GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יערה למברגר: אני חושבת שאין טעם להיכנס עכשיו למה שמדובר בחוק הטיס.
יערה למברגר: בואו נדבר על החוק שנמצא עכשיו לפנינו וכאן לדעתי בכלל לא מתעוררת השאלה הזאת.
לאה ורון: את נתת תשובה לשאלה שזה בסעיף 16 הוסדר והוועדה פותחת את סעיף 16 ושמה אותו לפניה.
לאה ורון: חבר הכנסת וקנין  רואה שזה לא בדיוק הוסדר לרצונו, ולכן הוא פותח ושואל את השאלה.
יערה למברגר: אני רוצה לנסות להשיב בצורה אחרת כי לדעתי התשובה היא טיפה שונה בניואנס מסוים.
יערה למברגר: עלו כאן שתי הערות על ידי איגוד הטייסים, ואני מסכימה עם שתיהן.
יערה למברגר: שתיהן נכונות ולשתיהן אנחנו ננסה לתת פתרון.
יערה למברגר: אני אתחיל דווקא מהנושא השני.
יערה למברגר: הנושא השני הוא שבהגדרה של מפעיל ישראלי, נאמר כהגדרתו בחוק הטיס.
יערה למברגר: אז ההגדרה בחוק הטיס פתאום שאבה לכאן את מי שבידו רשיון הפעלה מסחרית לפי חוק הטיס.
יערה למברגר: הקישור הזה הוא קישור שאנחנו הבנו אותו, שאולי זה קישור שלא נכון, שלא מועיל לנו כאן, כי זה לא נכון לקשור את זה למי שבידו רשיון כי מעניינת אותנו המהות, מעניין אותנו שהוא יעשה כאן הפעלה מסחרית ולא אם יש לו רשיון לפי חוק הטיס.
יערה למברגר: אם האדם גם לא ביקש רשיון לפי חוק הטיס, החובות לא חלות עליו?
יערה למברגר: לא הגיוני שהסעיף לא יחול עליו רק כי הוא לא ביקש.
יערה למברגר: לכן המהות היא שלא צריך לקשור בין הדברים.
יערה למברגר: ההגדרה כאן לא צריכה לקשור עם ההגדרה בחוק הטיס אלא היא יכולה לדבר על המהות.
יערה למברגר: למשל, אנחנו נראה אחר כך אם זה בעל כלי הטיס וכדומה.
יערה למברגר: כלומר, מי האדם הזה.
יערה למברגר: אחר כך יש כאן התייחסות לתושבות, כלומר, להגדיר מי האדם ומה ההפעלה שהוא עושה.
יערה למברגר: זה לגבי הנושא של הרשיון.
יערה למברגר: ברגע שאנחנו לא קושרים את זה לרשיון, גם בצורה מסוימת אין את הבעיה הזאת כי אנחנו מדברים על מי האדם הזה.
יערה למברגר: למשל, אני אומר בפשטות למרות שההגדרה תהיה יותר מדויקת, בעל כלי הטיס ואחר כך אנחנו אומרים בסעיף מפעיל ישראלי לא יפעיל או עובד טיס מטעמו.
יערה למברגר: לכן אני לא מבינה למה נוצרת בעיה כי אתה עובד טיס מטעמו.
רננה שחר: העיקרון מוסכם שהעיצום לא יחול על הטייס ושגם אדם שאין לו רשיון, האיסורים לפי החוק הזה צריכים לחול עליו, מישהו שאין לו רשיון הפעלה אווירית ואנחנו נציע נוסח או נעשה את זה בנוסח.
איתי עצמון: גם אני מסכים לחלוטין עם ההערות שהעלה כאן איגוד הטייסים.
איתי עצמון: אני חושב שמעבר לכך, כאשר אנחנו קובעים איסור או מטילים חובה בחוק, הסנקציה צריכה להתאים לאותו איסור.
איתי עצמון: כלומר, כאן אנחנו מטילים איזושהי חובה לפעול ברשיון או בהתאם לתנאי הרשיון וזה מוטל על המפעיל ואין כאן חובות אישיות, בחוק רישוי שירותי תעופה, על עובדי טיס.
איתי עצמון: לכן כמובן שצריך להתאים את הסנקציה.
איתי עצמון: מעבר לכך, אני באמת מציע שתביאו לישיבה הבאה נוסח מסודר ואנחנו נדע במה מדובר.
רון גנט: אני מבקש באותה נשימה לגבי סעיף 16 שגם שם העלינו את ההשגות שלנו לגבי הנוסח עצמו, שהמהות שמוצגת כאן, כמו שהיושב ראש אמר, תהיה שם.
יצחק וקנין: לפני שאני אפתח את הסעיף או לא אפתח אותו, אנחנו הצבענו על הסעיף.
יצחק וקנין: אני מציע שאיגוד הטייסים יגיש לי – גם לרננה וגם לוועדה – את הנוסח שאתם חושבים שצריך להיות ותעירו את ההערות שלכם לגבי הסעיף.
יצחק וקנין: אנחנו נבחן את זה.
יצחק וקנין: במידה שאני אחשוב לנכון שאני צריך לפתוח את הסעיף, אני אפתח אותו.
יצחק וקנין: במידה שאני אשתכנע שלא, הסעיף יישאר כפי שהוא.
