GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני טלמור: אבל מעבר להוראות המיוחדות שיש כאן, דיני הפירוק הרגילים חלים ונותנים מענה גם לְמה שאתה מתייחס אליו.
ישראל חסון: אני לא מצליח להבין את זה עד הסוף.
ישראל חסון: אם מועצת החלב לא ממלאת את תפקידה, בואו נלך לדוגמה הזאת, כי אם אין צורך בה אז אין צורך, זה בסדר, לא בוער לנו.
ישראל חסון: אם היא לא ממלאת את תפקידה וסבור שר החקלאות ופיתוח הכפר שנגרם נזק למשק החלב כתוצאה מתפקוד מועצת החלב, בשלב הזה הוא צריך להתניע תהליך.
ישראל חסון: התנעת התהליך יכולה לקחת זמן רב מאוד.
ישראל חסון: עד אשר תתקבל ההחלטה לפרק את מועצת החלב נוצר מין מצב ביניים שיכול להימשך פרק זמן לא מבוטל, כאשר מועצת החלב לא מתפקדת, המשק הזה מופקר ואין לנו אלטרנטיבה.
רוני טלמור: אנסה לענות על שאלתך.
רוני טלמור: בגלל המעמד הציבורי המיוחד של החברה, יש בעצם שני מסלולים לשר החקלאות לפעול בסיטואציה הזאת.
רוני טלמור: מסלול אחד הוא ללכת דרך הממשלה לעילת פירוק בבית-המשפט.
רוני טלמור: אני קוראת לזה המסלול האזרחי.
רוני טלמור: אתה צודק שיש לזה מחיר מסוים של זמן, פרוצדורה וכולי.
רוני טלמור: המסלול השני הוא להגיע בחזרה לכנסת, משום שמי שנתן את הסמכויות לחברה הפרטית הזאת להיות גוף מעין ציבורי, או ציבורי לגמרי, היא הכנסת, והכנסת יכולה גם לשלול את המעמד המיוחד הזה ולתת את הסמכויות הרלוונטיות לגורם אחר.
רוני טלמור: לכן המסלול שאנחנו מתארים כאן הוא אחד משני מסלולים אפשריים, אבל בהחלט אפשר יהיה להגיע גם לכנסת אם יהיו שיקולים שזה מהיר יותר.
ישראל חסון: זה גורם אצלי לחשש.
ישראל חסון: בוועדה הזאת דנו במועצת הזית, דנו כאן בכל מיני מועצות שיש להן סמכויות פחותות מאשר יש למועצת החלב.
שאול פלס: להיפך.
שאול פלס: אלה מועצות סטטוטוריות עם סמכויות הרבה יותר מרחיקות-לכת.
ערן אטינגר: אבל, מצד שני, לאותן מועצות, היות והן תאגידים סטטוטוריים ויש להן רק מה שקבוע בחוק שהקים אותן, יש כלים פחותים לטפל בבעיות.
ערן אטינגר: כאן היות וחל חוק החברות, שהוא חוק משוכלל, וחוק החלב שיש בו גם הסדרים ספציפיים – כי הכול שאלה של חלופות – מערכת הכלים המשולבת של חוק החברות וחוק החלב נותנת מענה משופר לטיפול במקרים בעייתיים ביחס למה שאנו מכירים מתאגידים סטטוטוריים.
ישראל חסון: בעיניי שר החקלאות ופיתוח הכפר מוותר כאן על סמכותו, משום שהוא מתניע תהליך, זה הולך לבית-המשפט ושם אנחנו יכולים להתחיל להפעיל את הסמכויות של חוק החברות, שהוא חוק קצת יותר משוכלל.
רוני טלמור: זה נכון, אבל איפה שר החקלאות ויתר על סמכות שלו?
ישראל חסון: אסביר לך.
ישראל חסון: עכשיו אנחנו נכנסים למינוי מפרק, נכנסים לכל התהליך שהוא תהליך אזרחי לחלוטין.
ישראל חסון: באותו רגע מה תפקידו של שר החקלאות ופיתוח הכפר?
ישראל חסון: כאשר רשות מקומית לא מתפקדת שר הפנים נשאר נושא באחריות, ממנה ועדה קרואה.
ישראל חסון: כאן אנחנו אומרים שכל מועצת החלב, במקרה שיש בעיה - - -
רוני טלמור: אני מבינה מה מפריע לך.
רוני טלמור: אגיד לכן מאין נובע השוני.
רוני טלמור: השוני  נובע מכך שאנו מטפלים כאן בגוף פרטי שלממשלה יש בהשתתפות בו חלק קטן מאוד.
רוני טלמור: יש שם נציגי ממשלה אבל הם אפילו לא מהווים רוב, ואפילו לא רוב קטן.
רוני טלמור: לצורך העניין, אתה צריך להתייחס אליהם כאל חברה פרטית לגמרי.
רוני טלמור: הממשלה איננה בעלת מניות.
רוני טלמור: לגבי גופים סטטוטוריים ולגבי השלטון המקומי, הממשלה יכולה לראות את עצמה - - -
עליזה כהן: במה שקשור למכסות ולניהול ולוויסות, הסמכויות מצויות במילא בידי השר והוא מאציל אותן למועצה.
