GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: יש כאן תיקונים לסעיפי ההגדרות ואני מניח שמדובר על תיקונים טכניים, על התאמות נוסח להצעת חוק הטיס, אבל  בפסקאות (2) ו-(3) בעצם יש הוראות מהותיות שאני מציע שתסבירי לוועדה מה טיבם של התיקונים המוצעים.
רננה שחר: פסקה (3) התחלקה לפני פסקה (2), ואני מתנצלת על כך.
רננה שחר: התיקון של סעיף 14, אם אתם זוכרים, כאשר היה כאן דיון על הגדרת חומר מסוכן, סעיף 1 להצעת חוק הטיס, שירות הביטחון הכללי ביקש שהנושא של נשיאת חומרי נפץ או נשיאת חומרים מסוכנים יהיה לא רק חומר מסוכן שהוא מסכן את הבריאות או את הבטיחות כפי שזה מוגדר בחוק הטיס אלא גם אם הוא מסכן את ביטחון כלי הטיס.
רננה שחר: מאחורי הקלעים ולא בתוך הוועדה היו הרבה דיונים ובסופו של דבר סוכם עם שירות הביטחון הכללי שהנושא הזה של חומר מסוכן שעלול לסכן את ביטחון כלי הטיס ימצא את מקומו בחוק הביטחון בתעופה האזרחית ובעצם סעיף 14 הוא הסעיף שאומר שאסור לשאת בכלי טיס כלי נשק וחומרי נפץ וכולי.
רננה שחר: בתוכו זה ייכנס.
איתי עצמון: בואי נחזור לרגע צעד אחד אחורה.
איתי עצמון: תסבירי לוועדה מה בעצם מסדיר חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית).
רננה שחר: חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית) מסדיר את הוראות הביטחון שניתנות לחברת תעופה ולמפעיל מתקן תעופתי, אין אם זה שדה תעופה או בין אם זה מנחת.
רננה שחר: כמו שאתם יודעים, סידורי הביטחון הם סידורים רבים.
רננה שחר: חלקם ניתנים מכוח חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים וחלקם ניתנים מכוח חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית).
רננה שחר: בעצם הסמכות העיקרית שם היא סמכות שר התחבורה לתת למפעיל כלי  טיס ומפעיל מתקן תעופתי הוראות לנקיטת אמצעי ביטחון.
רננה שחר: זאת הסמכות העיקרית.
רננה שחר: אחר כך הוא מסדיר את הנושא של נשיאת נשק בכלי הטיס, של מי שמוסמך לבדוק את הדברים האלה, סמכויות חיפוש, זיהוי וביצוע שבעצם אומרות שאיש ביטחון, שוטר, חייל וחבר הג"א יכול לבדוק את זה.
רננה שחר: בפרק ה' מדובר על איסור נשיאת כלי נשק וחומרי נפץ וזה מסדיר את זה שאסור להיכנס לכלי טיס עם כלי נשק וחומרי נפץ.
רננה שחר: זה חוק ביטחוני.
איתי עצמון: יש לי כמה הערות לתיקון.
איתי עצמון: ראשית, הערה טכנית.
איתי עצמון: אנחנו בדקנו לאורך חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית) ויש עוד אזכורים לחוק הטיס 1927 שאותו כאמור הוועדה החליטה לבטל.
איתי עצמון: צריך לתקן גם בהגדרת מפעיל בחוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית), בספקה (2), שם כתוב "לעניין מנחת, בעל רשיון למנחת לפי חוק הטיס 1927".
איתי עצמון: צריך לתקן גם בסעיף 16 לחוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית) שעניינו עונשין.
רננה שחר: סעיף 16(ה).
איתי עצמון: סעיף קטן (ה), בו נאמר: "הורשע אדם בעבירה לפי סעיף זה, רשאי בית המשפט בנוסף לכל עונש אחר לבטל – לפי סעיף (2) -  רשיון מנחת שניתן לנשפט לפי סעיף 9 לחוק הטיס 1927, בפסקה (3), לבטל רשיון עובד טיס שניתן לנשפט לפי חוק הטיס 1927".
איתי עצמון: אני מציע לערוך איזה שהן התאמות נוסח ולהפנות גם לסעיפים הרלוונטיים בהצעת חוק הטיס.
איתי עצמון: אלה הערות יותר טכניות.
איתי עצמון: הערה נוספת לתיקון שלכם לסעיף 14.
איתי עצמון: לא כל כך ברור לי מה זה לסכן את ביטחון כלי הטיס.
איתי עצמון: ככל שאני הבנתי מההסבר שלך ומעיון בחוק, מדובר על אמצעי ביטחון לאבטחת ביטחונם של בני אדם או מטען, וכאן מדובר על ביטחון כלי הטיס.
איתי עצמון: השאלה אם לא צריך להבהיר כאן שמדובר על הנוסעים ועל המטען.
יערה למברגר: מה זאת אומרת הביטחון של כלי הטיס?
רננה שחר: כמובן שביטחון כלי הטיס זה גם הביטחון של הנושאים.
