GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חן בר יוסף: - - על דעת כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, לעיון ואישור ועדת הכלכלה, בדיוק לפי החוק.
חן בר יוסף: בסך הכל ביקשנו את שלושת החודשים הנוספים שאישרתם לנו, מראש, בחקיקה.
חן בר יוסף: אני מזכיר שבדיון ביקשנו חצי שנה.
כרמל שאמה-הכהן: עם התקנות הנוספות – תופיעו לנו יום לפני?
כרמל שאמה-הכהן: איך זה יקרה?
אופיר אקוניס: אני מאמין שכן.
אופיר אקוניס: אני מהמר שכן.
אופיר אקוניס: אגב, זה במשרד התשתיות, תכונה כזו.
אופיר אקוניס: אתה עוד תיתקל בה.
כרמל שאמה-הכהן: כי אם באמת התקנות לא ייראו לחברי הוועדה, עוד פעם נעמוד בפני השאה האם נגרום לכם לעבור על החוק או לא.
כרמל שאמה-הכהן: זו לא דילמה שאנחנו אמורים לעמוד בפניה.
חגית אייזנמן: אנחנו אמורים להגיש לוועדה עד ה- 22 בינואר, ובעזרת השם אנחנו נעמוד בלוח הזמנים.
כרמל שאמה-הכהן: 22 בינואר אנחנו כבר אמורים לאשר את זה.
חגית אייזנמן: לא, להגיש.
אתי בנדלר: אנחנו מנסחים את זה, והסעיף המסמיך, סעיף 2 לחוק משק הדלק – תיקון מס' 4, שהתקבל בשנת 2010 קובע: "תקנות ראשונות לפי סעיף 7 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בתוך 3 חודשים מיום תחילתו של חוק זה.
אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה רשאי בצו להאריך את התקופה האמורה לתקופה נוספת שלא תעלה על 3 חודשים", והבקשה הנוכחית היא במסגרת ההארכה של אותם 3 חודשים.
שי חרמש: פורסמו תקנות.
חן בר יוסף: טיוטת תקנות.
שי חרמש: כן, כבר לפני 4-5 חודשים.
אתי בנדלר: לשימוע.
חן בר יוסף: אבל השימוע הוא לא מהשפה ולחוץ – אנחנו באנו לשקול ברצינות כל עמדה שקיבלנו.
שי חרמש: ממש מפליא.
שי חרמש: לא ציפינו.
אופיר אקוניס: אגב, אדוני היושב ראש, הוויכוח הזה הוא לא רק מול הסחבת הממשלתית.
אופיר אקוניס: הוא גם מול הלחצים שהופעלו, ועד שהבאנו את הדבר לוועדה הזו בהצלחה על ידי חברות הדלק, הן לא רוצות את הדבר הזה.
אופיר אקוניס: חברות הדלק הגדולות, הטריאפול הזה של פז, דלק וסונול – לא, הם לא רוצים.
אופיר אקוניס: אגב, הם גם אמרו את זה.
קריאה: זה בפירוש לא נכון.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית: מה המשמעות של אי אישור התקנה הזו.
אתי בנדלר: שאתה הופך אותם לעבריינים בעלי כורחם.
אתי בנדלר: אין להם אפשרות – אני מוכרחה, אולי, להתנצל ובמלוא הצניעות לצטט את עצמי.
אתי בנדלר: אני שאלתי בדיון ב- 8 ביוני, 2010: אם כך, אז רק תקנות ראשונות – תוך כמה זמן הן יובאו לאישור ועדת הכלכלה?
אתי בנדלר: ועניתי ליושב ראש כדלקמן: מניסיוני, הם לא יצליחו לעמוד בזה.
אתי בנדלר: האם לפחות תאפשרו לשר להאריך את המועד הזה לשלושה חודשים נוספים בצו באישור ועדת הכלכלה, אם הם יבואו?
אתי בנדלר: ובסופו של דבר, כי היה ברור – לא ניתן, לא ניתן.
אתי בנדלר: שלא כדרכי אני חייבת לתת איזושהי תמונת מצב – מניסיוני, באמת, לא ניתן לגבש תקנות כל כך מורכבות בתוך שלושה חודשים, ומה שהם מבקשים זה לנצל את הארכה שאתם, חברי הכנסת, אפשרתם להם במסגרת החוק שהתקבל, להמציא תקנות ראשונות בתוך 6 חודשים.
מתי יצחק: שמענו את דבריו של חן בר יוסף – הקשבתי היטב.
מתי יצחק: הוא אומר שעלו סוגיות לאחרונה במשרד המשפטים לבין הממונה על ההגבלים  יחד עם משרד התשתיות.
מתי יצחק: השאלה היא אם זו סוגיה שהיה פתירה, או שימשכו אותנו עוד?
מתי יצחק: זו השאלה.
מתי יצחק: האם הסוגיות הן פתירות?
מתי יצחק: אנחנו סוחבים כבר 13 שנה.