רוני טלמור: רציתי להבהיר לך בהמשך לדבריו של עו"ד אטינגר, בתאגיד סטטוטורי, ברשות מקומית, בגופים סטטוטוריים אפשר לראות את הממשלה, בגדול, כמעין בעלת מניות שנמצאת מלמעלה באמצעות החוק, באמצעות הסמכויות.
רוני טלמור: אין בעל מניות אחר.
רוני טלמור: כאן אתה מדבר על גוף שהוא חברה פרטית.
רוני טלמור: הממשלה משתתפת בו, יש לה כמה נציגים, אבל בסך הכול רוב הבעלות פרטית לחלוטין.
רוני טלמור: לכן השר לא יכול לנהוג כ"בעל מניות" ולהגיד: בסדר, עכשיו אני לוקח מן האסיפה הכללית את הסמכויות לעצמי ושולט על מה שקורה שם.
רוני טלמור: זה בהפשטה.
עליזה כהן: מעניין אותך מה יקרה עם הענף אחרי שהמועצה - - -
ישראל חסון: שוכנעתי.
אופיר אקוניס: אם חבר הכנסת חסון שוכנע, ועוד במהירות יחסית, זה בהחלט לא עניין של מה בכך.
דוני טולדנו: יש לי עוד הערה אחת.
דוני טולדנו: על-פי סעיף קטן 18(ד) יש אפשרות לממשלה לאחר פירוק המועצה להחליף אותה בתאגיד אחר.
דוני טולדנו: האם אין על זה שום מגבלה?
דוני טולדנו: היינו מקווים שלפחות ייאמר שהמועצה החדשה תהיה בהרכב דומה למועצה הנוכחית.
דוני טולדנו: בעצם ברגע שמופעל סעיף קטן 18(ד) הממשלה יכולה להודיע שמועצת החלב החדשה תהיה מורכבת מנציגי משרד החקלאות ומשרד האוצר בלבד.
ערן אטינגר: יש כאן פיקוח של בית-המשפט.
דוני טולדנו: רק על הפירוק.
דוני טולדנו: לא על ההודעה.
דוני טולדנו: ההודעה היא של הממשלה.
דוני טולדנו: לאחר שהחליט בית-המשפט על פירוק רשאית הממשלה להודיע, וזהו, ואז זה בידיה.
דוני טולדנו: זה צריך להיות תאגיד שלפחות מייצג את המגזרים השונים.
רוני טלמור: החוק הזה נותן הכרה כרגע לתאגיד קיים אבל אין כאן אמירה כללית שכל מועצת חלב שאי-פעם תקום צריכה להיות בדיוק התאגיד הקיים הנוכחי.
רוני טלמור: אם התאגיד הקיים ייכשל, חס וחלילה, ואני כמובן מקווה ומאמינה שזה לא יקרה, אז בידי הממשלה צריכה להישאר הסמכות המלאה להחליט מי הגוף המתאים להחליף אותו.
ערן אטינגר: ייתכן שההרכב הקיים הוא שגרם לשיתוק, לכן אין מקום להגביל מראש את ההרכב.
דוני טולדנו: עו"ד רוני טלמור, לפני שתי דקות אמרת שבתאגיד הזה הממשלה היא מיעוט, היא אפילו לא רוב.
דוני טולדנו: האם אפשר ליצור תאגיד שרק המדינה תהיה בו נציגה ואילו המחלבות והיצרנים לא יהיו?
דוני טולדנו: על-פי סעיף קטן 18(ד) זה אפשרי.
רוני טלמור: למה לא?
דוני טולדנו: אם הגענו למצב הזה, צריך לחזור לכנסת ולקבוע הסדר ראשוני חדש.
דוני טולדנו: זה אומר שכל מבנה החוק הזה יצטרך להשתנות.
רוני טלמור: הממשלה תוכל תמיד לעשות את זה, וגם הכנסת תוכל תמיד לעשות את זה.
רוני טלמור: אף אחד לא מגביל אותן.
קריאה: הכנסת יכולה לעשות הכול, זה ברור.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 18?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 18 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
אופיר אקוניס: סעיף 18 נתקבל.
אפרת אביאני: סעיף 19 – דין נכסים בפירוק     "לאחר שנפרעו חובות מועצת החלב לנושיה במלואם, יועברו נכסי המועצה העומדים לחלוקה בפירוק למי שיורה בית המשפט, לאחר שקיבל את המלצת השרים לעניין זה, כדי שישמשו לטובת משק החלב ומוצריו; ואולם, אם הודיעה הממשלה כאמור בסעיף 17(ד), יועברו נכסי המועצה, על פי הוראות בית המשפט, לחברה כאמור באותו סעיף.
אפרת אביאני: "     	הסעיף מדבר בעד עצמו.
אפרת אביאני: למשרד החקלאות היה ניסיון עם תאגידים סטטוטוריים שהתפרקו, והשאלה איך לחלק את הנכסים שלהם, למי הם שייכים בעצם – הם שייכים לענף, למגדלים, לאיזה חלק מן המגדלים?
רוני טלמור: זה חלק מן המגבלה לגבי פירוקים של חל"ץ.
רוני טלמור: בחברה לתועלת הציבור, מכיוון שאסור לחלק בה רווחים וחלוקה היא גם במסגרת של פירוק, זה אחת הבחינות לעמידה בהוראות של חל"ץ.
