז' שאלה החקירות המעורבות, שיש דיונים בין חיל האוויר לחוקר הראשי של משרד התחבורה ואני יודעת שלא הגיעו עדיין להסכמות.
יצחק וקנין: אני רוצה לעשות סיור של הוועדה, לבדוק את מערך הפקחים ואת עבודת החוקר הראשי, לפני שנתחיל את פרק ז'.
סא"ל מוריס הירש: חשוב לציין שיש שתי מערכות מקבילות, יש גם חוקרים פנימיים של חיל האוויר וגם החוקר הראשי, אתם מוזמנים גם לחיל האוויר.
יצחק רז: אני מציע  שיוזמנו חוקרי חיל האוויר, זה חשוב שיוזמנו.
יצחק וקנין: אנחנו מתקדמים טוב, ביום שלישי יש דיון וגם ביום חמישי הבא.
יצחק וקנין: אני ארצה לבקר אצל פקחי הטיסה וחיל האוויר, זה יכול לתת לי סיוע לטובת העניין.
עמרי אבני: ההחלטה מצוינת אני רק רוצה להזכיר שפקחי טיסה זה לא רק נתב"ג  יש לנו גם את יחידות הבקרה ואז אתה יכול לשלב את הביקור עם אנשי הצבא.
לאה ורון: אנחנו לא מכינים כרגע את תכנית הסיור, נבחן את הדברים.
עמרי אבני: אני מבקש לדעת מראש מתי הולכים לדון על פרק ז' ולא שנגיע רק לוועדה.
יצחק וקנין: לפני שנתחיל את הדיון על פרק ז', אני אעשה את הסיור.
לאה ורון: אנחנו לא מפיצים טרום הודעות כי אז יש התעסקות עם כ- 600 איש, כשיצא סדר היום נודיע לכולם.
יצחק וקנין: המזל הגדול של חוק הטיס הוא שהוא נפל בוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: תודה לכולם הישיבה נעולה
אופיר אקוניס: שלום לכולם, אני מבקש לפתוח את הדיון.
אופיר אקוניס: מי שביקש את הישיבה הזו על פי הנוהל של דיון מהיר בכנסת זה חברי הכנסת – קיבלנו ממזכירת הכנסת את המכתב הבא: "אישור הצעותיהם של חברי הכנסת חמד עמאר, מגלי והבה, חנא סוויד וג'מאל זחאלקה לדיון מהיר בוועדת הכלכלה בנושא מותם של בני אותה משפחה בעוספיא עקב אי חיבור ביתם לחשמל".
אופיר אקוניס: הבקשה הזו הגיעה ב-29 בנובמבר, כך החליטה באותו יום ועדת הכנסת, להעביר לכאן את הדיון המהיר.
אופיר אקוניס: אני נעניתי לבקשת המציעים להעלות את זה.
אופיר אקוניס: זה גם חלק מתקנון הכנסת – להעלות דיון מהיר בתוך שבוע, וגם בגלל חשיבות הנושא.
אופיר אקוניס: בינתיים, לצערנו, פקדה את המדינה שלנו טרגדיה גדולה מאד, וגם המקום שמדובר בו נפגע באותה דליקה.
אופיר אקוניס: אני מבין שבזה הרגע, גם כיוף וגם רוב הפקידות הממשלתית הבכירה – נמצאים, לא יאומן, במקום.
אופיר אקוניס: הם בעוספיא.
אופיר אקוניס: הם ביקשו ממני, הבוקר- גם מר כיוף וגם מנכ"ל משרד ראש הממשלה,  לדחות את הישיבה ואני אמרתי שמה שאני מציע לעשות זה את הדבר הבא – לפתוח אותה, אבל לא לקיים דיון מהותי, אלא ולדחות אותו או לשבוע הבא או לשבוע שלאחר מכן, מתוך היענות לבקשות גם של מר כיוף וגם של מנכ"לי המשרדים.
אופיר אקוניס: אני חושב שבמצב שנוצר חשוב היה להתחשב בעמדתם.
אופיר אקוניס: אני בדרך כלל לא עושה את הדברים האלה, בדרך כלל כאשר הממשלה מבקשת ממני לדחות דיונים, או לבוא עם איזה שהן הצעות חדשות.