מתי יצחק: אם אנחנו יכולים לומר פה שבסופו של יום אם הוועדה תאשר את הארכה הזו – בזה זה יסתיים,  ואז – אותו פרסום שפורסם יקבל תוקף, עם ההערות הסופיות?
שי חרמש: רמזתי לך מה הולך להיות.
מתי יצחק: אני יודע מה הולך להיות.
אופיר אקוניס: היושב ראש אמר לא לאפשר את זה.
מתי יצחק: אולי נקבע לוח זמנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעשה כל שביכולתנו, ואם יש הצעה שיכולה לשפר את המצב מבחינת לוחות זמנים אני אשמח לקבוע אותה לדיון.
כרמל שאמה-הכהן: נעשה ככל שביכולתנו לא לתת להם לשחק את העניין הזה, זה ברור.
מתי יצחק: התשובה תלויה בלוחות זמנים.
מתי יצחק: אי אפשר למשוך את זה יותר.
מתי יצחק: טכנולוגית – אצל כולם יש הסכמה שזה פתיר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו קובעים הארכה בסך הכל של חודש, זה לא כזה נורא.
חן בר יוסף: הארכה שעליה סוכם בהצעת החוק המקורית.
חן בר יוסף: אמנם ייצרו שלושה דיונים מהעניין הזה, אבל למען האמת, הבקשה הבסיסית היתה לחצי שנה.
חן בר יוסף: אמרו – לא, תבואו בעוד שלושה חודשים ואז עוד שלושה חודשים.
חן בר יוסף: באנו אחרי שלושה חודשים ואמרו לנו  - לא, חודש.
שי חרמש: לא הבנת.
שי חרמש: אנחנו כרגע דנים כבר את הדיון של ה-22 בינואר.
מתי יצחק: השאלה אם יהיה לנו זמן לדון באותן הערות שתהיינה, בסופו של יום?
אתי בנדלר: בוודאי, איזו שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: זמן לא יהיה חסר לך.
מתי יצחק: וזה יהיה סופי?
אתי בנדלר: התאריך הסופי שמוצע כאן בתקנות הוא תאריך סופי להגשת תקנות לוועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: משיוגשו התקנות ייקבע סדר יום והוועדה תדון בזה, ויישמעו הערות, בוודאי.
אתי בנדלר: לא מבינה את השאלה.
מתי יצחק: השאלה אם זה יהיה סופי.
מתי יצחק: האם המשרדים ביניהם גיבשו עמדה?
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אנחנו מעמידים להצבעה - צו משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 4) הארכת תקופה מס' 2), התשע"א-2010.
חגית אייזנמן: '' צו משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 4) הארכת תקופה מס' 2), התשע"א-2010.
חגית אייזנמן: בתוקף סמכותי לפי סעיף 2 לחוק משק הדלק (קידום התחרות)(תיקון מס' 4), התש"ע-2010 (להלן – החוק), באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור: הארכת תקופה 1. התקופה האמורה בסעיף 2 לחוק תוארך עד ליום י"ז בשבט, התשע"א (22 בינואר, 2011)"
שי חרמש: למען גילוי נאות – במשך 22 שנה ד"ר לנדאו היה מפקד של בצנחנים.
שי חרמש: אף פעם לא אמרתי לו לא.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות אושרו, ברוב של 2 כנגד 1. תודה רבה, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אני פותח את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום - צו הפעלת רכב (מנועים ודלקים)(ניפוק דלק במכליות), התשס"ח-2007.
כרמל שאמה-הכהן: מי מצגי את הנושא?
חן בר יוסף: בשנת 2007 חוקק הצו שבא באמת לקדם את נושא החותם האלקטרוני.
חן בר יוסף: מהותי התקנות היא שמכלית דלק שנכנסת למתקן מילוי דלק תצא ממנו כשהיא נעולה בנעילה אלקטרונית, כדי שבדרך, בין מתקן המילוי ובין תחנת הדלק, לא תעצור בכל מיני מקומות שונים ומשונים - בין אם לצרכי גניבת הדלק, ובין לצרכי ערבוב ומהילת הדלק.
חן בר יוסף: לכן, בשנת 2007 תוקנו התקנות.
חן בר יוסף: באותה העת היו פיילוטים שונים או חברות שונות שעסקו בתחום, אולם, על מנת לאשר אותם נדרשו שני דברים – כיוון שמדובר על מתקון שהוא בסביבה נפיצה נדרש אישור משרד התחבורה לכל המתקון הזה.
חן בר יוסף: דבר שני, אחרי שאושר המתקון למעשה אפשר להתחיל למלא או למתקן מכליות כאלה, אחרי שהן עברו איזשהו מבחן שאכן הן עומדות בדרישות של התקינה.
חן בר יוסף: לצערנו, מה שקרה זה שרק לקבוע את הקריטריונים או לקבוע את הטסט שאותו צריכים לעבור המפעילים של המתקון הזה, לקח, עד סוף שנת 2008.