יערה למברגר: גם החוק נוקב בסעיפים אחרים והוא מדבר על ביטחון הנוסעים בכלי הטיס והמטען המובל בו.
איתי עצמון: איך יהיה הנוסח?
איתי עצמון: לרבות על נוסעיו והמטען שלו?
רננה שחר: לרבות או בכלל זה.
יצחק וקנין: העיקרון ברור לחלוטין.
אילון טל: השאלה היא אם עושים כאן איזושהי הפרדה בין המונח בטיחות לבין המונח ביטחון.
אילון טל: בחלק מהדברים יש דברים שמתאימים לבטיחות.
רננה שחר: החוק הזה הוא חוק על ביטחון.
רננה שחר: הוא לא מדבר על בטיחות.
רננה שחר: גם הסעיפים האחרים מדברים על ביטחון הנוסעים וביטחון הטובין.
בועז חטיבה: אני מבקש לשאול שאלה ואני מתנצל מראש על כך שאני לא בקיא בקטע הזה של ביטחון תעופה אזרחית אבל היה משהו בדברים שרננה אמרה בתשובתה.
בועז חטיבה: נתתם את דעתכם על המצבים המיוחדים שהחברות הישראליות מטיסות טיסות מיוחדות במטוסי מטען?
בועז חטיבה: אמרת משהו שגרם לי לחשוב שאולי יש כאן איזו התנגשות.
בועז חטיבה: אני לא יודע אם צריך לפתוח את זה לדיון כאן, אבל אותן טיסות מיוחדות שמטיסות.
יצחק וקנין: האם כאשר מטיסים מטען, מטיסים גם נוסעים?
יצחק וקנין: אני לא מאמין שיש דבר כזה.
בועז חטיבה: לא. אלה טיסות מיוחדות.
גד רגב: לטעמי יש הפרדה מאוד ברורה.
גד רגב: אם המטוס טס כטיסה אזרחית, הוא ממילא כפוף לחוקים האזרחיים.
גד רגב: אם אתה מתכוון למצבים שהוא לא טס תחת תעופה אזרחית, למשל כאשר הוא מגויס או מקרים כאלה, אז ממילא הוא עובר לסטטוס אחר.
בועז חטיבה: הוא מטוס אזרחי אבל מבצע טיסה עבור משרד הביטחון.
רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 15 לחוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית) שקובע שסעיף 14 לא יחול על, ומונה את המקרים בהם הוא לא יחול.
רננה שחר: קודם כל זה כמובן על איש ביטחון, שוטר, חייל או חבר הג"א.
רננה שחר: שנית, אדם המוביל כלי נשק או חומרי נפץ בכלי טיס אם הם אינם מצויים בהישג ידו בזמן הטיסה והוא הודיע מראש על כך למפעיל כלי הטיס והמפעיל הסכים  להובלה.
רננה שחר: זאת אומרת, זה כמטען.
בועז חטיבה: כן, כמטען.
בועז חטיבה: אני שואל אם נתתם דעתכם על כך שלא יהיה פתאום מצב שצריך לעשות משימה ולא ניתן כי כאן משהו נקבע.
רננה שחר: נתנו את דעתנו.
רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 15 לחוק ואם יהיו לכם בעיות, תפנו אלינו.
בועז חטיבה: זה יותר קאל ואל על.
יצחק וקנין: זה מעוגן בחקיקה.
יצחק וקנין: מה ששאלת, מעוגן בחקיקה.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 161, כולל התיקונים שהוצעו ושינויי הנוסח לסעיפים.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 161 – אושר
רננה שחר: 162.	תיקון חוק רשות שדות התעופה     	בחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977 -     	(1)	בסעיף 1, בהגדרה "חוקי הטיס 1927", יבוא "חוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: (2)	בסעיף 5(ד), בסופו יבוא "ומחוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: (3)	בסעיף 30, בסופו יבוא:     "(ג)	לא יאשר שר התחבורה ולא יקבע כללים, לפי סעיף זה, לעניין הפעלתם או בטיחותם של שדות תעופה, אלא בהתייעצות עם רשות התעופה האזרחית שהוקמה לפי חוק רשות התעופה האזרחית,   התשס"ה-2005".
איתי עצמון: עוד התאמת נוסח, מכיוון שאנחנו מנקים את ספר החוקים של מדינת ישראל מהאזכור לחוק הטיס 1927.
איתי עצמון: סעיף 56 לחוק רשות שדות התעופה הוא בעצם תיקון עקיף לחוק הטיס 1927 ואני מציע למחוק גם אותו, אם זה מקובל.
רננה שחר: עלינו זה מקובל.
עמרי טלמון: אני דוחף את חוטמי לעניין שלא כל כך שייך לי, אבל אם השר חייב להתייעץ ביחס לבטיחות שדות התעופה עם רשות התעופה האזרחית, האם אין הוא חייב להתייעץ עם רשות שדות התעופה למשל?
עמרי טלמון: ועם החוקר הראשי למשל?
עמרי טלמון: מדובר על בטיחות.
קריאה: החוקר הראשי לא אחראי על הבטיחות.