רוני אמיר ארזי: הערה נוספת, ואני מתנצלת אם אני קצת מתבלבלת בדברים, אבל לא הייתי בדיון הקודם.
רוני אמיר ארזי: אני מבינה שדובר על פרסום הסמכת המנהל ברשומות, אבל דובר על כך שמי שמוסמך על ידי מנהל רשות התעופה האזרחית לא יהיה מוסמך גם לעניין הטלת העיצומים.
איתי עצמון: אני אמרתי את זה וזאת החלטת הוועדה.
רוני אמיר ארזי: כן, אבל זה לא מובהר.
איתי עצמון: זה יובהר בנוסח.
רוני אמיר ארזי: נאמר שרשאי המנהל.
יצחק וקנין: דנו בזה ואמרנו שבנוסח זה יובהר.
יצחק וקנין: אני מבין שאנחנו לא מצביעים על הסעיף הזה.
רננה שחר: (ב)	המנהל רשאי להטיל עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה בגובה הסכום הבסיסי על כל אחד מאלה:     (1)	בעל רשיון שהפר תנאי מתנאי רשיונו המפורט בסעיף 13(א)(1) עד (12).
רננה שחר: (2)	בעל היתר הפעלה שהפר תנאי מתנאי היתר ההפעלה המפורט בסעיף 8ג(ב)(1) עד (5).
יצחק וקנין: אני מצביע על (ב)(1) ו-(2).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף (ב)(1) ו-(2) – אושר
רננה שחר: אני רוצה להבהיר שמאחר שמדובר בשיעור של 50 אחוזים מהסכום הבסיסי, אני מציעה שאנחנו גם נקבע שהפרות שנקבעו לעניין מינוי הנציג – ואני אחזור עליהם שוב – בעל היתר הפעלה ששינה נציג ממונה מטעמו ולא הודיע על כך למנהל מראש, או בעל היתר הפעלה שהמנהל הורה לו להחליף נציג הממונה מטעמו והוא לא החליף אותו, יהיה המנהל רשאי להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של 50 אחוזים מהסכום הבסיסי.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ב1), כולל התיקון.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף (ב1) – אושר
רננה שחר: (ב2)	הפעיל אדם כלי טיס בהפעלה מסחרית שנדרש לגביה גם רשיון וגם היתר הפעלה לפי חוק זה, ובאותה הפעלה ביצע שתי הפרות כמפורט להלן, יוטל עליו בשל הפרות אלה עיצום כספי אחד, לפי הגבוה מביניהם -     (1)	הפר תנאי ברשיון שנקבע גם כתנאי בהיתר ההפעלה שניתן לו לגבי אותה הפעלה.
רננה שחר: (2)	הפר תנאי ברשיון, ולא קיבל היתר הפעלה לאותו יעד.
רננה שחר: זה  נועד לענות על הבעיה שהעלה נציג חברת אל על בדיון הקודם שמאחר שהחברות הישראליות, המובילים האוויריים הישראלים נדרשים גם ברשיון וגם בהיתר הפעלה ויתכן למשל סוגיית היעדים שמוסדרת גם ברשיון וגם בהיתר ההפעלה, כלומר, יתכן כפל הסדרה, אז שלא יוטל עיצום כספי פעמיים אם אותו תנאי באמת נקבע פעמיים.
רננה שחר: זה מה שבא לפתור הסעיף הזה.
יערה למברגר: הערת נוסח.
יערה למברגר: אולי במקום לומר באותה הפרה ביצע שתי הפרות, כי אלה לא שתי הפרות אלא זאת הפרה גם של הרשיון וגם של ההיתר.
יערה למברגר: אלה לא שתי הפרות.
איתי עצמון: באותו מעשה.
יצחק וקנין: זאת הפרה אחת.
איתי עצמון: אותו מעשה שכרך בשתי הפרות לפי הדין.
יערה למברגר: אם אותו מעשה מהווה שתי הפרות של הרשיון באיזושהי צורה, זאת לא סיטואציה.
יערה למברגר: נדבר על הסיטואציה שיש הפרה של הרשיון והפרה של ההיתר.
איתי עצמון: לכן יש לך פירוט ב-(1) ו-(2).
איתי עצמון: אני חושב שאלה שאלות של נוסח שניתן יהיה להבהיר.
איתי עצמון: אני חושב שברור במה המדובר.
רון גנט: אני חוזר על הערתנו לגבי אדם בקשר לסעיף זה.
רננה שחר: שהעיצום הכספי לא יוטל על הטייס.
איתי עצמון: בעקבות הצעת הנוסח שאתם מביאים, נצטרך להתאים כמובן גם כאן את הנוסח.
יצחק וקנין: זה מקובל.
רננה שחר: מהסכומים הקבועים בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) אלא לפי הוראות פסקה (2).
איתי עצמון: לעניין פסקה (2), אני רוצה לחזור על הערות שהערתי לגבי פרק ט', פרק העיצום הכספי בהצעת חוק הטיס.
איתי עצמון: הוועדה החליטה ובעצם קיבלה את מה שאני אמרתי, שנושא הפחתת הסכומים הוא חלק אינטגרלי מפרק העיצומים.
איתי עצמון: אני מציע, במקום רשאי לקבוע, לכתוב "יקבע".