חן בר יוסף: בסוף שנת 2008 משרד התחבורה אומר לבעלי ציי המכליות או לחברות שמפעילות מה יהיה הטסט שאותו יצטרך לעבור אותו מנגנון נעילה, שמותקן והחברה הראשונה שהצליחה לעמוד באותו טסט מצליחה לעשות את זה רק בינואר, 2010.
חן בר יוסף: אני מזכיר – התקנות, כשנקבעו, אמרו שתוך חצי שנה מיולי 2007 כבר נאשר חותם כזה.
חן בר יוסף: לנו לא היתה יכולת לאשר חותם כזה לכל אורך המסלול.
חן בר יוסף: פעם ראשונה שאנחנו קיבלנו הזמנה לבוא ולאשר חותם כזה על ידי אחת החברות היתה באפריל 2010, ואכן אושר החותם, נבחן וראינו שהוא עומד בדרישות.
חן בר יוסף: זו סאגה שהתמשכה באמת בצורה ארוכה, לצערנו, אבל היו פה, כנראה, מגבלות טכניות שגרמו לה, מגבלות אפילו טכנולוגיות.
חן בר יוסף: נמצא פה אחד היזמים בתחום שיידע לספר על הפיתוח הטכנולוגי שהיה כרוך בזה.
חן בר יוסף: דבר שני – מסתבר שהמוסכים שעוסקים בדבר הזה, יש אולי מוסך או שניים שיודעים למתקן את הדבר הזה.
חן בר יוסף: אנחנו מדברים על אלף מכליות כביש במדינת ישראל.
חן בר יוסף: הצו קבע שתוך חצי שנה מרגע שנאשר את החותם הראשון, תוך חצי שנה כל המכליות במדינת ישראל צריכות להיות ממותקנות, גם אם המוסך הזה היה עובד 24/7 ולא נראה לי שמישהו היה מכריח לעבוד אותו בשבתות, הוא לא היה מצליח למתקן את כל המכליות.
חן בר יוסף: כיוון שזה מה שקבע הצו, פנינו לוועדה על מנת שיאפשרו שפרק הזמן מרגע שנאשר חותם – ובכוונתנו לאשר חותם, כשאנחנו יוצאים מפה, כי אנחנו, את הטסט – לפחות ליזם הראשון, כבר עשינו.
חן בר יוסף: נשמח גם שיהיו שניים, אנחנו יודעים שיש עוד יוזמות כאלה, בדרך.
חן בר יוסף: מאותו רגע אנחנו מבקשים שיהיה זמן יותר ארוך כדי שיספיקו  למתקן את כל המכליות, כי אחרת – נהגי המכליות האלה יהיו עבריינים, יהיה אסור להם לנוע על כבישי ישראל, אסור להיכנס למתקני תשתית, ואנחנו מתכוונים לאכוף את זה.
חן בר יוסף: לכן, צריך לעשות פה תיקון – כתוב: "עד ה-1 בדצמבר".
חן בר יוסף: לא ידענו מתי ניכנס לדיון בוועדה.
חן בר יוסף: מבחינתנו, עד ה- 1 בינואר, או אם אתם רוצים – בסוף השבוע הזה, כי אני יוצא מפה והולך לאשר את החותם הראשון.
חן בר יוסף: אבל צריך לתת שנה וחצי למשק להתארגן.
חן בר יוסף: הם לא יצליחו למתקן.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן לוקח למתקן מכלית?
חן בר יוסף: יומיים.
חן בר יוסף: מכלית זה לא תא אחד, זה הרבה תאים.
חן בר יוסף: על כל מכסה של תא צריך לשים את המתקון הזה.
חן בר יוסף: מדובר בריתוכים, צריך לרוקן את המכלית, לעשות - -
כרמל שאמה-הכהן: ורק מוסך אחד יעסוק בזה?
חן בר יוסף: אנחנו מקווים שייכנס עוד אחד.
חן בר יוסף: זו איזושהי יכולת טכנולוגית-טכנית יותר מורכבת ממה שמוסך רגיל עושה.
חן בר יוסף: יש פה את אחד היזמים בתחום, אם רוצים לשמוע.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו התנגדות לבקשה?
כרמל שאמה-הכהן: אז אפשר לקרוא.
חגית אייזנמן: "צו הפעלת רכב (מנועים ודלק)(ניפוק דלק במכלית)(תיקון), התשע"א-2010 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2,3,ו – 4 לחוק הפעלת רכב (מנועים ודלק), התשכ"א-1961 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר התחבורה והבטיחות בדרכים, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין התשל"ז-1977, אני מצווה לאמור: תיקון סעיף 1 1. בסעיף 8(ג) לצו הפעלת רכבת (מנועים ודלק)(ניפוק דלק במכלית), התשס"ח-2007 – (1) במקום "ששה חודשים מיום שהודיע המנהל" יבוא: "שנה וחצי מיום שהודיע המנהל"; (2) במקום המילים "בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של צו זה" יבוא- "עד יום...."