יצחק וקנין: רננה, הבנתי שעשיתם תיקונים בסעיף (2) ו-(3).
יצחק וקנין: אולי תסבירי לנו.
איתי עצמון: תסבירי לוועדה מה התיקונים שאתם מביאים, התיקונים המהותיים.
רננה שחר: סעיפים (1) ו-(2).
רננה שחר: סעיף 5(ד) לחוק רש"ת – סעיף 5 מונה את תפקידי רשות שדודת התעופה - אומר ש"האמור בסעיף זה לא  יתפרש כגורע מסמכות על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965".
רננה שחר: זאת אומרת, רש"ת כפופה לדיני התכנון והבנייה ואין על כך ויכוח.
רננה שחר: הוספנו כאן "ומחוק הטיס, התשע"א-2010" כדי להבהיר שהנושא של רישוי שדות התעופה בעצם שנכנס לראשונה בחוק הטיס, כפי שהוא מתחייב על פי נספח 14 לאמנת שיקגו, הוא חל על רשות שדות התעופה ואין בכך כדי לגרוע.
רננה שחר: זה התיקון הזה.
רננה שחר: לגבי סעיף 30.
רננה שחר: סעיף 30 מדבר על סמכות רשות שדות התעופה לקבוע כללים.
רננה שחר: לרשות שדות התעופה יש סמכות לקבוע כללים הן לעניין ההתנהלות שלה והן לעניין אחזקת שדות התעופה של הרשות, נמלם, הפעלתם והפיקוח עליהם וביצוע יעיל של תפקידיה.
רננה שחר: אני יכולה למיין את הכללים של רשות שדות התעופה לשני סוגים של כללים, ואחר כך רינה תוכל להשלים, אבל יש כללים שנוגעים  למועצת הרשות, לחברים במועצת הרשות, כל מיני כללי רשות שדות התעופה.
רננה שחר: לא מוצע שרת"ע, יהיה לה מעמד מייעץ ביחס לכללים האלה.
רננה שחר: יש כללים שנוגעים ממש להפעלת השדה, בין אם אלה שינוע חומרים מסוכנים בשדה התעופה, דברים מהסוג הזה.
רננה שחר: בזה אנחנו הצענו – וזה מקובל על רשות שדות התעופה, מקובל על כל הממשלה – שלרת"ע יהיה מעמד מייעץ מכוח העובדה שהיא בעצם הרגולטור המקצועי של הנושא של הבטיחות והתפעול של שדה התעופה.
רננה שחר: אלה שני התיקונים.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 162 עם השינויים.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 162 – אושר
רננה שחר: 163.	תיקון חוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת)     בחוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ"ג-1983, בסעיף 1, במקום ההגדרה "כלי טיס" ו"כלי טיס ישראלי" יבוא:     	""כלי טיס" ו"כלי טיס ישראלי" – כהגדרתם בחוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: החוק למניעת זיהום הים (הטלת פסולת) הוא חוק שנועד לאמץ את אמנת ברצלונה לתוך דיני מדינת ישראל.
רננה שחר: זאת אמנה שעוסקת בצמצום או במניעת זיהום הים התיכון.
רננה שחר: זיהום הים התיכון, באמנה יש לו שתי נגיעות לכלי טיס: או כאשר לוקחים כלי טיס כדי להשלים פסולת לים, ועושים את זה למען האמת יותר עם לי שיט, והים הוא כפח זבל.
רננה שחר: לוקחים פסולת מהיבשה, פסולת שאין לאן לפנות אותה ומפנים אותה לים.
רננה שחר: זאת פרקטיקה אחת שאסורה בחוק הזה.
רננה שחר: הפרקטיקה השנייה שאסורה בחוק הזה היא הטבעה של כלים, של גרוטאות.
רננה שחר: יש גרוטאה, אין מה לעשות אתה, מטביעים אותה בים.
רננה שחר: זאת גם פרקטיקה שהייתה נהוגה בקרב מדינות השוכנות לחופי הים התיכון במשך הרבה שנים.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 163, כולל התיקונים.
יצחק וקנין: סעיף 163 – אושר
רננה שחר: 164.	תיקון חוק העבירות המינהליות     בחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985, בתוספת הראשונה, בטור א', במקום "חוק הטיס 1927" יבוא "חוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: חוק העבירות המינהליות הוא החוק מתוכו ניתן לקבוע עבירה שאינה פשע, כלומר, שעונשה פחות משלוש שנות מאסר כעבירה מינהלית שאוכפים אותה בדרך של הטלת קנס מינהלי.
רננה שחר: זה מנגנון אחר.
רננה שחר: היום מצוין בחוק הטיס 1927.
רננה שחר: קיימים היום שלושה קנסות מינהליים שמוטלים על עישון בכלי טיס, על חגורת בטיחות ועל נשיאת טלפון בכלי טיס בניגוד להוראות מסוימות.
רננה שחר: מוצע לשמר את זה ולכן מוצע להחליף את חוק הטיס מ-1927 בחוק הטיס החדש.
איתי עצמון: יש לכם כוונה להוסיף עבירות נוספות לתוספת לתקנות?