איתי עצמון: כלומר, לחייב את השר לקבוע את התקנות האלה.
איתי עצמון: אני מציע גם לקבוע איזושהי תחילה דחויה של סעיף העיצומים.
איתי עצמון: למשל, כל סעיף העיצומים ייכנס לתוקף תוך חודשיים או שלושה ובלבד שעד אז יותקנו תקנות, ואם לא הותקנו, ידחה השר בצו באישור הוועדה את מועד תחילת הסעיף למשל בשישים ימים נוספים.
איתי עצמון: אני לא יודע, אבל אתם מתכוונים להביא את תקנות ההפחתה מכוח חוק רישוי שירותי תעופה יחס עם תקנות הטיס?
רננה שחר: אדוני, אנחנו יכולים להסכים להערה הזאת.
רננה שחר: כמו ההסדר שאישרתם בחוק הטיס.
איתי עצמון: ההסדר שהצעתי כאן הוא קצת שונה, כי לגבי הצעת חוק הטיס אתם אמרתם שאתם תביאו את התקנות מהר ככל האפשר ולכן הוועדה הסכימה.
יצחק וקנין: בכל מקרה אמרנו שאלה תלויים באלה.
רננה שחר: עושים את זה ביחד.
איתי עצמון: אם זה באמת ביחד, אפשר לקבוע את אותו הסדר.
רננה שחר: זה ביחד.
רננה שחר: זה גם יכול להיות באותו מכשיר.
רננה שחר: אלה יכולות להיות אותן תקנות.
רננה שחר: השר קובע תקנות מכוח כמה חוקים לא פעם ולא פעמיים.
איתי עצמון: זאת שאלה איך תעשו את זה וזאת לא שאלה שאנחנו צריכים להידרש אליה כעת.
איתי עצמון: אני רק אזכיר מה הנוסח שהוועדה החליטה לגביו בנושא הצעת חוק הטיס.
איתי עצמון: קודם כל, השר באמת יקבע ושתחילתו של הסעיף שנוגע לעיצומים, במועד תחילתן של התקנות ובלבד שהמועד לא יעלה על שלושה חודשים.
איתי עצמון: אם אני לא טועה, כך הוסכם בחוק הטיס.
איתי עצמון: אם לא הותקנו תקנות, ידחה השר בצו את מועד תחילתו של הסעיף לתקופות נוספות של שלושה חודשים, אם אני לא טועה.
איתי עצמון: צו באישור הוועדה.
רננה שחר: כתוב לי  שתקנות רשיונות יותקנו בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של החוק והשר רשאי בצו להאריך את המועד להתקנת תקנות רשיונות בשלושה חודשים בכל פעם, ותחילתו של הפרק תהיה ביום תחילתן של התקנות.
איתי עצמון: וכמובן ההוראה לעניין בו לא הותקנו תקנות ודחיית תחילתו.
רננה שחר: התחילה ביום תחילתן של התקנות.
איתי עצמון: אנחנו נשים גם את ההוראה של הדחייה בצו, אם לא הותקנו.
יצחק וקנין: רבותיי, יש הערות נוספות?
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (ג)(1) ו-(2), כולל התיקונים שהוצעו לגבי כל הניסוח.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף (ג)(1) ו-(2) – אושר
רננה שחר: (ד)	על עיצום כספי לפי פרק זה יחולו הוראות סימנים ב' ו-ג' בפרק ט' לחוק הטיס, התשע"א-2010 בשינויים המחויבים.
רננה שחר: אלה בעצם כל ההוראות הכלליות של איך מטילים עיצום כספי, הנהלים, המועדים וכל מה שאדוני כבר אישר.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ד).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף (ד) – אושר
רננה שחר: (ה)	בסעיף זה -     			"הסכום הבסיסי" – סכום כמפורט להלן, לפי העניין.
רננה שחר: (1)	לגבי מי שהפעיל כלי טיס גדל בטיסה בין לאומית – 100 אלף שקלים חדשים.
רננה שחר: (2)	לגבי מי שהפעיל כלי טיס בינוני או קטן בטיסה בין לאומית, או מי שהפעיל כלי טיס גדול בטיסה פנים ארצית – 50 אלף שקלים חדשים.
רננה שחר: (3)	לגבי מי שהפעיל כלי טיס שלא כאמור בפסקאות (1) ו-(2) – 25 אלף שקלים חדשים.
רננה שחר: "כלי טיס גדול", "כלי טיס בינוני" ו-"כלי טיס קטן" – כהגדרתם בסעיף 126 לחוק הטיס, התשע"א-2010.
עמרי טלמון: זה אולי לא המקום אבל בפעם הקודמת דובר על מקרה שאותנו מעניין במיוחד והוא שטייס פרטי שוכר כלי טיס ובדרך כלל זה כלי טיס קטן.
עמרי טלמון: הוא שוכר אותו מחברה שמשכירה אותו כאשר ברור שזו הפעלה מסחרית, אבל ברגע שטייס פרטי לקח את המטוס, הוא משתמש בו באופן פרטי, כך שהוא בעצם מפעיל כללי ולא מסחרי.
עמרי טלמון: כאן יש סוגיה שלפחות כיום היא לא ברורה לגמרי.
עמרי טלמון: היכן המטוס המסחרי הופך בעגה עממית למטוס פרטי בזמן שהטייס הפרטי שכר אותו?