רוני טלמור: לכן היה חשוב לנו להסדיר בחקיקה שהנכסים אמורים להתחלק באופן כזה, אל"ף, שהממשלה תחליט, ובי"ת, שהם יחזרו לשרת את טובת משק החלב ומוצריו, אלא אם כן תקום חברה שאמורה למלא את אותם תפקידים, שזה בדיוק אותו דבר, לטובת משק החלב ומוצריו.
אופיר אקוניס: אם לא, נצביע.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 19?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 19 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
אופיר אקוניס: סעיף 19 נתקבל.
אפרת אביאני: גמרנו את פרק ד'.
אפרת אביאני: אפשר לחזור להתחלה.
אפרת אביאני: "(א)	שיווק חלב ומוצריו בישראל יהיה מייצור מקומי בלבד, או מייבוא שהותר על פי סעיף קטן (ב) או לפי כל דין.
אפרת אביאני: (ג)	לעניין סעיף זה, "מוצר חלב" – מוצר שאינו חומר גלם חלבי, המכיל חלב גולמי או חומרי גלם חלביים בשיעור העולה על חמישים אחוז ממשקלו.
אפרת אביאני: התנהל כאן דיון לגבי התוספת "לפי כל דין" והמשמעויות שלה.
אפרת אביאני: אנחנו סבורים שהתוספת הזאת נחוצה.
רחמים אליהו: באשר לייבוא, ככל הידוע לנו מנתונים שברשות ארגון החלב, כשמדברים על 19% ייבוא אין הכוונה לייבוא חלב במכלים, אלא על גבינות ומוצרי חלב.
רחמים אליהו: 19% של מוצרי חלב שווה מינימום 350 מיליון ליטר חלב, שהוא בערך 30% מייצור החלב המקומי.
רחמים אליהו: אפשר להוריד את זה ב-50% ולהעלות את המכסות ואז להוריד את מחיר המטרה, ואז גברת כהן תיהנה ממוצר בסיסי זול יותר.
רחמים אליהו: כל הזמן מדברים מה גברת כהן תעשה, איך תשיג את המחיר הבסיסי.
רחמים אליהו: זה בדיוק הנוסחה.
רחמים אליהו: לא צריך ללמוד באוניברסיטה בשביל זה.
אתי בנדלר: מה אתה מציע בפועל?
רחמים אליהו: אני מציע להוריד ב-50% את היקף הייבוא ולהעלות את היקף הייצור המקומי.
אתי בנדלר: הסעיף הזה לא עוסק בהיקף הייבוא של מוצרי חלב.
רחמים אליהו: הוועדה יכולה להגביל את היקף הייבוא.
שי חרמש: אי אפשר להגביל.
שי חרמש: יש הסכמים בין-לאומיים.
יעקב כץ: אנחנו לא אוהבים את זה, אבל אנחנו מוותרים בעניין הזה למען החוק.
יעקב כץ: אנחנו מקווים שהסעיף הזה לא ינוצל כדי לפתוח יותר ויותר את הייבוא אלא שיישמר הסטטוס קוו.
יואב צור: הדבר שהכי מציק לנו בייבוא זה אבקות חלב, תערובות ומכס.
יואב צור: ראוי שהמחוקק ייתן דעתו להגדיר במטרת החוק שגם תערובת היא אבקת חלב.
יואב צור: מאותו רגע אנחנו מוגנים על-ידי כל ההגנות שיש לנו היום.
יואב צור: פשוט סעיף התערובת – הדבש מוגדר היום בטעות כתערובת – יוגדר כאבקת חלב.
אתי בנדלר: זה קשור להגדרה "מוצר חלב".
קריאה: מוצר חלב הוא מוצר על בסיס חלב.
קריאה: אני חושב שפתרנו את זה דרך הסעיף האחרון.
ישראל חסון: אני מבין שאם תהיה דרישה להסיר את זה אז תהיה כאן התנגדות של משרד האוצר?
אתי בנדלר: באופן נחרץ.
יעקב כץ: לא ביקשנו להסיר.
ישראל חסון: שמשרד האוצר יגיש הסתייגות וכאשר נגיע למליאה הוא ינמק את זה.
שלום שמחון: למה הכוחנות הזאת?
ישראל חסון: זה לא כוחנות.
ישראל חסון: אני מקבל את התפיסה שנאמרת כאן.
ישראל חסון: למה לא?
ישראל חסון: שמשרד האוצר יבוא וינמק את זה.
אתי בנדלר: מה שהם הציעו לא קשור ל"לפי כל דין".
יעקב כץ: זה מסכן את החוק.
יעקב כץ: במשקלות הכלליים, על זה אנחנו מוכנים לוותר על מנת לא לסכן את החוק.
שלום שמחון: חבר הכנסת ישראל חסון, אנחנו נמצאים בוועדה שלב לבה הוא הדאגה לצרכן.
שלום שמחון: בואו לא נהיה כולנו גיבורים.
שלום שמחון: נמצאים כאן בעיקר בעלי עניין, רק לא הצרכנים.
שלום שמחון: אני אומר את זה דווקא כחקלאי.
שלום שמחון: נוצרת כאן תמונת מצב שלכאורה אנחנו בעלי הבית של הצרכנים ושאנחנו לא יודעים להתחייב בפניהם לשמור על הזכויות שלהם.