חגית אייזנמן: ופה, לדעתנו, כרגע צריך להיות – 1 בינואר, 2011".
כרמל שאמה-הכהן: הצו אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: עניינו – הודעת הממשלה באמצעות משרדי האוצר, והשיכון והבינוי על צעדים נוספים לצינון שוק הנדל"ן ביום חמישי האחרון.
כרמל שאמה-הכהן: כונסה מסיבת עיתונאים והציגו לעם ישראל את הבשורה לעניין הצעדים שהם גיבשו כדי להקל או להילחם ביוקר הדיור.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אפרט את ההיסטוריה של הדברים שהתגלגלו פה בוועדות הכנסת בהקשר הזה ולא את חלקי בהם, אותי מעניין מהיום והלאה מה קורה עם הסיפור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעדים כוללים שני נדבכים.
כרמל שאמה-הכהן: אחד זה הגדלת מס רכישה על דירות להשקעה, כאשר דירה להשקעה מוגדרת כדירה שניה ומעלה, וכאשר הרציונל אומר שככל ששווי הדירה עולה – כך אחוז מס הרכישה גדל.
כרמל שאמה-הכהן: הנדבך השני – מתן פטור נוסף ממס שבח על הפטורים הקיימים לחלון זמן של שנתיים לכל מי שימכור עד שתי דירות ועד שווי מסוים, שפה לא כתבתם בהודעה, אבל אני מניח שיש כבר את השווי ונשמח לשמוע.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה של הדיון היא לשמוע מכם באופן ישיר מה הצעדים, מה אתם מצפים להשיג אתם.
כרמל שאמה-הכהן: לי, לפחות, ולעוד חברים יש מה להשמיע לגבי הצעדים האלה, ונראה מה נוכל לסכם בסופו של דיון.
יעקב כץ: אולי שישמעו אותנו וישיבו אחר כך על הכל?
כרמל שאמה-הכהן: אבל קודם נשמע אותם – מה הם מציגים, כי, לדוגמה – דברים ששמעתי מהתקשורת על ההצעות שלהם, בשיחה, לדוגמה, עם סגן השר אתמול, ועם גורמים אחרים, הבנתי שיש פרטים שהיו חסרים, לפחות בדיווח לתקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אולי כדאי שנשמע את התמונה המלאה מהם, בתחילה, כי אדוני סגן השר,  אנחנו כבר למעלה משנה מדברים בתחום הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא כואבת – ליותר ויותר אנשים מיום ליום.
כרמל שאמה-הכהן: ככל שהמחירים עולים יותר מעגלים ויותר עשירונים מצטרפים למצב הזה של קריסה תחת נטל מחירי הדיור.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו חובה כממשלה קודם כל – ופה עשיתם פעם ראשונה את האבחנה הנכונה – לספק דירות כקורת גג ולא דירות כמוצר להשקעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מברכים על אנשים שמשקיעים בדירות, זו השקעה בריאה, נכונה, השקעה שטובה למשק, אבל בעיתות משבר של יוקר הדיור, חובתנו הראשונה כממשלה היא לספק דירות כקורת גג.
כרמל שאמה-הכהן: הצעדים האלה, מעבר לזה שאני חושב שהם הצעדים הראשונים שבאמת ישפיעו בטווח מיידי, אם הם יאושרו בכנסת וייכנסו לתוקף, הם גם הצעדים שעושים את האבחנה הכל כך צודקת, כל כך נכונה בין משקיעים – ששוב אני אבהיר: זו פעילות לגיטימית ומבורכת לבין הפעילות המחויבת והבסיסית שכל אחד צריך דיור וקורת גג.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני סגן השר, תציג בבקשה את התכנית.
יצחק כהן: תרשה לי בתחילת דבריי לברך אותך על ההתמנות שלך כיושב ראש הוועדה.
יצחק כהן: אין לי ספק, כמי שמכיר אותך מקרוב, מבחינת הקדנציה שלך, זו תוספת כוח משמעותית לכלכלה הישראלית, היותך יושב ראש ועדת הכלכלה – אין לי ספק שיש לה ערך מוסף.
יצחק כהן: אם פתחת בדיון הראשון - -
כרמל שאמה-הכהן: על זה צריך להודות לך, על ההתרעה הקצרה.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל בימי שלישי הוועדה עוסקת בנושא שגם קרוב ללבך, ואתה הממונה בממשלה על הקידום שלו – הקידום של הרפורמה בתכנון ובניה.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל הוועדה המשותפת של כלכלה ופנים מתכנסת ביום שלישי ב-13:00.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שיש שינוי בלוחות הזמנים ואז באמת ניצלנו בהתרעה קצרה את זמן הוועדה, שהוא זמן יקר, בטח בחודש הזה שהוא זמן תקציב, לצורך הדיון.
יצחק כהן: בעזרת השם – תזכה לקדש שם שמיים ותראה ברכה במעשה ידך.