רננה שחר: מה שעמרי אומר זה נכון.
רננה שחר: בעיניי זה ברור, אבל אני אעשה עוד עם את המקבילה לרכב.
רננה שחר: כאשר חברת הרכב משכירה לנו רכב, היא מפעילה מסחרית של כלי רכב אבל אני, כשאני באה לשכור את הרכב, אני שוכרת אותו להפעלה פרטית.
רננה שחר: זה קורה גם בעולם הרכב כאשר מצד המשכיר זאת הפעלה מסחרית ומצד השוכר זאת הפעלה פרטית.
רננה שחר: אני מפנה את הוועדה להגדרת הפעלה מסחרית ואולי אני אקריא אותה בהמשך, שאומרת הפעלת כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים, הובלת טובין ומתן שירות, בעצם כאשר הטייס הפרטי שבא לשכור את הכלי, הוא לא מפעיל בהפעלה מסחרית ולכן כל האיסורים מכוח החוק לא חלים עליו והוא לא צריך לזה רשיון וכולי.
עמרי טלמון: בכל זאת יש כאן הבדלים לעומת השכרת רכב.
עמרי טלמון: אני אתן דוגמה אולי יותר ספציפית.
עמרי טלמון: מטוס בהפעלה מסחרית מחויב בבדיקה יומית ובבדיקה לפני טיסה.
עמרי טלמון: בדיקה יומית היא בתוקף ל-24 שעות ובדיקה לפני טיסה, היא ממש לפני טיסה.
עמרי טלמון: בנוסף לזה מטוס מסחרי חייב בבדיקה יומית על ידי עובד טיס בעל רשיון, מכונאי בעל רשיון, ומטוס פרטי או בהפעלה כללית כפי שקוראים לו עכשיו, הטייס עצמו עושה את הבדיקה היומית.
עמרי טלמון: כאשר טייס לוקח את המטוס המסחרי, ההסדר היום הוא בעייתי.
עמרי טלמון: אומרים לו שהוא שישה ימים יעשה את הבדיקה היומית וביום השביעי צריך לעשות אותה מכונאי.
עמרי טלמון: אדם שלוקח מטוס, הוא יוצא אתו לסיבוב של יותר משבעה ימים, יש לו היום  בעיה חמורה ואת זה צריך לפתור.
עמרי טלמון: ברגע שאדם שכר מטוס שהוא אמנם בהפעלה מסחרית, צריכים לחול עליו התנאים של מטוס פרטי.
עמרי טלמון: זה סוויצ' וזה לא דומה להשכרת רכב ששם זה לא משנה כי עושים טיפול 10,000 כך או אחרת וגונבים אלף קילומטרים וזה לא נורא.
עמרי טלמון: בהפעלה מסחרית זה כן נורא ולכן צריך למצוא פתרון לסוגיה הזאת.
עמרי טלמון: ברכב, אם לא עשית טיפול בדיוק ב-10,000, אתה לא עבריין, אבל במטוסים, כן.
לאה ורון: מה שלמעשה מפריע לך שבתום שבעת הימים או ביום השביעי צריכה להיעשות בדיקה על ידי מכונאי?
עמרי טלמון: בוודאי.
עמרי טלמון: זאת אחת הדוגמאות אולי הכי חמורות כי יש מקומות שם אין מכונאי בטווח של מאה מייל.
רננה שחר: אנחנו נתחיל מכך שההערה נכונה ככל שתהיה, אני עדיין לא אומרת שהיא נכונה, היא לא קשורה כלל לחוק רישוי שירותי התעופה ולתיקון שאנחנו עוסקים בו.
רננה שחר: לגבי האכסניה הנכונה שאולי כן צריך לטפל בזה, וזה באמת בלי להיכנס לגופן של הבעיות.
רננה שחר: ברגע שחברת אלדן משכירה רכבים – וסליחה שאני שוב לוקחת אותנו לעולם הרכב המוכר לכולנו – באופן תדיר  לציבור, איזו רמת תחזוקה היית מצפה שיהיה לרכבים האלה, האם באמת כמו של כלי מסחרי או של כלי פרטי.
רננה שחר: אני לא אומרת שמה שעמרי אומר זה נכון.
רננה שחר: אני לא אומרת שבאמת כאשר משכירים באופן תדיר לנהגים אחרים, לטייסים שונים, הרמה צריכה לרדת כאילו זה טיס פרטי, כי זה לא הטייס שמכיר את הכלי במשך כל השנה, אין לו את הרגישויות לכלי ודברים מהסוג הזה, אבל אני שמה את זה בצד.
רננה שחר: אני מניחה שההסדר הנכון של דבר כזה בכל מקרה הוא במסגרת תקנות הטיס, תוכנית התחזוקה של הכלים הספציפיים האלה, ההתקשרויות שיש בין הבעלים שמשכיר את הכלי לבין שוכר שלו וכולי.
רננה שחר: בוודאי זה לא שייך  לכאן.
יצחק וקנין: אני מסכים אתך לגבי המיקום של זה, אבל לגבי ההערה, ההערה במקומה.
יצחק וקנין: בתקנות יצטרכו לקחת את זה בחשבון.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ה)(1), (2) ו-(3).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף (ה)(1), (2) ו-(3) – אושר
רננה שחר: (8א)	בסעיף 11, בסעיף קטן (א) -     (1)	בפסקאות (1) ו-(2), במקום "בטיסה מסחרית" יבוא "בהפעלה מסחרית".