יצחק וקנין: אני רואה שיש עישון, שימוש בחגורת בטיחות והפעלת אביזר אלקטרוני.
רננה שחר: אנחנו רואים באכיפת חוק העבירות המינהליות, במכשיר הזה, מכשיר טוב לעניין התמודדות עם נוסעים שהוא לא גורם מפוקח אלא אדם מן הישוב, מן הציבור, שנוסע ועושה הפרות.
רננה שחר: אנחנו חושבים שזה מכשיר טוב.
רננה שחר: אני מחזירה אתכם לסעיף נאמני הבטיחות שאולי גם יאפשר הגברת האכיפה בתחומים האלה.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 164.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 164 – אושר
רננה שחר: 165.	תיקון חוק בתי דין מינהליים     	בחוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992, בתוספת, בסופה יבוא:     	"19.
רננה שחר: ועדת הערר לפי סעיף 37 לחוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: חוק בתי דין מינהליים הוא חוק כללי במדינת ישראל שמחיל הסדרי רוחב על כל ערכאות מעין שיפוטיות שוועדת הערר היא אחת מהן.
רננה שחר: למשל לעניין תקופת הכהונה, מניעת ניגוד עניינים בתיק הספציפי, איך מעבירים חבר בית דין מכהונתו וכולי.
רננה שחר: כל הדברים האלה הם דברים שמוסדרים באופן רוחבי וחשוב מאוד להחילם גם על ועדת הערר לפי החוק.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 165.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 165 – אושר     	אנחנו עוברים לסעיף 165א.
רננה שחר: אדוני, את הסעיף הזה כבר אישרת.
רננה שחר: זה הנושא של הרעש.
רון גנט: סליחה, מה זה סעיף 165א?
רננה שחר: בחוק למניעת מפגעים סביבתיים, תביעות אזרחיות.
איתי עצמון: זה מעגן את החלטת הוועדה בנושא רעש.
יצחק וקנין: זיהום אווירי, רעש, ריח.
איתי עצמון: תיקון עקיף לחוק למניעת מפגעים, תביעות אזרחיות.
רון גנט: אפשר להקריא אותו?
רננה שחר: זה כבר הוקרא.
רננה שחר: זה אושר.
רון גנט: בסדר.
רננה שחר: 166.	תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים     	בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000 –     	(1)	בתוספת הראשונה, בפרט 14, בסופו יבוא:     		"(ד)	החלטה של רשות לפי חוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: (2)	בתוספת השנייה, אחרי פרט 15 יבוא:     		"16.
רננה שחר: ערעור לפי סעיף 6א(ו) או לפי סעיף 37(ה) לחוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: חוק בתי משפט לעניינים מינהליים הוא בעצם איזושהי רפורמה שנעשתה בכלל בנושא של מערכת השיפוט בישראל שבעצם הציבה ערכאה חדשה, במקום בג"ץ, שהיא זאת שאפשר להפנות אליה גם השגות על החלטה של רשות שלטונית וגם ערעורים על החלטות של רשות שלטונית.
רננה שחר: בעצם מעתה ואילך, אחרי שאדוני יאשר את חוק הטיס, כל החלטה של רשות לפי חוק הטיס, זאת אומרת, כל החלטה של מנהל רת"ע וגם החלטה של החוקר הראשי שהוא רשות לפי חוק הטיס, תהיה נתונה לעתירה לפי חוק בתי דין מינהליים -  זאת אומרת, העתירה היא לבית משפט לעניינים מינהליים – וההחלטות של ועדת הערר הרפואית ושל ועדת הערר לרישוי עובדי טיס, יהיה עליהן ערעור גם לבית המשפט לעניינים מינהליים.
יערה למברגר: אני אוסיף ואומר שמדובר כאן בשתי תוספות.
יערה למברגר: התוספת הראשונה היא תוספת שמדברת על עתירות.
יערה למברגר: בית המשפט לעניינים מינהליים דן בפרוצדורות משפטיות שונות וכאשר יש החלטה של רשות מינהלית, מדובר בעתירה.
יערה למברגר: כמו שהייתה פעם עתירה לבג"ץ, עכשיו זאת עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים.
יערה למברגר: אנחנו מוסיפים כאן את ההחלטה של רשות לפי חוק הטיס.
יערה למברגר: המילה רשות היא מנוסח רחב שמתייחס לכל הגורמים המינהליים שמקבלים החלטות לפי חוק הטיס, ובראשם כמובן המנהל, אבל אנחנו בחרנו בנוסח כזה כדי שהוא יהיה אפילו רחב יותר.
יערה למברגר: אלה לא רק החלטות של המנהל אלא זה כל גורם מינהלי שמקבל החלטה לפי חוק הטיס, ויש כאן אפשרות לעתירה.
איתי עצמון: לא רשות כהגדרתה בחוק הטיס.
יערה למברגר: לא, זאת לא הרשות.
יערה למברגר: בחוק הטיס יש הגדרה של הרשות שזאת רשות התעופה האזרחית.
יערה למברגר: כאן זה כמו שמקובל בחקיקה לפחות לאחרונה שמדברים על עתירות ואנחנו מעדיפים לומר החלטה של רשות וכך זה כולל את כל הגורמים המינהליים.