יצחק כהן: לגבי הבעיה של מחירי הנדל"ן הבוערים –הממשלה פועלת בשני מישורים.
יצחק כהן: מישור אחד הוא הטווח הקצר, והשני – הטווח הארוך.
יצחק כהן: חבילת צעדים שהונחה אמורה לתת פתרונות בטווח הקצר.
יצחק כהן: אני חייב לומר שאין פתרונות קסם.
יצחק כהן: הבעיה היא די מורכבת.
יצחק כהן: אם כבר הזכרת את ועדת הפנים, המשותפת לוועדת הכלכלה, לקדם את נושא הרפורמה בתכנון והבניה אז הייתי מאד שמח אם גם פה תיתן את כובד משקלך להמשיך ולדחוף את העניין הזה כי בטווח הרחוק, הרפורמה אמורה לתת חלק מהפתרונות היותר קרדינאליים.
יצחק כהן: לגבי חבילת הצעדים לטווח הקצר.
יצחק כהן: אל"ף – קביעת שיעור מס שבח מופחת, מס שבח היסטורי לקרקעות שמשיקולי מס אנשים לא משחררים אותן - יש פה איזשהו עיוות בקשר לנושא לוחות הזמנים בקביעת שיעורי מס שבח היסטורי לגבי קרקעות פרטיות.
יצחק כהן: פה, הממשלה מאפשרת בהוראת שעה די קצרה, שלמעשה ב-10לנובמבר כבר עלתה לאוויר, והוכן תזכיר חוק בעניין הזה, לאפשר לאנשים שמחזיקים קרקעות לבניה, אני מדגיש – לבניה, של לפחות 10 דירות והלאה, ולא משחררים אותם משיקולי מס, שיקולי מס גבוהים, הממשלה נותנת פה הנחה מאד משמעותית, מיישרת את זה על 20%, גם מס שבח ההיסטורי – מ-61 ועד הרפורמה של נובמבר 2001, ודווקא בצד הזה אנחנו כבר מתחילים להרגיש תזוזה.
יצחק כהן: ראיתי גם מאמרים בעיתונות הכלכלית וגם באנשים שמבקשים רולינגים מרשות המסים.
יצחק כהן: חלון הזמנים הוא קטן מאד.
יצחק כהן: זו היא הוראת שעה לשנה.
יצחק כהן: צעד שני זה השבת קרקע חקלאית.
יצחק כהן: כבר בהחלטת המנהל ובאישור שר האוצר ושר השיכון הנשוא של 12 אלף יחידות דיור זמינות לבנייה על קרקע חקלאית.
יצחק כהן: היתה פה רצינית מאד.
יצחק כהן: נקבעו פיצויים, בין 19,000 ל-46,200 לכל דונם, לפי ערך הקרקע.
יצחק כהן: בנוסף, חקלאי יוכל לרכוש 20% מהקרקע ללא מכרז.
יצחק כהן: גם פה זה צעד שנתן איזושהי דחיפה קלה.
יצחק כהן: הצעדים שאתה ציינת זה פטור ממס שבח לדירות להשקעה, שיוכלו למכור אותן, שניה ושלישית.
יצחק כהן: לעומת זאת, ממול, זה הגדלת מס רכישה על רכישת דירות להשקעה.
יצחק כהן: זו חבילת צעדים שלטווח הקצר – שוב, בהוראת שעה, אמורה לתת תמריץ חזק שישחרר את ה- 10,000 יחידות דיור.לטווח הארוך, כפי שציינתי, יש עוד הרבה תכניות.
יצחק כהן: בין היתר: שיחרור חסמים, שוודאי יורחב עליהם, השקעה בתשתיות.
יצחק כהן: ברשותך, אני אבקש מהסמנכ"ל המקצועי של רשות המסים להוסיף עוד כמה מילים על העניין.
חמד עמאר: רציתי לשאול: מס שבח ל-20% יהיה כלל ארצי?
יצחק כהן: בכל הארץ
חמד עמאר: באיזה כמות – של 10 יחידות דיור?
יצחק כהן: מינימום.
יצחק כהן: ההנחה מותנית ביציאה לבניה.
יצחק כהן: לא לעסקים, לא לעסקאות.
יצחק כהן: אם זה לא לבניה – אין הנחה.
יצחק כהן: זאת אומרת, ההנחה מותנית.
יצחק כהן: לעסקאות – אין הנחה.
יצחק כהן: מס השבח, ההיסטורי שמתייצב על 20% בהוראת שעה, יהיה מותנה ביציאה לבניה.
חמד עמאר: הוא צריך לבוא עם תכניות?
ראובן קוגן: הוא צריך לסיים את הבניה, כלומר - טופס 4, תוך 30 חודש מהעסקה.
כרמל שאמה-הכהן: הייתי רוצה לומר מספר נקודות והייתי רוצה שהדוברים הבאים יתייחסו אליהם, ביחס לתכנית שאתה הצגת, אדוני, סגן השר.