רננה שחר: (2)	פסקה (3) – תימחק.
רננה שחר: אלה התאמות לנושא של הפעלה מסחרית, טיסה מסחרית, שעלו כאן בדיון הקודם.
איתי עצמון: האם תוכלי להסביר מה התיקון?
רננה שחר: סעיף 11 הוא סעיף העונשין.
רננה שחר: כזכור בדיון הקודם עלו שתי הערות.
רננה שחר: הערה ראשונה מצד היועץ המשפטי של הוועדה שאמר לנו שהיום בחוק רישוי שירותי תעופה צריך רשיון גם להפעלה של טיסה מסחרית וגם להשכרת כלי טיס לטיסה מסחרית.
רננה שחר: דיברנו על מה קורה עם אותן חברות שמשכירות כלים לחברות מסחריות והאם הן ייכנסו אם נמחק את הנושא של ההשכרה.
רננה שחר: זאת הייתה הערה ראשונה.
רננה שחר: הערה שנייה הייתה מטעמו של נציג התעשייה האווירית, רזיאל, שאמר שהגדרה של טיסה מסחרית, כפי שאנחנו משאירים אותה, שוב מכניסה את הטיסות של התעשייה האווירית במסגרת היותה יצרן ומתכנן כלי טיס כטיסה מסחרית וכי אנחנו יודעים שזה לא כי הוא לא צריך רשיון מסחרי לפעילויות האלה.
רננה שחר: לכן  אנחנו מציעים להוסיף סעיף קטן (א) לתיקון הזה שבעצם מפנה להגדרות מחוק הטיס.
איתי עצמון: את כרגע מדברת על הגדרות שעוד לא קראנו ולא דיברנו עליהן.
איתי עצמון: הבנתי שאתם אמורים להביא נוסח חדש לעניין הזה.
רננה שחר: אם כן, לא לטפל בזה?
איתי עצמון: אני מציע שלא, כי הכל קשור לעניין של לא יפעיל אדם בנושא של העיצום הכספי.
איתי עצמון: צריך להיות תיקון רוחבי שיהיה ברור ויובהר לוועדה בדיוק מה התיקונים שעושים.
איתי עצמון: זאת לא איזושהי התאמת נוסח כי אתם רציתם להחליף את טיסה מסחרית להפעלה מסחרית.
יצחק וקנין: עדיף שנדלג.
איתי עצמון: כרגע אנחנו מאשרים בעצם רק את מחיקת פסקה (3).
איתי עצמון: נכון?
איתי עצמון: זאת בעצם ההתאמה.
רננה שחר: לנושא של ההשכרה.
רננה שחר: זה לא משנה.
רננה שחר: (9)	בסעיף 23, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     "(ב1)	השר לא יתקין תקנות לפי חוק זה אלא לפי הצעת רשות התעופה האזרחית שהוקמה לפי חוק רשות התעופה   האזרחית, התשס"ה-2005, או לאחר התייעצות עמה".
רננה שחר: מתן מעמד סטטוטורי מייעץ לרשות התעופה האזרחית בהתקנת התקנות לפי החוק.
רננה שחר: זה דומה למה שיש בחוק הטיס ודומה למה שיש בהרבה מאוד רשויות בחקיקה.
איתי עצמון: מאחר שאנחנו מתקנים את חוק רישוי שירותי תעופה, מכיוון שהשאלה של אצילה עלתה כאן, אני מציע לעשות איזשהו תיקון שהוא מתחייב מהדין הנוהג.
איתי עצמון: מדובר על חוק מאוד ישן, חוק מ-1963, בנושא אצילת סמכויות.
איתי עצמון: בסעיף 19 לחוק רישוי שירותי תעופה נאמר ש"שר התחבורה רשאי לאצול לאחר לרבות למנהל רשות התעופה האזרחית ולעובדי הרשות כמשמעותם בחוק רשות התעופה האזרחית כל סמכות מסמכויותיו, למעט הסמכות לפי סעיפים 15 ו-18 והסמכות להתקין תקנות בנות פועל תחיקתי".
איתי עצמון: כמובן שהוא לא רשאי לאצול לאחר אלא רק לעובד מעובדי משרדו והדבר גם קבוע כיום בדין.
איתי עצמון: זאת פשוט התאמת נוסח, אם אפשר לקרוא לזה כך.
עמרי טלמון: לגבי חובת התייעצות.
עמרי טלמון: בזמנו דובר על זה לא מעט וכאן החוק אומר במפורש שהשר חייב להתייעץ עם רשות תעופה אזרחית וזה בסדר גמור, אבל נדמה לי שרצוי לפחות שהוא יתייעץ עם ציבור הצרכנים של שירותים ונותני השירותים, קרי, חברות התעופה.
עמרי טלמון: בזה לא מחייבים אותו ואני מניח שרננה מיד תגיד שזה לפי הוראות.
יצחק וקנין: אני אומר לך משהו שאני חוזר עליו הרבה פעמים.
יצחק וקנין: בהרבה חוקים מופיעה התייעצות.
יצחק וקנין: אמרתי את זה גם אתמול וגם בישיבה הקודמת.