יערה למברגר: התוספת השנייה היא תוספת שמדברת על ערעורים.
יערה למברגר: מתי מדובר בערעור ולא בעתירה?
יערה למברגר: כאשר יש ערכאה מעין שיפוטית.
יערה למברגר: למשל, יש לנו כאן ועדת ערר שחל עליה חוק בתי דין מינהליים והופך אותה לערכאה מעין שיפוטית ולכן יש לך כאן גורם שהוא מעין שיפוטי שדן ולכן עליו זה ערעור ולא עתירה, כמו שזאת עתירה על החלטה של גורם מינהלי.
יערה למברגר: זאת ההבחנה.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 166.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 166 – אושר
רננה שחר: 167.	תיקון חוק רשות התעופה האזרחית     	בחוק רשות התעופה האזרחית, התשס"ה-2005     (1)	בסעיף 1, בהגדרה "סיני הטיס", במקום "חוק הטיס, 1927" יבוא "חוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: (2)	בסעיף 4 - 		 		(א)	האמור בו יסומן "(א) ובו -     (1)	בפסקה (2)(ה) במקום "בית ספר לטיס, מכוני הסמכה" יבוא "בתי ספר לעובדי טיס".
רננה שחר: (2)	אחרי פסקה (7) יבוא:     "(7א)	להציע ולייעץ לשר לעניין התקנת תקנות לפי דיני הטיס".
יצחק וקנין: תסבירי.
רננה שחר: פסקה (1) ופסקה (2)(א)(1), אלה התאמות נוסח.
רננה שחר: מחליפים את חוק הטיס מ-1927 בחוק החדש.
רננה שחר: בפסקה (2)(א)(1), במקום בתי ספר לטיס ומכוני הסמכה, אנחנו משתמשים בטרמינולוגיה של חוק הטיס, שאלה בתי ספר לעובדי טיס כפי שמוסדר בסימן ב' לפרק ב' להצעת החוק.
רננה שחר: הנושא של להציע ולייעץ לשר לעניין התקנת תקנות לפי דיני הטיס, דיברנו על זה.
רננה שחר: אנחנו נותנים לרשות התעופה האזרחית מעמד סטטוטורי מייעץ בעניין התקנת תקנות לפי דיני הטיס, כפי שנעשה לגבי רשויות ממשלתיות מקצועיות רבות.
יצחק וקנין: תמשיכי להקריא ואחרי כן נצביע על כל הסעיף.
רננה שחר: (ב)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(ב)	במילוי תפקידיה תפעל הרשות בהתאם להוראות האמנה, ככל שהן ישימות בישראל או לגבי כלי טיס ישראליים, ואולם רשאי מנהל הרשות להודיע לארגון התעופה הבין לאומי על הוראות בנספחי האמנה שישראל פועלת באופן שונה לגביהן.
רננה שחר: לעניין זה "ארגון התעופה הבין לאומי", "האמנה" ו"כלי טיס ישראלי" – כהגדרתם בחוק הטיס, התש"ע-2010".
קטן יבוא: "(ד)	במילוי תפקידיו יפעל מנהל הרשות בהתאם להוראות האמנה, ככל שהן ישימות בישראל או לגבי כלי טיס ישראליים, ואולם רשאי הוא להודיע לארגון התעופה הבין לאומי על הוראות בנספחי האמנה שישראל פועלת באופן שונה לגביהן.
קטן יבוא: לעניין זה, "ארגון התעופה הבין לאומי", "האמנה" ו"כלי  טיס ישראלי" – כהגדרתם בחוק הטיס, התש"ע-2010".
קטן יבוא: באופן כללי, ישראל מחויבת בכך שהיא חתמה ב-1949 על אמנת שיקגו, היא מחויבת לעשות מאמץ לאמץ לתוך הדין הישראלי את כל התקינה הטכנית של אמנת שיקגו לפי סעיף 37 לאמנה, שזה בעצם כל 18 הנספחים של אמנת שיקגו.
קטן יבוא: החובה היא שתהיה לך התאמה מהותית לדבר הזה.
קטן יבוא: עדיין נשמרת לכל מדינה הזכות והיכולת לומר שאת הסטנדרט הזה היא לא מיישמת בין אם הוא סטנדרט שנוגע לסופות קרח שאין בישראל ובין אם הוא סטנדרט שהוא לא מקובל עלינו ואנחנו לא יכולים לאמץ אותו כי הוא לא מתאים לשיטת המשפט שלנו.
קטן יבוא: יש כל מיני בעיות מיוחדות במדינת ישראל ולכן ניתן להגיש, קוראים לזה דיפרנס, הבדל, הודעה על הבדל.
קטן יבוא: יש שני הסדרים שונים כאשר מודיעים על הבדל.
קטן יבוא: הסדר אחד הוא ההסדר הכללי.
קטן יבוא: אתה מודיע על הבדל ועכשיו צריכים לפרסם את זה לכל המדינות וכל יתר המדינות צריכות להחליט מה הן עושות.