כרמל שאמה-הכהן: 1. לשמוע בבירור את הגבול, את ההגבלה של הפטור ממס שבח, כי לגישתי אין שום  הצדקה שמי שמוכר פנטהאוז במגדלי אקירוב ייהנה מהתמריץ הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו שום אינטרס לתמרץ אותו למכור את הדירה, כי זוגות צעירים - -
יצחק כהן: לא, זה עד 3,000,000 מיליון.
יצחק כהן: מעבר לזה – זה כבר ממוסה, בחלק היחסי.
ראובן קוגן: עד 3 מיליון הוא פטור,כל מה שמעבר ל- 3 מיליון – ממוסה.
כרמל שאמה-הכהן: למה יש לנו אינטרס לעזור למי שמכר דירה ב- 40 מיליון שקל על ה- 3 מיליון הראשונים?
ראובן קוגן: כי אחרת אתה יוצר רישום כוזב.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה לי גם לא נותן שום דבר וגם לא צודק.
כרמל שאמה-הכהן: 2. ברגע שנתת את הפטור ממס שבח, למה לא למנוע מצב של דלת מסתובבת, של מעבר מצד ההיצעים, של הגדלת ההיצע, מייד להגדלת הביקוש?
כרמל שאמה-הכהן: הרי יקחו עכשיו אנשים ויגידו- לא רוצים להקצין את הפוזיציה בשוק הנדל"ן, אז נמכור את שתי הדירות ובמקביל נקנה שתי דירות אחרות וניהננו מהפטור.
כרמל שאמה-הכהן: התחמקנו מהחבות במס.
כרמל שאמה-הכהן: הרי בעצם השוק לא ניהנה מכלום.
כרמל שאמה-הכהן: נקודה שלישית, והיא הכי חשובה, מבחינתי – נכון שבתפיסה הבסיסית מדרגות המיסוי ילכו ויעלו ככל שגודל העסקה, גודל ההכנסה עולה, אבל פה, לדעתי, המטרה והאינטרס הוא הפוך.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אני הייתי שם את המדרגה הכי גבוהה על הדירות הקטנות יותר, הזולות יותר, הממוצעות, כמו, לדוגמה – עד 3 מיליון שקל, כי משם הייתי רוצה להרחיק את המשקיעים.
כרמל שאמה-הכהן: הרי כל המטרה של התכנית הזו היא להרחיק את המשקיעים משוק הנדל"ן, להקשות עליהם ולהקל על מי שקונה דירה ראשונה להתמודד על הדירות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, להפך – הייתי יוצר יותר תמרוץ של המשקיעים שבכל זאת רוצים להשקיע, כדי לא למנוע מהם את האפשרות להשקעה, שיקנו  דירות יוקרה, כי בדירות יוקרה יש לנו פחות בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: זה פלח שוק שאין לנו סיבה לעזור להם, אלה האנשים החזקים ביותר, וגם לא חסרות דירות יוקרה, באמת.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הייתי רוצה לשמוע את המחשבה שעומדת מאחורי זה.
יעקב כץ: אני רוצה להגיד דברים יסודיים שההנחה היא שהפתרון שאתם הצעתם הוא פתרון שפותר בעיה של דיור, כאשר המטרה היא בסופו של יום, כבוד סגן השר, לאפשר לזוג צעיר לקנות דירה במחיר סביר, ולא להכביד את ידינו על האנשים העשירים שנניח אני אחד מהם – ואני אומר: ההכבדה לא תועיל כל עוד הם יחשבו שהם ירוויחו, אם הם ירכשו נדל"ן גם אם ישלמו עוד 15 אלף שקל אם אחרי שנה המחיר ימשיך לעלות ב- 20-30%, כמו שאני צופה, נניח, כאיש עסקים, שמנהל את עסקיי באופן עיוור, ורוצה לומר שנניח אני בעל כמה דירות.
יעקב כץ: אני לא אפסיק לקנות, אני רק עכשיו נכנס לקניה של עוד דירות.
יעקב כץ: אז אני רוצה לומר שזה לא השפיע עלי כי זה לא הגדיל.
יעקב כץ: אני אומר שהפתרון, בסופו של יום, כדי שיהיו דירות, זה שיהיו דירות בשוק.
יעקב כץ: זו הבעיה שצריך לפתור.
כרמל שאמה-הכהן: אז על זה הוא דיבר – צדים לטווח ארוך.
יעקב כץ: והצעדים האלה – כרגע נעשים דברים הפוכים, לכן אני אומר: כל עוד נלחמים בפועל נגד כך שייבנו דירות, לא יעזור שום דבר, כל גזירה שתגזור – אם האיש העשיר יצטרך להחליט - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי נלחם נגד מי, בדירות?
כרמל שאמה-הכהן: אין בצעדים האלה משהו - -
יעקב כץ: כרגע, אני רוצה לדבר על עובדות.
יעקב כץ: אנחנו, כמו בצבא, פעם היה דבר שנקרא יכשמש- ידיעות, כוונה, שיטה, מגננה, שליטה.