שלום שמחון: נשמר כאן האיזון הנכון מאוד.
שלום שמחון: אפשר להחליט לחסום את מדינת ישראל בכלל בפני ייבוא.
שלום שמחון: מה המשמעות של זה?
שלום שמחון: בסופו של דבר תהיה פגיעה אמיתית בצרכן.
שלום שמחון: תתאר לך שמחר בבוקר החבר'ה האלה לא יידעו לייצר את כמויות החלב, כפי שכבר קרה.
שלום שמחון: אני מחפש על המדף כבר למעלה מחודש את החמאה הכי טובה בעולם, של "תנובה", ולא מוצא אותה.
שלום שמחון: תשאל את עצמך למה אני לא מוצא אותה.
שלום שמחון: לא כי הם לא רוצים לייצר את חמאת "תנובה".
שלום שמחון: מה קורה בפועל?
שלום שמחון: בסוף עקרת הבית קונה חמאה במחיר 8.5-24 שקלים, כאשר חמאת "תנובה" עולה 3.09 שקלים.
שלום שמחון: אני מקווה שאתה סולח על הבקיאות שלי במחירים, מנכ"ל תנובה.
אריה שור: אם כבר נכנסת לפרטים, לא פירטת למה אין חמאה.
אריה שור: כהרגלך אתה מאשים בזה את המחלבות.
אריה שור: בואו נראה למה אין חמאה.
שלום שמחון: חס וחלילה, לא האשמתי אף אחד.
אריה שור: אין חמאה כי אין מספיק חלב.
שלום שמחון: כי אתם מעדיפים לייצר מוצרים אחרים.
אריה שור: ממש לא.
שלום שמחון: אסור לנצל כאן מציאות ולהכות בצרכן.
שלום שמחון: חבל, זה סתם מיותר.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חסון, רצית להוסיף עוד משהו בעניין הזה?
אופיר אקוניס: הדיון הזה התנהל כבר בישיבה הראשונה.
ישראל חסון: אני לא מתכוון כרגע לפתוח את הדיון משום שבסוף אני גם ארים את היד.
ישראל חסון: ארים את היד בעד או נגד, ואני כבר אומר לכם שאני לא אתן את ידי ל"לפי כל דין", לא משנה מה יגידו כאן.
אופיר אקוניס: מה הבעיה שלך עם "לפי כל דין"?
ישראל חסון: אדוני השר, אגיד לך בצורה פשוטה מאוד.
ישראל חסון: בסופו של יום השימוש בסעיף הזה, הפתיחה או הריסון של הייבוא והייצוא כפופים לשיקולים כלכליים של משרד האוצר.
ישראל חסון: מאחר ומשרד האוצר גורם לי ב-4 השנים האחרונות רק כל הזמן לחשוד ולייצר לו מנגנוני בקרה, הוא עשה את זה היטב בהתפלת המים, שאתה כחקלאי יודע מה המשמעות של זה, ראינו מה קרה לנו רק לפני שבוע עם כיבוי-אש שהיום כולנו רצים בעניין הזה, מותר לי להיות חשדן ולהגיד: אני לא מפקיד כוח כזה בצורה לא מרוסנת בידו של משרד האוצר.
ישראל חסון: כי מחר הוא יקבל החלטה שיותר זול לו לייבא מאשר לייצר.
ישראל חסון: משרד האוצר החליט בשנת 2003 בצורה צינית שלא כדאי לו להתפיל מים והגענו למצב שאנחנו מתייבשים.
ישראל חסון: משרד האוצר החליט בשנת 2002 החלטות שנוגעות להשקעות בתשתיות כאלה או אחרות ואנחנו רואים מה קרה.
אופיר אקוניס: יש דוגמאות נוספות.
ישראל חסון: אני בכוונה לא הופך את זה לוויכוח פוליטי.
ישראל חסון: אני לא מוכן לתת לכך את ידי ולהשאיר סעיף בידי משרד האוצר.
אופיר אקוניס: אתה מציע להוריד את המילים "לפי כל דין"?
איציק בן דוד: למשרד האוצר יהיה אותו חופש פעולה.
אופיר אקוניס: מה יקרה אז?
ישראל חסון: משרד האוצר יתנגד.
ישראל חסון: אין לי בעיה עם זה.
ישראל חסון: שיעמוד ויתנגד מעל דוכן הכנסת.
אופיר אקוניס: שר החקלאות, מה אתה אומר?
שלום שמחון: אז ניאלץ למשוך את הצעת החוק.
שלום שמחון: עשינו כאן יותר מדי פשרות.
ערן אטינגר: התוספת לסעיף הזה למעשה משקפת מצב קיים, כלומר היא מתאימה את המצב דה-יורה למצב דה-פקטו.
ערן אטינגר: את זה צריך לדעת.
ערן אטינגר: מזה שנים מדיניות הייבוא נקבעת באמצעות המיסוי ולא באמצעים מנהליים שאליהם מתייחסת הרישה של הסעיף.
ישראל חסון: אתם מכירים אותי, אני לא יודע להיות פופוליסט בדברים האלה.
ישראל חסון: אני יודע רק את המציאות הבאה, ואני בכוונה מתיחס בדיון הזה לדוגמה מתחום משרד החקלאות – מכסות ביצים.
ישראל חסון: אנחנו רבים על הגדלת מכסות הביצים לטובת נכי צה"ל ומשפחות שכולות.