קטן יבוא: או שהן לא יעשו כלום או שהן יאמרו לכלים שלהם שייזהרו, שלא יגיעו לשם ודברים מהסוג הזה.
קטן יבוא: זה דבר אחד.
קטן יבוא: אם יש הבדל ברישוי עובדי  טיס או בתעודות כושר טיסה של הכלים מהסטנדרטים הבין לאומיים, אז כבר חל הסדר אחר שבו בעצם המדינה שהודיעה על ההבדל, הטייסים שלה או הכלים שלה לא יכולים להשתתף בהפעלה בין לאומית עד שהם לא מקבלים אישור מפורש מהמדינה בה הם רוצים לפעול.
קטן יבוא: זה הסדר שונה.
קטן יבוא: אלה המנגנונים לגבי הבדלים.
איתי עצמון: אני רוצה להעיר לשני התיקונים שלכם, לסעיף 4 ולסעיף 6 לחוק רשות התעופה האזרחית.
איתי עצמון: סעיף 4 בעצם מונה את תפקידי הרשות ואתם אומרים שבמילוי תפקידיה תפעל הרשות בהתאם להוראות האמנה וכולי.
איתי עצמון: סעיף 6 מסדיר את נושא מינויו ותפקידיו של מנהל הרשות.
איתי עצמון: מנהל הרשות, לפי סעיף קטן (ג) של סעיף 6, אחראי על ניהול הרשות ועל ביצוע תפקידיה כאמור בחוק זה.
איתי עצמון: אני לא כל כך הבנתי מדוע אנחנו צריכים לחזור פעמיים על התיקון הזה לגבי הודעה על הסתייגות מנספחי האמנה, מכיוון שמנהל הרשות מבצע כמובן את תפקידי הרשות.
רננה שחר: חוק רשות התעופה האזרחית וגם חוק הטיס כפי שאתם כבר מכירים אותו, יש גם את הרשות וגם את המנהל.
רננה שחר: הרשות היא רשות התעופה האזרחית ובחוק רשות התעופה האזרחית מפורטים תפקידיה ובעצם תפקיד המנהל הוא לנהל אותה ולהיות אחראי לביצוע תפקידיה, אבל חוק הטיס ודיני הטיס בחוק רישוי שירותי התעופה מעניקים הרבה מאוד סמכויות למנהל וזה נדרש על פי מסמכי ה-איקאו.
רננה שחר: ה-איקאו, בהנחיות שלו איך לבנות חקיקה, הוא אומר שאתם צריכים להקים רשות תעופה אזרחית, להעמיד בראשה מנהל ולתת לו את הסמכויות לבטל רשיונות וכל מה שאנחנו כבר מכירים.
רננה שחר: לכן אנחנו חושבים שחשוב את הסטנדרט ההצהרתי הזה, לפעול לפי האמנה, אלא אם כן הוגש הבדל, צריך להחיל אותו גם על הרשות וגם על המנהל.
רננה שחר: כך נראה לנו.
איתי עצמון: מאחר שבסעיף 4 לעניין תפקידי הרשות, מפנים כל פעם בכל אחת מהפסקאות לדיני הטיס, כלומר, תפקידי הרשות הם להעניק רשיונות, להבטיח קיומם של סדרי תעופה פנים ארציים ובין לאומיים לפי דיני הטיס, לאסוף ולהפיץ מידע תעופתי לפי דיני הטיס, ובכלל למלא כל תפקיד שהוטל עליה לפי דיני הטיס, אני מציע שלכל הפחות כאן, בסעיף קטן (ד) של סעיף 6 המוצע, נכתוב גם במילוי תפקידיו לפי דיני הטיס ואז באמת תובהר המשמעות שאתם מבקשים לתת כאן לתיקון.
רננה שחר: מקובל עלינו.
עמרי טלמון: כללי ודיני האמנה, יש להם מגבלות מסוימות, לא חלים על כל דבר בכל מקום, אבל מה שנוגע לענייננו, הכללים חלים על טיסות בין לאומיות.
עמרי טלמון: מה שכאן כתוב, הוראות, ככל שהן ישימות בישראל, נדמה לי שמבחינה לשונית אני קצת מוטרד.
עמרי טלמון: ליישם בישראל, בתוכה, את כללי האמנה, זה לא דרוש אלא אם כן הכוונה היא שישראל לא יכולה ליישם אותם בגלל מה שרננה אמרה, החוק וכן הלאה וכן הלאה, אבל הכוונה היא לשמור עדיין על כך שאלו כללים שפועלים מחוץ לישראל על ידי ישראל.
יערה למברגר: צריך לקרוא עד סוף המשפט.
יערה למברגר: כתוב בישראל או לגבי כלי טיס ישראלים.
יערה למברגר: זה קשור לשאלה שדנו בה בתחולה, על מי החוק חל.
עמרי טלמון: זה לא פותר את הבעיה.
יערה למברגר: גם אם זה חל על טיסות בין לאומיות, יש רלוונטיות בישראל.
יערה למברגר: אתה מנסה לומר שיש היבטים בהם זה לא יהיה רלוונטי.