אופיר אקוניס: אבל מכיוון שאנחנו במצב מיוחד, טרגי, ואני הייתי מאד רוצה שמנכ"לי משרדי הממשלה יבואו היום לעוספיא ולא יסתכלו,  אלא יעשו.
אופיר אקוניס: זה שהם יראו מה היה שם – זה גם חשוב, ההזדהות, אבל שגם יבצעו דברים דה פקטו- אני חושב שחשוב היה להיענות לבקשה.
אופיר אקוניס: אם אתם רוצים לומר מספר מילים בעניין הזה, אני מוכן, אבל הנוכחות של מנכ"לי המשרדים והפקידות הבכירה פה, בדיון הזה, היא חשובה.
אופיר אקוניס: הם לא נמצאים פה, וזה מדהים, הצירוף הזה.
מגלי והבה: כיוון שגם פתחת  וגם אמרת וגם סיכמת – אנחנו מסכימים לדחות את הדיון, שיהיה, באמת, דיון מורחב כאשר יהיו פה המנכ"לים, ואז נפתח את הנושא על כל המשתמע.
אופיר אקוניס: אולי הם גם ייתנו לנו דיווח על הביצוע, על ההחלטות האופרטיביות שלהם בעקבות הדליקה.
מגלי והבה: זה יפתור לנו בעיות.
מגלי והבה: אבל אני חושב, זו בכל זאת דעתי - -
חנא סוייד: אני מסכים, רק מה שמשתמע מדבריך שהם יהיו בישיבה - -
אופיר אקוניס: אתה רואה שהם לא נמצאים כאן לא כי הם חמקו מהדיון הזה, נהפוך הוא – אלא בגלל שהם  נסעו לעוספיא לטפל בדבר הגדול שהתרחש.
חנא סוייד: יפה, זה דבר חשוב, וזה גם נותן הזדמנות להכין משהו, לבוא לוועדה – בטח הם ביקשו לעכב, לדחות, כי יש להם בטח הצעות כתוצאה מהביקור בשטח והבנת הבעיות ואנחנו נשמח אם אתה תבקש מהם שגם יבואו עם איזה הצעות רלבנטיות.
חמד עמאר: חשוב שבדיון שיתקיים שנציגי משרד הפנים יגיעו - -
אופיר אקוניס: תראה –ראשונת המוזמנים, הגב' ברכה גולן ממשרד הפנים, משרד התשתיות - כולם נמצאים עכשיו בעוספיא.
ברכה גולן: אני פה.
אופיר אקוניס: למה את לא שם?
ברכה גולן: נסעו בכירים ממני.
אופיר אקוניס: אז נשמח אם תבואי גם בפעם הבאה.
אופיר אקוניס: יש ממלא מקום למנכ"ל, אצלכם?
קריאה: הוא נמצא כרגע בדיון - - -
יהודה ניב: גם אנחנו פה, ממשרד התשתיות הלאומיות, מנהל החשמל.
יצחק וקנין: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.
יצחק וקנין: פרק ט"ז (שונות)(משק הגז הטבעי) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010 (מ/541).
יצחק וקנין: כן, רבותיי, אתם בטח לא מתפלאים למה הסעיף הזה הוכנס בחוק ההסדרים, במיוחד לאור מה שאנחנו שומעים בזמן האחרון – הוויכוחים על התמלוגים וכל מה שכרוך בכך.
יצחק וקנין: אני חושב שבשבועות האחרונים שמענו הרבה על הנושא במיוחד כאשר אני קורא את המחקר של המ.מ.מ לגבי עתודות הגז – מוערכות בכ-252 BCM – שזו כנראה צורת מדידה של הגז.
יצחק וקנין: העתודות האלה, אין ספק שהן גדולות מאד וההפקה הצפויה בתחילת 2013 תביא את מדינת ישראל למצב אחר לגמרי.
יצחק וקנין: כולנו זוכרים שעד היום לא היה לנו את זה לגמרי, במשך הרבה שנים זה לא עניין איש כי לא היה כלום.