ישראל חסון: אומרים לנו: אין.
ישראל חסון: אבל מייבאים 10 מיליון ביצים.
ישראל חסון: אני שואל: למה?
ישראל חסון: למה ליבנו גס?
ישראל חסון: למה אנחנו נמצאים במקום הזה?
ישראל חסון: אותו דבר בדיוק קורה כאן.
ישראל חסון: תגיד לי בבקשה למה אני לא יכול להגדיל את נפח המכסות שיש למגדלים הקטנים או ליצרנים הקטנים כאן.
ישראל חסון: תסביר לי למה לא.
אופיר אקוניס: אתה מציע להוריד את המילים "לפי כל דין".
יאיר ווייל: חבר הכנסת חסון, אם יימחקו המילים הללו המשמעות היא שאדם קיבל רישיון ייבוא, שילם 300% מכס, הביא מוצר לישראל ואסור לו למכור אותו.
יאיר ווייל: "שיווק חלב ומוצריו בישראל יהיה מייצור מקומי בלבד, או מייבוא שהותר על-פי סעיף קטן (ב)".
יאיר ווייל: זה נראה לי לא הגיוני.
יאיר ווייל: ויש גם ייצוא.
אופיר אקוניס: אבקש לשמוע את התייחסותה לעניין הזה של היועצת המשפטית לוועדה.
אתי בנדלר: כפי שהסביר עו"ד אטינגר, היועץ המשפטי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, גם היום נעשה ייבוא, למרות שאין את המילים האלה, לפי פקודת המכס.
אתי בנדלר: גם אם יימחקו המילים הללו יכולה להיטען הטענה המשפטית שאין בכך כדי למנוע המשך ייבוא מוצרי חלב לפי פקודת המכס.
אתי בנדלר: אלא שעלול מאן דהוא לטעון את הטענות, שעצם העובדה שהוראה כזאת היתה כלולה בהצעת החוק ונמחקה, אולי יש איזה בסיס לטעון שהחל ממועד קבלת החוק אסור יהיה לייבא מוצרי חלב.
אתי בנדלר: אני סבורה שאף אחד לא בחן, אלא בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) שזה הרבה יותר מוגבל כמובן, מה ההשלכות של זה למשל במישור הבין-לאומי.
אתי בנדלר: הנזק שעלול להיגרם עולה על התועלת.
אלי אפללו: בהתאם להסכמי סחר.
אלי אפללו: אני מסכים אתך.
איציק בן דוד: כל הייצוא שלנו מותנה בהסכמים הללו.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 3?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 3 – 3 נגד – 1 נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
אופיר אקוניס: סעיף 3 נתקבל.
אתי בנדלר: חבר הכנסת ישראל חסון מבקש להסתייג ולהציע למחוק את המילים "או לפי דין" בסעיף קטן 3(א).
אפרת אביאני: סעיף 5 – ועדת מכסות
אפרת אביאני: (ב)	מועצת החלב תעניק לוועדת המכסות את השירותים הנדרשים לצורך פעילותה, ואולם בכל הנוגע לפעילות ועדת המכסות, יפעלו אותם עובדי המועצה הנותנים שירותים לוועדה, לפי הוראות הוועדה ובפיקוחה.
אפרת אביאני: (ד)	השר יכיר, לאחר התייעצות עם מועצת החלב, בארגון הפועל לקידום עניינם של כלל היצרנים.
אפרת אביאני: הכרה כאמור תעשה בהתחשב במספר היצרנים החברים בארגון, בהיקף הכולל של מכסות החלב שלהם ובפריסה הגיאוגרפית של משקיהם.
אפרת אביאני: (ו)	נקבע ארגון יציג נוסף לפי סעיף קטן (ה), רשאי השר להורות על מינוי נציגי ארגונים נוספים כמשקיפים בוועדת המכסות לפי סעיף קטן (ג), לתקופות קצובות, ובלבד שלא ישמש כמשקיף בוועדת המכסות יותר מנציג אחד של ארגון יציג בכל פעם.
אתי בנדלר: לא לפי החלטת הארגונים אלא לפי הוראת השר.
אפרת אביאני: לפי הוראת השר.
אפרת אביאני: אם השר ראה כי לשם ייצוג הולם של כלל היצרנים יש צורך בהכרה בארגון יציג נוסף, הוא רשאי לקבוע.
אפרת אביאני: אפשר גם להורות על מינוי נציגי ארגונים נוספים כמשקיפים לתקופות קצובות.
אפרת אביאני: הרעיון הוא שזה לא יהיה מינוי קבוע, אלא מינוי לתקופה קצובה, כדי שנציגי הארגונים היציגים יתחלפו ביניהם ולא יהיה רק ארגון יציג אחד משקיף באופן קבוע.
אלי אפללו: אם זה רק משקיפים, חשוב שיהיו גם נציגים של הארגונים הקטנים?
שלום שמחון: אם הם הוכרזו כארגונים יציגים הם יעשו רוטציה ביניהם.
אפרת אביאני: אם מוצאים שיש ארגון יציג אחד שכרגע הוכר, אבל הוא מייצג רק את המשקים הגדולים או רק את הקיבוצים או רק את בעלי המכסות הגדולות ובעצם מייצג רק סקטור אחד מבין היצרנים, אז רשאי השר, לשם ייצוג הולם של כלל היצרנים, להכיר בעוד ארגון, גם אם הוא ארגון של יצרנים קטנים, או גם אם הוא ארגון קטן, ואז תהיה רוטציה ביניהם.