יצחק וקנין: חובת התייעצות לא מחייבת את השר בשום דבר אלא היא רק חובת התייעצות בלבד.
יצחק וקנין: אם השר יחליט בסופו של דבר שהוא לא מתייחס לשר אחר, עד כדי כך אתה מדבר עם הציבור, אז קל וחומר לגבי הציבור.
איתי עצמון: הוא ישקול.
יצחק וקנין: ברור שהוא שוקל.
יצחק וקנין: הוא שוקל.
יצחק וקנין: הרי כל הוויכוחים שיש לנו כל היום כאן, לפעמים הם בין שני שרים.
יצחק וקנין: השר הזה חייב להתייעץ.
יצחק וקנין: זאת הסכמת שר.
יצחק וקנין: הסכמתו של השר השני.
יצחק וקנין: כאן אתה אומר התייעצות.
יצחק וקנין: אם זאת התייעצות, הוא יכול לשקול את הדברים אבל הוא לא מחויב לקבל את מה שהשר השני מייעץ לו, וקל וחומר אם הציבור מייעץ לו.
יצחק וקנין: התייעצות היא התייעצות והיא לא מעלה ולא מורידה.
יערה למברגר: אני חייבת להסב את תשומת הלב להנחיית היועץ המשפטי לממשלה לגבי התייעצות בין משרדים.
יערה למברגר: כמובן שבסוף הוא רשאי להחליט אחרת, אבל ההנחיה הזאת כן מפרטת חובות מסוימות שיש לשר שמתייעץ עם שר אחר ומבחינת משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה, התייעצות, יש בה חובה מסוימת ואנחנו מדברים על חובת ההיוועצות.
יצחק וקנין: אבל בסופו של דבר ההחלטה היא של השר.
יערה למברגר: בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה יש חובת היוועצות בציבור שעלול להיות מושפע מהצעת התקנות.
יערה למברגר: זה קיים בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
יערה למברגר: כידוע לציבור עובדי הטיס, זה מקוים בנאמנות על ידי רשות התעופה האזרחית.
עמרי טלמון: למה כאן מזכירים במפורש?
עמרי טלמון: למה צריך אזכור מפורש?
יערה למברגר: זה חלק מהמעמד, כאשר אתה בונה רשות שלטונית ואתה נותן לה סמכויות וקובע את מעמדה.
יצחק וקנין: כתוב כאן שהשר כץ מזהיר מאסון תעופה.
יצחק וקנין: מצדי שידונו בחוק הטיס יומם ולילה.
יצחק וקנין: שוב, אם חלילה וחס יקרה משהו.
יצחק וקנין: מר טלמון, יש לך קצת ניסיון בחקירת תאונות ואתה גם זקן היושבים כאן.
יצחק וקנין: אני בטוח שאם מחר חס וחלילה יקרה משהו, הוא יאמר שהנה, הוא אמר.
יצחק וקנין: אתה מסכים אתי?
לאה ורון: כמה זמן הצעת החוק -  או תזכיר הצעת החוק - הייתה מונחת במשרדי הממשלה עד שהיא הגיעה לכנסת לקריאה הראשונה.
רננה שחר: מישהו כאן בדק את זה.
רננה שחר: דוח מבקר המדינה  האחרון.
יצחק וקנין: אני עשיתי קצת שיעורי בית.
יצחק וקנין: אני נכנס למקום שאני לא כל כך מכיר אותו.
יצחק וקנין: טייס לא הייתי.
יצחק וקנין: כשאתה נכנס לתחום כזה, אתה צריך לעשות שיעורי בית.
יצחק וקנין: את יודעת שכל תזכיר החוק היה מוכן בעבר, לקחו אותו וגנזו אותו ולא התייחסו אליו.
יצחק וקנין: התחילו אותו מחדש.
יצחק וקנין: הרגולטור החליט שהוא לא רוצה להתייחס למה שהכינו לו בעבר.
יצחק וקנין: יכול להיות שלקחתם דברים מכאן ומשם.
יערה למברגר: אחרי שעוברות שנים רבות יש צורך בעדכון.
יצחק וקנין: אני לא בטוח שעברו שנים רבות.
לאה ורון: מהגרסה האחרונה.
יערה למברגר: הגרסה האחרונה הייתה בשנת 1996.
יערה למברגר: משרד התחבורה, בנובמבר 2008, פרסם תזכיר חדש.
בועז חטיבה: בשנת 2007.
בועז חטיבה: תזכיר חוק הטיס, נובמבר 2007.
יערה למברגר: נובמבר 2007.
יערה למברגר: בנובמבר 2007 פורסם תזכיר חדש שהתבסס 11 שנים, יצאנו מהכחול.
רננה שחר: צריך לתת כאן את השבח על העבודה שנעשתה.
יצחק וקנין: בסך הכל אנחנו משתדלים לעשות כאן עבודת קודש.
לאה ורון: צריך לזכור שהצעת החוק מגיעה לכנסת לראשונה לקריאה הראשונה ב-8 בפברואר 2010.
לאה ורון: היא התעכבה רבות במשרדי הממשלה.
איתי עצמון: הוועדה דנה בה מדי שבוע.
לאה ורון: הוועדה דנה בה מדי שבוע וחבר הכנסת וקנין הביע נכונות לכך.