יצחק וקנין: מהרגע שהעניין קרם עור וגידים בצורה משמעותית אז ברור שהרגולטור רוצה להיכנס כדי להפיק את התועלת המרבית.
יצחק וקנין: שווי העניין מוערך בכ-40 מיליארד דולר.
יצחק וקנין: יתרה מזו, עד 2003 מדינת ישראל לא השתמשה בייצור החשמל בגז טבעי.
יצחק וקנין: הכל היה במזוט, סולר או פחם.
יצחק וקנין: מאז 2003 הגענו לכ-45% ייצור חשמל מגז טבעי במדינת ישראל.
יצחק וקנין: הדבר חוסך המון כסף למשק הישראלי, חיסכון בכ-5 מיליארד דולר.
יצחק וקנין: לאור כל זאת החליטה ממשלת ישראל להכניס תיקונים במינוי הרכב חברי מועצה והדבר הזה ברור שגורמים שלא היו מיוצגים בשנים עברו, כמו האוצר - -
אתי בנדלר: סליחה, זה לישיבה הבאה, אולי – אתה רוצה לעשות דיון משולב?
אתי בנדלר: אולי כדאי לדון קודם בחוק הגז.
יצחק וקנין: אני אעשה שילוב, אבל אני מציין את זה.
יצחק וקנין: במה שנדון כרגע, זה שייך למה שנדון אחר כך, כי האוצר רואה בזה מקור להכנסות מדינה.
יצחק וקנין: אני בטוח שאם הייתי שר אוצר לא הייתי עושה משהו אחר.
אלי אפללו: אולי צריך לראות את התמונה, ולא לנצל באותה הזדמנות דבר שלא צריך לנצל.
אלי אפללו: בוא נראה את האיזון הנכון.
אלי אפללו: אין כוונה שהאוצר לא יקבל את מה שמגיע לו.
אלי אפללו: השאלה היא אם אנחנו, באותו זמן, מנצלים דברים, שלא צריך לעשות.
יצחק וקנין: בכל מקרה – אנו פותחים את הדיון.
יצחק וקנין: פרק טז – סעיף הגז הטבעי.
יצחק וקנין: לפני ההקראה – יש הערות?
אלון גלרט: אני מייצג את חברת סופר NG.
אלון גלרט: החברה זכתה במכרז לחלוקת גז באזור המרכז.
אלון גלרט: אני אתן סקירה מה קורה כאן.
אלון גלרט: המכרז נערך על ידי רשות הגז וחברת סופר NG אמורה לחלק, להוליך את הגז בלחץ נמוך באזור המרכז מצינור ההולכה שמופעל על ידי נתיבי הגז הטבעי לישראל, שזו חברה ממשלתית, ולהוביל אותו  עד לחצרים של הלקוח- מפעלים, בתי מלון, בתי חולים.
אלון גלרט: אנחנו לא מדברים על אותם אלה שמחפשים נפט, ב-250 BCM ובסכומי עתק, אנחנו מדברים על גורם שזכה במכרז והולך להעביר הרבה מאד גז בצינורות שלו ולהרוויח על כל מ"ק גז שהוא מעביר כמה אגורות.
אלון גלרט: לכן אנחנו לא מדברים על אותם אלה שהולכים להתעשר, כן או לא, זה לא ענייני.
אלון גלרט: אנחנו מדברים על גוף שניגש למכרז, התחייב על פי דרישות המכרז, להשקיע בין 100 ל-200 מיליון שקל – אני כאן נוקב בערכים כלליים, נבחן, הגיש תכנית עסקית מפורטת עם הצעות מחיר, ונבחר, בסופו של דבר.
אלון גלרט: אני רוצה להזכיר – אלה שמוצאים את הגז מעבירים אותו לחברת ההולכה, שהיא חברה ממשלתית שמעבירה את הגז בלחץ גבוה.
אלון גלרט: אותה חברת הולכה מעבירה את הגז ועוברת בכל רחבי הארץ.
אלון גלרט: מצינור ההולכה יש מתקנים שמעבירים מלחץ גבוה ללחץ נמוך, ואותה חברת חלוקה, כמונו, לוקחת את הגז הזה, מעבירה תשתיות מתחת לאדמה בהשקעות אדירות ואמורה להגיע ללקוחות.