ישראל חסון: מה הפרמטרים להכרה בארגון יציג?
אפרת אביאני: זה כתוב בסעיף קטן (ד).
אפרת אביאני: הקריטריון גמיש.
אפרת אביאני: אנחנו רוצים להשאיר כאן שיקול דעת, אבל על סמך הקריטריונים שנמנו כאן יכול לפנות ארגון לשר ולבקש הכרה.
ערן אטינגר: יש שלוש אמות מידה.
איציק שניידר: אגודת הנוקדים הגישה הסתייגות מסודרת לסעיף הזה.
איציק שניידר: ההסתייגות הזאת מתואמת גם עם התאחדות מגדלי בקר ובעצם מוגשת על-ידי כל ארגוני היצרנים.
אופיר אקוניס: אתם לא יכולים להגיש הסתייגות.
אופיר אקוניס: אתם יכולים להציע הצעה.
איציק שניידר: אנחנו מציעים הצעה לשינוי הסעיף.
איציק שניידר: ברשותכם, אקרא את ההצעה: "השר יכיר בארגון מגדלים כארגון יציג בתנאי שמתקיימים בו אחד מאלה – (1) הוא מייצג את מספר המגדלים הגדול ביותר; (2) ארגון שחבריו מחזיקים ברוב מכסת החלב; (3) ארגון מגדלים שאינו חבר במועצת החלב".
אתי בנדלר: אתה מדבר על הארגונים היציגים הקיימים.
שלום שמחון: הצעתי לך הצעה היום.
איציק שניידר: מה זה קשור?
איציק שניידר: היום היתה לי פגישה עם שר החקלאות.
איציק שניידר: אבל זה לא נוגע לעניין שלפנינו.
שלום שמחון: דיברנו גם על העניין הזה.
שלום שמחון: מי אמר לך שלא?
שלום שמחון: אותו דבר.
איציק שניידר: אם זה יקרה אז לא תהיה בעיה.
איציק שניידר: אבל כל עוד זה לא קרה אנחנו צריכים לשמור על הזכויות שלנו.
אלי אפללו: נשמע מה הוא אומר.
אלי אפללו: אנחנו רוצים לשמוע.
שלום שמחון: אמרתי לך שאני מוכן להקים ועדה ציבורית בראשות חבר הכנסת לשעבר וילן שתניח קריטריונים מה הוא ארגון יציג, איך, למה וכמה.
שלום שמחון: למה לעשות את זה כאן?
איציק שניידר: לא זאת היתה ההצעה.
איציק שניידר: ההצעה היתה להקים ועדה ציבורית לאיחוד בין הארגונים.
שלום שמחון: בין היתר.
שלום שמחון: זה אחד הדברים.
שלום שמחון: האם אגיד לו מה לעשות?
איציק שניידר: אדוני השר, כל עוד האיחוד הזה לא קרה ועדיין קיימים ארגונים יציגים בענף החלב – אגודת הנוקדים, למשל, זה ארגון שקיים 80 שנים, התאחדות מגדלי הבקר קיים 80 שנים, ויש ארגונים נוספים שפעילים - - -
שלום שמחון: אנחנו רוצים לעשות ארגונים יציגים לשניים וחצי אנשים?
שלום שמחון: כמה נוקדים יש בארץ?
שלום שמחון: כמעט כלום.
שלום שמחון: נו, באמת, אל תשתגעו.
אופיר אקוניס: לא לבטל מיעוט.
אופיר אקוניס: כמי שהיה במשך שנים רבות במיעוט, אני מתקומם.
שלום שמחון: יש 14 ארגונים.
איציק שניידר: אנחנו בסך הכול מקבלים על עצמנו את נושא הייבוא, אנחנו מקבלים על עצמנו את כל הפקחים ואת כל מה שהחוק הזה מסמיך את מועצת החלב ואת כל הכוח הרב שהחוק הזה נותן בידי מועצת החלב, אך עדיין אנחנו מבקשים לשמור על זכותם של היצרנים לייצג את עצמם באמצעות ארגונים יציגים ולשקף את המצב כפי שהוא מקובל היום.
אופיר אקוניס: מה האלטרנטיבה שאתה מציע?
אופיר אקוניס: את הוועדה בראשות מר אבו וילן?
שלום שמחון: הצעתי להקים ועדה ציבורית חיצונית שתניח את התשתית.
שלום שמחון: בלול, למשל, בתוך ארגון אחד יש סקציה של ביצים, סקציה של פטם, סקציה של הודים, סקציה של רבייה, של רבייה כבדה ורבייה קלה.
שלום שמחון: יש סקציות.
שלום שמחון: לא צריך 200 ארגונים.
שלום שמחון: אנחנו מדינה קטנה.
שלום שמחון: והכול כסף של המגדלים, בסוף זה לא כסף שלי.
שלום שמחון: גובים היטלים ומחלקים את זה למגדלים.
שלום שמחון: זה על חשבון מגדלים אחרים.
שלום שמחון: אין שום היגיון למשחטה הזאת, מה גם שאנחנו מקטינים את ההיטלים ולא מגדילים אותם.