יערה למברגר: בסדר, אבל אם זה לא יהיה רלוונטי, ברור שהמנהל לא יחיל מה שלא רלוונטי.
רננה שחר: ברשותך, אני אחדד את הערתו של עומרי.
רננה שחר: עומרי רוצה שלגבי תעופה פנים ארצית בה האמנה אינה מחייבת אותנו, ככל שהיא אינה מחייבת, המנהל לא יפעל בהתאם לאמנה.
רננה שחר: מאחר שהאמנה לא מחייבת, זה לא בהתאם לאמנה.
רננה שחר: אני חושבת שהמונח בהתאם לאמנה, הוא מה שפותר את הקושי הלשוני שאתה מעלה משום שהאמנה, תחולתה היא כפי תחולתה.
רננה שחר: האמנה חלה על טיס בין לאומי.
רננה שחר: זאת תכליתה.
רננה שחר: היא חלה על התעופה האזרחית הבין לאומית.
רננה שחר: לכן זה נראה לי פתור.
יצחק וקנין: טלמון, זה מניח את דעתך?
עמרי טלמון: אני עדיין חושש כי היום אנחנו יושבים כאן ורננה נתנה הסבר יפה, אבל מחרתיים היא תהיה שם ואני שם ואדוני יהיה שם ויידרשו לזה בלשון החוק ולשון החוק אומרת ישימות בישראל.
עמרי טלמון: אולי צריך להיות על ידי ישראל, כפי שהוצע כאן, כי זה עונה לי לבעיה.
רננה שחר: אולי נשאיר את זה לנסחית הכנסת.
רננה שחר: אפשר למשל לבדוק עניין של פסיק.
רננה שחר: אפשר לומר ככל שהן ישימות, פסיק, בישראל או לגבי כלי טיס ישראלים.
רננה שחר: אני לא יודעת אם זה עוזר לך, אבל אפשר להשאיר את זה לנסחית הכנסת לראות אם הפיסוק כאן יעזור להבין את המשמעות.
יצחק וקנין: אלה עניינים של ניסוח.
עמרי טלמון: זה ודאי עניין של ניסוח.
יצחק וקנין: תקריאי את שני הסעיפים הנותרים ונצביע על כל הסעיף.
רננה שחר: (4)	בסעיף 8(א), בסופו יבוא "ולפי סעיפים 6 ו-31(א) לחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977".
רננה שחר: סעיף 8(א) הוא הסעיף שמדבר על אצילת סמכויות שהשר רשאי לאצול סמכויותיו למנהל רשות התעופה האזרחית לפי דיני הטיס.
רננה שחר: מאחר שחוק רשות שדות התעופה אינו כלול בדיני הטיס, יש כאן הסמכה לשר לאצול שניים מתפקידיו למנהל רת"ע, כאשר האחד הוא בסעיף 6, כאשר רשות שדות התעופה רשאית להפסיק פעילות של שדה תעופה באישור השר והשר יוכל לאצול את הסמכות של מתן האישור.
רננה שחר: כמובן הסמכות העיקרית נותרת בידי רש"ת אבל השר יוכל לאצול את סמכות האישור שלו למנהל רת"ע אם הוא ירצה.
רננה שחר: סעיף 31(א) הוא הנושא של אישור הסכמים לביצוע תפקידי הרשות באמצעות אחר.
רננה שחר: לגבי נושאים שקשורים לבטיחות, צריך אישור של השר והשר יוכל לאצול את סמכותו כאמור למנהל רת"ע.
רננה שחר: (5)	בסעיף 14, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא:     "(ב)	לא יתקין השר תקנות לפי חוק זה אלא לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה".
איתי עצמון: בהמשך להערה שלי בתחילת הדיון, לעניין האגרות.
איתי עצמון: כמו שאמרתי, סעיף 12(א) לחוק רשות התעופה האזרחית קובע שאגרות לפי חוק הטיס וחוק רישוי שירותי תעופה טעונות אישור ועדת הכלכלה.
איתי עצמון: כתיקון שבעצם ישים את הדברים במקומם, כלומר, את נושא אישור האגרות לפי חוק הטיס יהיה בחוק הטיס, נושא אישור האגרות לפי חוק רישוי שירותי תעופה כפי שאמרנו ייקבע בחוק רישוי שירותי תעופה, ומשכך אני חושב שסעיף 12(א), רק סעיף קטן (א), פשוט מיותר ואני מציע למחוק אותו.
רננה שחר: אין לנו התנגדות לכך.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 167, כולל ההערות שהועלו כאן ותיקוני נוסח למרות שכמעט לא היו.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 167 – אושר
יצחק וקנין: הבנתי שלגבי פרק ז', אתם עדיין לא מוכנים.
רננה שחר: נמצא כאן היועץ המשפטי של משרד התחבורה ואולי הוא יוכל להתייחס ולדוח.
רון חלפון: אנחנו מוכנים כמעט לחלוטין.
רון חלפון: כל הנושאים סגורים, למעט פער אחד שנשאר עם חיל האוויר.
רון חלפון: במהלך השבוע הקרוב אנחנו נשב על העניין ואני מקווה שנגיע לאיזשהו הסדר.