אלון גלרט: במדינת ישראל נקבעו שישה אזורים.
אלון גלרט: בכל אזור אמור להתבצע מכרז, שני זוכים כבר נבחרו.
אלון גלרט: באזור שלישי היה מכרז שהסתיים לא מכבר, ושלושה אזורים אמורים להיות בעתיד.
אלון גלרט: אנחנו, חברת סופר NG הגישה הצעה, עשתה תכנית עסקית, עשתה תחשיב על כל שקל ושקל.
אלון גלרט: גם הרשות, כשהיא מבקשת שנגיש הצעה למכרז מבקשת כל הוצאה והוצאה שנפרט, עד רמה של כמעט כל שקל.
אלון גלרט: והנה, פתאום בא האוצר ואומר – עכשיו, על כל תכנית שתגישו, אתם תשלמו כסף.
אלון גלרט: אז ראשית, קודם כל פגעו בצפיות שלנו.
אלון גלרט: אנחנו התכוננו, ועכשיו אומרים לנו לשלם סכומים שלא התכוננו, זה לא היה כתוב קודם בחוק.
אלון גלרט: זה לא סכומים של מה בכך.
אלון גלרט: מה הנימוק כאן?
אלון גלרט: – הנימוק הוא שרוצים שנגיש תכניות טובות ולכן ידרשו מאתנו כסף.
אלון גלרט: אם הם רוצים להשתמש בכסף כאמצעי שיקשה עלינו – הם כנראה מבקשים פה סכומים משמעותיים.
יצחק וקנין: מה הסכומים?
אלון גלרט: אף אחד לא יודע כי זה ייקבע בתקנות על ידי השר.
יצחק וקנין: מישהו יכול להגיד לי מה הסכומים?
יצחק וקנין: נציג משרד התשתיות או האוצר.
שוקי שטרן: הסכומים כמובן ייקבעו בתקנות אבל אין לנו שום כוונה לא להכביד על בעלי - -
יצחק וקנין: יש לכם איזשהו אומדן?
אלי אפללו: למה לא לקבוע את זה פה, אדוני היושב ראש?
אלי אפללו: פה.
שוקי שטרן: זה יובא לאישור ועדת הכספים של הכנסת.
שוקי שטרן: עם כל הכבוד לעו"ד גלרט הכוונה שלנו היא לא להקשות על בעלי רישיונות, וצריך להכניס סדר לעניין הזה.
שוקי שטרן: אמנם פעלנו בשנים האחרונות ללא אגרות.
שוקי שטרן: צברנו ניסיון בנושא של הגשת מפרטים על ידי גורמים שונים - אם זה חברות ממשלתיות, אם זה ספקים, נכון – עדיין לא עם חברות חלוקה.
שוקי שטרן: על מנת למנוע את המצב של הגשת מפרטים חלקיים ו/או הגשת מפרטים חוזרים או פיצול  של מפרטים למספר רב שמקשה מאד את הבדיקה – אדוני צריך לדעת, אנחנו משקיעים השקעה רצינית מאד בבדיקה של המפרטים האלה.
שוקי שטרן: בגז טבעי יש אלמנטים של בטיחות בנושא ההצעה והתכנון ההנדסי של המתקנים.
שוקי שטרן: אין שום כוונה להקשות על חברות החלוקה.
שוקי שטרן: מדובר במפרט בסדר גודל- מה שאנחנו נציע לשר התשתיות על - - בקביעה לתקנות, בסדר גודל  לחברת חלוקה של כ-1000 שקל למפרט.
שוקי שטרן: זה לא סכום שמישהו ירגיש אותו.
שוקי שטרן: אנחנו לא חושבים שזה לא נכון.
שוקי שטרן: אנחנו חושבים, אבל, שבחברות חלוקה לא תהיה בעיה – לא של מימון, זה לא יסתור את ההצעה של מישהו - -
לאה ורון: כמה מפרטים אתם מצפים שתגיש כל חברה?
שוקי שטרן: זה מאד תלוי בכל חברה ובדרך ההיערכות שלה.
שוקי שטרן: זה יכול להיות 20 מפרטים, זה יכול להיות גם 50.