איציק שניידר: אדוני היושב-ראש, לא נוכל לחיות עם חוק שלא יכיר בארגוני המגדלים שקיימים ופועלים היום, שקיימים למעלה מ-80 שנה, ובניסיון של מחטף דרך חוק למחוק אותם.
שלום שמחון: נכיר בהם.
אפרת אביאני: בצאן יש שני ארגונים.
איציק שניידר: נקודה נוספת, אם כבר עברו את כל המשוכות הללו והכירו בארגון יציג, יש כאן מצב אבסורדי, ששר החקלאות ביחד עם מועצת החלב יחליט מי ייצג את המגדלים.
איציק שניידר: זה דומה לכך שהממשלה תחליט עם איזו הסתדרות היא רוצה לדבר.
ערן אטינגר: אני רוצה להשיב לטענות הללו.
ערן אטינגר: בין האינטרס, מצד אחד, לא להאיץ פיצול-יתר ולקבל הרבה מאוד ארגונים שאי אפשר לעבוד מולם ומייצגים מעט מאוד אנשים ובין הרצון, מצד שני, של חלק מן הארגונים הקיימים להבטיח בחוק שרק הם לעולם ועֵד יישארו הארגונים היציגים- - -
ישראל חסון: שאלתי את השר אם הוא מוכן גם להעלות את אחוז החסימה של המפלגות בכנסת.
איציק שניידר: עם כל הדיבורים הגבוהים, קיימים 4 ארגונים בענף החלב, זה הכול.
ערן אטינגר: אז הם יוכרו.
ערן אטינגר: החוק מאפשר להכיר בהם.
איציק שניידר: החוק מאפשר אולי להכיר בהם, נותן כוח להכיר בהם למי שהם אמורים לפעול לפעמים נגדו.
איציק שניידר: החוק גם לא מאפשר, גם אם הכיר בהם, ששני חברים של ארגון יציג ישתתפו בדיוני הוועדה.
אפרת אביאני: החוק נותן את שיקול הדעת.
יעקב כץ: יש כאן מהומה רבתי, אבל אפשר בהחלט לפתור את הבעיה הזאת.
יעקב כץ: נראה לי שההצעה של מר שניידר סבירה בהחלט.
יעקב כץ: אנחנו ושאר הארגונים יכולים לחיות איתה.
יעקב כץ: ההצעה של שר החקלאות בוודאי סבירה, להקים ועדה שתניח את התשתית הזאת.
יעקב כץ: הבעיה מה יהיה עם ועדה שתניח תשתית שלא נמצאת בחוק.
יעקב כץ: נראה לי שאפשר לחיות עם ההגדרה שארגון יציג הוא מי שמייצג מקסימום מכסות, או מי שמייצג מקסימום מגדלים, או מי שהוא חבר במועצת החלב.
אפרת אביאני: אז באמת אנחנו מפסידים את המיעוט.
רחמים אליהו: לא ייתכן שנהיה שבויים בידי הארגונים הגדולים האלה.
אופיר אקוניס: אתה מציע שנשאיר את זה כך?
ישראל חסון: אם הבנתי אותך נכון, מר יעקב בכר, אתה אומר: בואו ניקח את הפרמטרים שמופיעים כאן והם יהיו הפרמטרים שהשר יוכל להכיר בהם.
ישראל חסון: זה די קרוב להצעה שלכם.
יעקב כץ: התוספת היחידה של מר שניידר היא חברות במועצת החלב, זה הכול.
אפרת אביאני: כך בדיוק מאבדים את הייצוג ההולם.
ישראל חסון: חבר'ה, אני לא מבין אתכם.
ישראל חסון: אני מבין את ההצעה של מר שניידר, שכתוב בה כדלהלן: "השר יכיר בארגון מגדלים כארגון יציג בתנאי שמתקיים בו אחד מאלה".
ישראל חסון: לא כולם, אלא "אחד מאלה".
ישראל חסון: ב"אחד מאלה" הוא אומר את הדברים שאתם אומרים.
ישראל חסון: הפערים ביניכם אפסיים.
ישראל חסון: בהצעת החוק נכתב: "הכרה כאמור תעשה בהתחשב במספר היצרנים החברים בארגון" – הוא מציע לך את זה כחלופה – "בהיקף הכולל של מכסות החלב שלהם ובפריסה הגיאוגרפית של משקיהם".
ישראל חסון: תסבירו לי היכן הוויכוח ביניכם.
אריאל עמינצח: יש עוד תנאי, שהוא חבר במועצת החלב.
ישראל חסון: לא. זה "אחד מאלה".
ישראל חסון: זה לא מצטבר.
ישראל חסון: אין בכלל ויכוח.
דוני טולדנו: אני מבקש לחדד את הדברים שהשר אמר.
דוני טולדנו: אני מפנה אתכם לסעיף 15(א)(4) שאושר כבר, נאמר כי "מועצת החלב תתמוך בפעולות של ארגונים יציגים".
דוני טולדנו: הואיל ואני מניח שלא מדובר רק בתמיכה מוסרית - - -
קריאה: אתה יכול להמשיך, יש לזה גם המשך.
דוני טולדנו: אנחנו כמובן לא ננקוט עמדה לגבי הייצוג בוועדת מכסות, אבל בסופו של דבר יש לזה עלויות שבאות על חשבון מועצת החלב.