יצחק וקנין: אני מוכן לעשות יותר.
יצחק וקנין: אמרתי לכם שדבר אחד אני לא אהיה מוכן.
יצחק וקנין: בסופו של דבר כל מה שאני עושה כאן, כל העבודה שאני משקיע, כי יכול להיות שחלילה וחס ההשלכות האלו יכולות להיות לתקופה שאני בכלל לא אהיה כאן ויהיו חברי כנסת אחרים, ואז אני אגיד איך לא שמתי לב, אולי לא הייתי ער מספיק לדבר כזה או אחר.
יצחק וקנין: לי יש מספר דברים שמונחים לי בראש ולכן אמרתי שאני רוצה ללכת ולראות דברים מסוימים.
יצחק וקנין: נכון שעשיתי גם דברים שאתם לא יודעים.
יצחק וקנין: ביקרתי במקומות בלי ידיעת אף אחד.
יצחק וקנין: אני עושה את הדברים ביוזמתי שלי.
יצחק וקנין: יש כאן אחריות כבדה.
יצחק וקנין: האמת היא שיש כאן אחריות לא פשוטה כי אסון אווירי, חלילה וחס, אם יהיה, זאת תהיה קטסטרופה.
יצחק וקנין: זה לא אסון רגיל.
יצחק וקנין: גם באסון האחרון של מכבי האש, זרקתי משהו בוועדת הכספים וצילמו את זה, אבל אף אחד לא מתייחס אליו עד הרגע הזה ואני מדבר במלוא הרצינות.
יצחק וקנין: זאת ידיעה שלא הרבה יודעים אותה.
יצחק וקנין: אני אמרתי שהאוטובוס לא היה צריך להיכנס לשם בכלל וכל האסון הגדול וכל העליהום הגדול שיש כרגע, אין לי ספק ששירותי הכבאות הם למטה למטה.
יצחק וקנין: אני מכיר את זה מוניציפאלית, מהתפקידים הקודמים שלי.
יצחק וקנין: אני אומר לכם שהאוטובוס לא היה צריך להיכנס לשם כי חצי שעה לפני כן כבר לא היה אסיר אחד בכלא דמון.
יצחק וקנין: עד עכשיו אף אחד לא מכחיש את זה.
יצחק וקנין: הלכו לרומ"ח והוא אמר שכל מה שאומר חבר הכנסת וקנין, מילה במילה, לא היה אסיר אחד חצי שעה לפני כן.
יצחק וקנין: זאת אומרת, אם היה תיאום בין גורמי המשטרה, היו אומרים לו שלא ייכנס לשם כי אין לו מה להיכנס לאזור כי אין אסיר אחד.
יצחק וקנין: לשם מה הביאו אותם?
יצחק וקנין: רק כדי כלא דמון ולא כדי לכבות את השריפה.
יצחק וקנין: הם באו בשביל כלא דמון.
יצחק וקנין: אלה הלכו להיהרג סתם.
יצחק וקנין: מישהו כאן עשה פשלה וצריך לראות בסדר הזה מי עשה את הפשלה.
יצחק וקנין: את זה מטייחים הכי הרבה כי אף אחד לא רוצה לבדוק איפה שרשרת הפשלות בקטע הזה.
יצחק וקנין: מישהו אמר להם לבוא ולפנות את האסירים, אבל מי זה שאמר להם?
יצחק וקנין: היה צריך לומר להם שכבר אין אסיר אחד כאן, אל תתקרבו.
יצחק וקנין: חצי שעה זה המון זמן.
יצחק וקנין: חצי שעה לפני שהם הגיעו, פינו את האסירים.
יצחק וקנין: חצי שעה לפני אסון האוטובוס ואת זה אני יודע מגורם מוסמך בשטח.
יצחק וקנין: אמרתי את זה וכולם מגלגלים עיניים.
עמרי טלמון: שאלת אותי שאלה ואני רוצה לענות עליה.
עמרי טלמון: אני לא יודע מה אמר השר או לא אמר השר, אבל אני יכול להבטיח אותך נאמנה שבטיחות הטיסה תלויה בחוק הזה מעט מאוד.
עמרי טלמון: החוק הזה בעיקרו דרוש מפני שהוא מכסה הרבה דברים שלא היו מכוסים.
עמרי טלמון: דבר המלך במועצתו וכן הלאה וכן הלאה.
גד רגב: אני מתנגד התנגדות מוחלטת לאמירה הזאת.
עמרי טלמון: בטיחות הטיסה תלויה למשל יותר מכל החוק כולו בפעולה בשטח של יישום המלצות ודברים כאלה שאין להם שום קשר לחוק.
לאה ורון: אי אפשר לתלות את כל בטיחות הטיס בישראל בהצעת חוק הטיס.
לאה ורון: ועדת הכלכלה הייתה זו שעשתה את הצעת החוק שהקימה את רת"ע כרשות וניסתה לתת לה עצמאות גדולה.
לאה ורון: במשך לפחות שנתיים היו קשיים גדולים מאוד באיוש רת"ע ומשרד התחבורה ורת"ע לא הגיעו לסיכומים עם האוצר וכולי.
לאה ורון: לא כל האחריות לבטיחות הטיס נופלת לפתחה של ועדת הכלכלה ולדיונים שמתקיימים יומם ולילה.