יעקב כץ: אני רוצה קודם כל את הידיעות.
יעקב כץ: אני יושב ראש הוועדה לעובדים הזרים.
יעקב כץ: אני רוצה לומר מה הם הנתונים שאתה חייב לדעת אותם כבר, יושב ראש הוועדה, שאם לא תדע אותם – שום פתרון לא יפתור את הבעיה.
יעקב כץ: נתון ראשון – ראש הממשלה היום, יש הוראה שלו, ואני עומד מאחורי זה, ואפשר לבדוק את זה, שבאזור המטרופולין של ירושלים יש הוראה לא לבנות.
יעקב כץ: אני לא מדבר על האזור המערבי.
יעקב כץ: באזור המזרחי, ששם כל הבניה.
יעקב כץ: , זה אזור השכונות המזרחיות.
יעקב כץ: בית"ר, למרות שאין הקפאה, יש הוראה שלו לשר השיכון לא להוציא מכרזים.
יעקב כץ: זה חמישית מהאוכלוסייה.
יעקב כץ: כשבבית"ר אתה לא מוציא, באפרת לא מוציא ובבמעלה אדומים לא מוציא - -
יצחק כהן: אבל זה לא שר השיכון.
יצחק כהן: זה  שר הביטחון.
יעקב כץ: אני מדבר על ירושלים.
יעקב כץ: ירושלים זה לא שר הביטחון.
יעקב כץ: ירושלים – רמות, רמות אשכול, הר חומה – זה לא שר הביטחון, זה ראש הממשלה.
יעקב כץ: יש הוראה לא להוציא מכרזים.
יעקב כץ: לא שיש הוראה שתעשה מה שבא לך, יש הוראה, אמר לי אטיאס – יש לי הוראה לא להוציא מכרזים.
יעקב כץ: כשיש הקפאה מכוונת של חמישית מאוכלוסיית ישראל, קרוב למיליון אנשים, לא יעזור בית דין –ה מחירים יטוסו כלפי מעלה.
יעקב כץ: זה דבר אחד.
יעקב כץ: אם בירושלים רבתי צריך לבנות 6,000 או 8,000 יחידות  בשנה, במטרופולין הזה, ובשנתיים האחרונות בנו, אולי, 300-400 יחידות דיור, יש לך גירעון.
יעקב כץ: זה נתון אחד.
יעקב כץ: נתון שני – הגירעון המצטבר במשך השנים האחרונות כתוצאה מכך שהיה צריך לבנות 40 ומשהו אלף יחידות בשנה ובנו רק 30 אלף ומשהו יחידות, הוא עומד היום על 100 אלף יחידות דיור.
יעקב כץ: אוברדראפט של 100 אלף יחידות דירות.
יעקב כץ: נתון שלישי – מגיעים כל שנה בין 15 ל-20 אלף מסתננים שנכנסים לדירות  - -
יצחק כהן: אני מחזק את הדברים שלך.
יעקב כץ: אני אומר: נכנסים בין 15 ל-20 אלף מסתננים שאמר שר השיכון מעל במת הכנסת שאם אנחנו צריכים 42-43, זה לא ספור אצלי  -הרי עוד כ-5,000 יחידות דיור נתפסים על ידי אנשים לא מתוכננים, שנכנסים לדירות, לא לקראוונים, לא לאוהלים, לבתים, לבתים ממש – בדרום תל אביב, באילת.
יעקב כץ: זה עוד 3,000 ל-5,000 יחידות דיור כל שנה.
יעקב כץ: נתון רביעי – בשנים האחרונות, יגידו לי הפה הקבלנים - - עשינו סיור השבוע בין הקבלנים שבונים בארץ, אצל דורי ועשינו סיור אצל דניה סיבוס.
יעקב כץ: שני נתונים: 1. הוציאו 75-80 אלף פועלים זרים.
יעקב כץ: לא הצלחנו, אנחנו מנסים להכשיר במקומם פועלים ישראלית, אבל לפי תכנית חומש שלנו עם התמ"ת, שאנחנו הצלחנו לגבש.
יעקב כץ: עושים קורסים 5,000 פועלים עברים בוגרי צבא ב- 5 שנים.
יעקב כץ: זה טיפה בים.
יעקב כץ: במקום לבנות ב- 18 חודש בונים היום ב- 36 חודש.
יעקב כץ: גם הפועלים האלה, שנשארו, ה-8,000, אמורים לצאת עד סוף שנת 2012.
יעקב כץ: אתה עם אפס פועלים.
יעקב כץ: כשאין פועלים, ואתה לא יוצר מישהו במקום – כשהמטרה היא שבמקום שהמטרה תהיה שיהיו לך פה דירות, המטרה הופכת להיות איך להוציא עובדים זרים.
יעקב כץ: אז תוציא את העובדים הזרים והקבלן יגיד לך: במקום ב-36 חודש אני אבנה ב-45 חודש.