רון חלפון: פרט לכך, הפרק מוכן לדיון.
רננה שחר: יש את נושא חובת הדיווח לרת"ע שאנחנו עדיין מגבשים את ההסדר.
יערה למברגר: הנושא של חובת דיווח לרת"ע הוא נושא שממילא הוצאנו מפרק ז'.
איתי עצמון: העובדה שהוצאתם לא אומרת שהוא קשור לפרק ז'.
יערה למברגר: הוא קשור לפרק ז'.
יערה למברגר: זה נושא שאנחנו חושבים שלא מתאים שיישאר בפרק ז'.
לאה ורון: השאלה היא מתי תוכל הוועדה לקבל את הנוסח של פרק ז' המתוקן כי נשארו עוד כמה דברים ובטח בכוונתו של חבר הכנסת וקנין להאיץ את המהלכים כמו ששמעתם.
לאה ורון: השאלה היא מתי אתם תהיו מוכנים.
רון חלפון: אני מעריך שתוך שבוע עד עשרה ימים.
לאה ורון: רק אז תעבירו את הנוסח, תוך שבוע עד עשרה ימים?
רון חלפון: סימנים א' ו-ו' כבר מוכנים.
רננה שחר: והם בנוסח שבאתר הוועדה.
לאה ורון: בסדר גמור, אבל הוועדה תדון לא בסעיפים סעיפים אלא בכל הפרק.
יערה למברגר: אולי אני אומר משהו על המבנה של הפרק.
יערה למברגר: הפרק כמעט כולו, תשעים ומשהו אחוזים ממנו, הנוסח כבר לפני הוועדה ואפשר לדון.
יערה למברגר: יש את החלק האחרון של הפרק והוא נוגע לתאונות מעורבות שאלה תאונות בהן יש היבט של כלי טיס.
יערה למברגר: אני אומרת בפשטות עכשיו למרות שזה יותר מורכב.
יערה למברגר: מדובר בגורם אזרחי ובגורם צבאי.
יערה למברגר: אני אומרת את זה עכשיו בפשטות מסוימת, אבל זה העניין.
יערה למברגר: זה נושא שהוא נישה, הוא קצת אחרת.
יערה למברגר: אני לא אומרת שהוא לא חשוב, הוא חשוב מאוד, אבל זה לא סעיף פה וסעיף שם.
יצחק וקנין: הפחד הכי גדול שלי הוא הדבר הזה.
יערה למברגר: זה לא שאנחנו קופצים בין סעיפים.
יצחק וקנין: יש לי פחד בנושא המערכת הצבאית מול המערכת האזרחית.
יערה למברגר: אני לא מזלזלת בזה.
יצחק וקנין: הסדרים בעולם הם הסדרים אחרים בין כוחות הביטחון או הצבא של ארצות הברית לבין החקיקה התעופתית האזרחית ושם היא גוברת על הדברים של הצבא.
יצחק וקנין: חלילה וחס אני לא אומר שאנחנו צריכים לעשות את זה כאן.
יצחק וקנין: אנחנו צריכים לעשות דברים מקבילים כיוון שככל שאני עובר על הדברים, אני רואה שאנחנו קצת חריגים.
יצחק וקנין: אנחנו חריגים בכלל.
יצחק וקנין: במציאות שלנו אנחנו חריגים.
לאה ורון: אבל לטובה.
יצחק וקנין: חריגים.
יצחק וקנין: אין לנו ברירה.
יצחק וקנין: אנחנו נמצאים כאן בתוך איזו מובלעת עם איזה פלח כזה קטן של מה שנקרא טריטוריה אווירית שאנחנו יכולים לטוס בה.
לאה ורון: מדינה קטנה מוקפת אויבים.
יצחק וקנין: מדינה קטנה.
גד רגב: אני חושב שמה שניסו כאן להגיד שרובו ככולו של הפרק כעומד בפני עצמו כפרק – נעזוב לרגע את סוגיית הבטיחות ואת סוגיית התחולה של הפרק הזה – החלק העיקרי של הפרק למעשה מוכן.
גד רגב: כלומר, מבחינת הפרק, מבחינת תהליך הדיונים, רובו ככולו פחות או יותר גמור ומוכן לדיונים.
יערה למברגר: אחרי עשרות, אם לא מאות, שעות עבודה.
גד רגב: רק החלק האחרון.
לאה ורון: תעבירו אותו כמה שיותר מהר כדי שאפשר יהיה להעלות את הנושא -  את כל פרק ז' בכללותו – והוועדה תוכל להתקדם.
מירב בן עטר: אדוני, אנחנו מבקשים לא לדון בפרק ז' עד שלא נגיע גם להסכמות.
מירב בן עטר: אנחנו מקדמים בברכה את אדוני לבקר אצלנו במחלקה של חקירת תאונות אוויריות.
יצחק וקנין: אני אומר לכל מי ששותף לעשייה הזאת שאנחנו צריכים לתת את דעתנו בכובד ראש.
יצחק וקנין: נכון שיש חקיקה.
יצחק וקנין: אני לא בטוח שהחוק יהיה המונע תאונה אווירית.