שלום שמחון: אם תמשיכו להתעסק עם זה, לא יהיה חוק.
שלום שמחון: הישיבה אמורה להסתיים בעוד כמה דקות.
יעקב כץ: אני מציע להגיע להסכמה על העניין הזה.
יעקב כץ: על מה הוויכוח?
שלום שמחון: לא ייתכן שלא יהיה שום קריטריון לדבר הזה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת אפללו יחליף אותי כיושב-ראש.
אופיר אקוניס: אני מקווה שתסיימו בחצי השעה הקרובה.
לאה ורון: אנחנו ממתינים לקבלת אישור מיושב-ראש הכנסת להמשיך את ישיבת הוועדה על חשבון המליאה לעוד כרבע שעה.
אלי אפללו: אדוני השר, מה עמדתך?
שלום שמחון: אני מבקש לקבל את הסעיף כפי שהוא, וליד זה הודעתי שאני מקים ועדה ציבורית.
אבשלום וילן: מדובר בשכל ישר.
אבשלום וילן: נושא המכסות הוא הכי רגיש כי הוא קובע בסופו של דבר את היקף הייצור.
אבשלום וילן: מטבע הדברים הוא חייב להיות הכי שקוף והכי הגון והגיוני.
רחמים אליהו: יש מינימום אנשים שיכולים להקים ארגון.
שלום שמחון: זה לא כמו בחלב.
שלום שמחון: בבקר יש 70 מגדלים בכל הארץ.
שלום שמחון: כבר עכשיו יש 7 ארגונים.
אבשלום וילן: לכן צריך למצוא את האיזון הנכון בין ייצוג לכל הגורמים, שאיש לא ירגיש שהוא מחוץ לסיפור, ובין לא לתת בחוק, לא רק לגיטימציה אלא עידוד לפיצולים האינסופיים האלה שמקשים מאוד על העבודה השוטפת.
אבשלום וילן: האמן לי, עם מר שניידר ועם הקולגות שלו נפגשתי אין-ספור פעמים.
אבשלום וילן: כפי שאמר השר, 70 מגדלים, שני ארגונים, עם ועדות, עם התעסקויות.
אבשלום וילן: אני יודע בדיוק למה יש פיצולים ואפשר למצוא לזה פתרון.
אבשלום וילן: בחוק לא הייתי מעודד בשום פנים ואופן התפצלות לארגונים נוספים.
אלי אפללו: רבותי, השר הציע שתקום ועדה.
שלום שמחון: זה שלהם.
שלום שמחון: הם שומרים על השמנת.
שלום שמחון: הוא היושב-ראש של התאחדות המגדלים.
אלי אפללו: צריך הרי לפתור את הבעיה הזאת.
אלי אפללו: אם זה יובא להצבעה זה יגרום לכך שהחוק הזה אולי יתבטל כי זה לא נכון.
אלי אפללו: אז יש לפתור את הבעיה על-ידי איזו ועדה שתבדוק את זה באופן יסודי.
אלי אפללו: בזמן הקצר שנותר לנו בואו נתקדם עם החוק.
אלי אפללו: נצביע על סעיף 5, כאשר שר החקלאות ופיתוח הכפר מודיע כאן שהוא יקים ועדה כדי לפתור את הבעיה הזאת, למרות שהצבענו.
אלי אפללו: זאת ההצהרה של השר.
איציק שניידר: אז מה הנוסח?
אלי אפללו: השר הודיע לפרוטוקול.
אלי אפללו: הנוסח הוא כפי שהוגש בהצעת החוק.
איציק שניידר: הוועדה שהשר הציע להקים מטרתה להביא לאיחוד בין ארבעה ארגונים.
איציק שניידר: ייתכן שהוועדה בסופו של דבר לא תצליח במשימתה ואז נקבל מגזרים כמו הכבשים, כמו העזים, שאין להם ייצוג.
אלי אפללו: רבותי, אני מבקש לא לדבר בלי רשות דיבור.
אלי אפללו: לא ננהל דו-שיח בינינו.
אלי אפללו: אני חוזר ואומר, היות והבעיה הזאת נותרה פתוחה, למרות שאנחנו מצביעים על הסעיף כדי שנוכל לקדם את כל הצעת החוק, מצהיר כאן השר לפרוטוקול שתקום ועדה.
אלי אפללו: נצביע על נוסח הסעיף כפי שהוא.
אלי אפללו: השר מתחייב כאן, לפרוטוקול, להקים ועדה אובייקטיבית שתבחן כיצד ניתן לפתור את הבעיה.
שלום שמחון: ניתן להם לשמור על השמנת בראשותו של מר אבו וילן.
אלי אפללו: מדובר על ועדה ציבורית חיצונית.
אלי אפללו: מי בעד סעיף 5?
אלי אפללו: הצבעה     בעד סעיף 5 – 2 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף נתקבל.
אלי אפללו: סעיף 5 נתקבל.
אפרת אביאני: סעיף 6 – קביעת מכסות חלב
אפרת אביאני: (ב)	סך כל מכסות החלב שייקבעו בכל שנה לפי סעיף קטן (א), לא יעלה על היקף הייצור הכולל לאותה שנה.
אפרת אביאני: (1)	הוא בעל מקנה;