יעקב כץ: אז יש לך עוד פעם חיסרון כדירות.
יעקב כץ: זו מציאות שאתה חייב לדעת אותה כיושב ראש ועדת כלכלה.
יעקב כץ: לכן אני אומר שיש שלושה דברים מיידיים שצריך כרגע לעשות, שאני חושב שיפתרו את הבעיה, ותקשיב טוב, כי עבדת עם אריק שרון.
יעקב כץ: אני עבדתי עם אריק שרון כעוזר שלו בענייני התיישבות בשנים 90-92.
יעקב כץ: הוצאנו בבניה תקציבית בניה של 120 אלף יחידות דיור, תקציבית.
יעקב כץ: הקבלנים עמדו מול הממשלה, וממשלת ישראל הלכה ונתנה להם את הבתים, היא התחייבה לרכוש את הבתים.
יעקב כץ: כתוצאה מכך היה מקום לקלוט את כל האקסודוס שהגיעו.
יעקב כץ: בי"ת, אתם חייבים לבוא לראש הממשלה ולהגיד לו: ההקפאה נגמרה.
יעקב כץ: אתה חייב להוציא מכרזים  באזור ירושלים והמטרופולין של ירושלים, אחרת המחירים יטוסו כלפי מעלה.
יעקב כץ: דבר שלישי- חייבים להביא היום 15-20 אלף פועלים סינים מחדש שיבנו את הבניינים מחדש, כי אם אין – לא רק שצריך להוציא את אלה שהוציאו, צריך להביא 15 אלף מיידית, היום.
יעקב כץ: לקרוא להם.
יעקב כץ: גם  כי גם אם תשווק קרקעות מכאן ועד הודעה חדשה, אין מי שיבנה אתה מקומות האלה.
אהרון אליהו: אני יכול להתייחס לחלק מהדברים שנאמרו פה.
אהרון אליהו: אני אתייחס למהלכים שהם בעולם המיסוי.
אהרון אליהו: כפי שאמר סגן השר, ידוע לכולנו שהגדלת מלאי דירות הוא תהליך ארוך.
אהרון אליהו: הוא לא תהליך שנעשה באחת, ולכן כשמבקשים לחתור למטרה הזו צריך לראות את הצעדים שנעשים לטווח הקצר, לטווח הבינוני ולטווח הארוך.
אהרון אליהו: אנחנו, ברשות המסים, יכולים להוות לעזר, כיוון שאנחנו לא יכולים לקחת את העובדים ולהסב אותם לבניה, אנחנו לא יכולים לתרום להגדלת המלאי.
אהרון אליהו: אנחנו יכולים את המלאי הקיים להסב לשימושים שנדרשים נכון לעת הזו.
אהרון אליהו: והמהלכים האלה מכוונים לכיוון הזה – לכיוון של איך אנחנו משיגים את המטרה שבה מחד בעלי דירות עודפות, שמשמשים אותם לצרכי השקעה, לא נמצאים בשוק הדירות למכירה, איך הם ישחררו מחד את הדירות שבידם, ומאידך, באמת, כפי שנאמר פה, לא יבוא משקיע אחר ויקלוט לידיו את אותה דירה שמשתחררת על ידי אותו משקיע האחר.
אהרון אליהו: וזה נעשה על ידי השילוב של שני המהלכים שמחד – כדי לגרום לאותם בעלים של יותר מדירה אחת שמשמשת למגוריו לשחרר אותה אנחנו נותנים לו את חלון ההזדמנות ואנחנו גם קוצבים את זה כדי שיידע שכדאי לו להזדרז ולשחרר את הדירה הזו, כדי ליהנות מהוראת השעה, מהפטור שניתן, וכדי, באמת, לחסום בידי אותו משקיע אחר את הכניסה וניצול ההזדמנות של הדירות שמשתחררות כדי לרכוש דירה אחרת להשקעה, אנחנו מציבים בפניו את הרף של הגדלת שיעור מס הרכישה.
אהרון אליהו: להערכתנו, במס רכישה של 5% מלא ולא מדורג, שמתחיל ב- 3.5% , מיידית מוטל בשיעור של 5% ואולי אף יותר, ככל שהדירה יקרה יותר, יש בו כדי לחסום בשיקולים של משקיע שעושה שיקולים של ניצול הזדמנות ורווחיות, כאשר יש בפניו חסם של מס נוסף של 5% שעומד בפניו, כשמחר יכול להיות שמחירי הדירות כבר לא יתנהגו כפי שהתנהגו בעבר, להערכתנו זה יחסום אותו מלהיכנס מחדש לשוק הדירות.
חמד עמאר: אני איש עסקים ויש לי 10 דירות.
חמד עמאר: אני רואה אתה מעלה לי את זה באחוז – מ3.5% ל-5%.
חמד עמאר: אז אני בצעד הזה פטור ממס שבח, מס שבח זה יותר ממס רכישה, נכון?
חמד עמאר: תלוי בשבח, נכון.