עמרי טלמון: את מנסה לשכנע אותי?
עמרי טלמון: אני משוכנע לגמרי.
לאה ורון: אנחנו מחזקים אחד את השני.
עמרי טלמון: מצד שני אסור שהחוק הזה, אחרי ששמונים שנים מחכים לו, יהיו בו חורים.
עמרי טלמון: הוא צריך להיות חוק מסודר שמתאים לכל הנסיבות.
יצחק וקנין: לכן אתה יושב כאן, להעיר לנו הערות.
עמרי טלמון: נכון.
עמרי טלמון: לכן אני יושב כאן.
יצחק וקנין: מכל מלמדיי השכלתי ומזקנים אתבונן.
עמרי טלמון: לטעון שבגלל החוק הזה בטיחות הטיסה לא קיימת, זאת טענה משוללת כל יסוד.
עמרי טלמון: אני חותם על זה.
יצחק וקנין: אני מקווה שלא נפגעת שאמרתי "ומזקנים אתבונן".
יצחק וקנין: חז"ל אומר שאין זקן אלא מי שקנה חכמה.
עמרי טלמון: אני לא מתווכח עם עובדות.
עמרי טלמון: גילי הוא עובדה ידועה.
עמרי טלמון: לאה יודעת מה גילי לפי מספר תעודת הזהות שלי.
יצחק וקנין: אלה היו הערות כלליות.
יצחק וקנין: חשוב שאנחנו נדע היכן אנחנו נמצאים.
יצחק וקנין: אני אומר לכם שאם זה תלוי בי, אני מוכן כל זמן שאני אדרש, כל זמן שלאה מאפשרת לי, לפי הלחץ שיש לה, לשבת.
יצחק וקנין: אנחנו נמצאים בסוף שנה, בתקציב של שנתיים, בחוק הסדרים, ואני בעצמי רץ מקצה לקצה, מוועדת הכספים בה אני חבר לוועדת הכלכלה ואני חבר גם ועדת האתיקה ושם יש לנו הרבה דברים שאנחנו צריכים לדון בהם.
רננה שחר: נחזור לדיון אדוני?
רננה שחר: ב-159(1) אנחנו הוספנו את הדברים האלה.
רננה שחר: אתם לא רוצים שנתייחס לזה היום.
יצחק וקנין: לגבי כל 159, אנחנו לא נצביע.
יצחק וקנין: מה שהצבעתי, הצבעתי, אבל מה שלא הצבענו, נשאיר את זה לישיבה הבאה לאחר שנקבל תיקוני נוסח כאלה ואחרים, מה שתביאו לנו, בהתייחס להערות שהעירו איגוד הטייסים ואחרים.
יצחק וקנין: אנחנו נתייחס לכל.
רננה שחר: 160.	תיקון חוק הטיס (עבירות ושיפוט)	     	בחוק הטיס (עבירות ושיפוט), התשל"א-1972, בסעיף 1 –     במקום ההגדרה "כלי טיס צבאי" יבוא:     '"כלי טיס צבאי" – כהגדרתו בחוק הטיס, התש"ע-2010".
רננה שחר: (2)	במקום ההגדרה "מנחת" יבוא:     ""מנחת" – שטח יבשתי או ימי לרבות כל מבנה, מתקן או ציוד שבו, המשמש או המיועד לשמש, כולו או חלקו, לנחיתה, להמראה, להסעה או לחנייה של כלי טיס, שאינו שדה תעופה".
יצחק וקנין: תסבירי לנו במה מדובר.
רננה שחר: חוק הטיס, עבירות ושיפוט, הוא חוק שמאמץ בישראל שתי אמנות שנוגעות לטרור אווירי – אמנת האג ועוד אמנה שאני לא זוכרת את שמה כרגע.
רננה שחר: התאמות הנוסח האלה הן בעצם התאמות שנדרשות בכלל שאנחנו מחליפים את חוק הטיס מ-1927 לחוק הטיס מהיום.
רננה שחר: לכן נדרשות שתי התאמות נוסח.
רננה שחר: זה כל מה שאנחנו מציעים לעשות בחוק הזה.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 160(1) ו-(2).
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה     סעיף 160(1) ו-(2) – אושר
רננה שחר: 161.	תיקון חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית)     	בחוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית), התשל"ז-1977 –     	(1)	בסעיף 1 -     		(א)	אחרי ההגדרה "מכשיר עזר לתעופה" יבוא: 	 ""מנחת" – שטח יבשתי או ימי לרבות כל מבנה, מתקן או ציוד שבו, המשמש או המיועד לשמש, כולו או חלקו, לנחיתה, להמראה, להסעה או לחנייה של כלי טיס, שאינו שדה תעופה".
רננה שחר: (ב)	במקום ההגדרה "שדה תעופה", "מנחת" יבוא:     ""שדה תעופה" – כהגדרתו בחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977".
רננה שחר: (3)	בסעיף 14, ברישא, במקום "או חומרי נפץ" יבוא "חומרי נפץ, או חומר מסוכן, כהגדרתו בחוק הטיס, התש"ע-2010, העלול לסכן את ביטחון כלי הטיס".
רננה שחר: (2)	בסעיף 17, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     (ג)	סמכויות השר לפי סעיף זה יופעלו בהתייעצות עם מנהל רשות התעופה האזרחית במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים".