GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי גרוסוור: הדבר האחרון שאנחנו רוצים לדבר עליו זה מה למעשה עשינו עם כל הרווחים האדירים שכולם מדברים עליהם שנוצרו לנו כתוצאה ממרי בי.
צחי גרוסוור: זה תזרים המזומנים שלנו שמשקף את מה שנובל עשתה פה, בארץ, מ-1998.
צחי גרוסוור: זה תזרים מזומנים שהעמודה השמאלית שלו מראה את סך כל ההכנסות שהיו לנו כנובל, ממתי שהתחלנו לפעול בישראל.
צחי גרוסוור: הכנסות של 897 מיליון דולר, השקעות של 695 מיליון דולר, הוצאות תפעול של 109 מיליון דולר, תמלוגים של 96, מיסים – 39 מיליון דולר.
צחי גרוסוור: בשורה התחתונה, וזה ה- bottom line של השקף הזה, ומאד חשוב לנו שיבינו אותו – מה שהשקף הזה מראה זה שנובל, אחרי 12 שנים בישראל – שקל אחד, דולר אחד, סנט אחד, רובל אחד- לא יודע באיזה מטבע תשימו את זה – לא יצא חזרה מישראל לארצות הברית.
צחי גרוסוור: כל הכספים שנובל השקיעה והרוויחה - הכל נשאר בישראל, ואחרי 12 שנים היום אנחנו במינוס על ההשקעה שלנו.
צחי גרוסוור: אם למישהו זה לא ברור אני אחזור על המספרים:  אחרי 12 שנה שנובל פועלת בישראל, אנחנו עד היום הוצאנו יותר כספים ממה שקיבלנו.
כרמל שאמה-הכהן: כמה אחוזים כבר מהתגלית, מומש?
לארסן פרימן: 40%.
כרמל שאמה-הכהן: וההוצאה, פה, של 695 מיליון, זה חלק ההוצאה היחסי או שזו הוצאה שכבר הוצאה, ולא תהיה יותר, של הפיתוח?
צחי גרוסוור: זה כולל את כל ההוצאות שלנו, כולל הבארות היבשים שקדחנו בישראל וכולל הוצאות שהוצאנו בקשר ל - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כל הוצאה שתהיה מעכשיו ל-405, אין כנגדה הוצאה נוספת מעבר ל- operation.
צחי גרוסוור: אמרנו בתחילת המצגת – בשנה האחרונה בפרויקט מרי בי הושקע 190 מיליון דולר.
צחי גרוסוור: בשנתיים האחרונות, כולל עכשיו, יש לנו בקשר לפרויקט מרי בי ו, וזה מה שאמרנו בהתחלה, שאלה השקעות שלכאורה עשינו טעות שהשקענו אותן, הן לא כלכליות לפי המשטר הפיסקלי המוצע, השקענו רק בשנתיים האחרונות 200 מיליון דולר.
צחי גרוסוור: וכמובן – למרי בי יש את ההוצאות שלה.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה שלי – רואים כאן בבירור שבין העמודה של ההוצאות של הפיתוח לבין ההוצאות התפעוליות יש יחס של בערך 1 ל-7.
כרמל שאמה-הכהן: את הוצאות הפיתוח כבר סיימתם, פחות או יותר - -
אודי אדירי: יש כאן אי הבנה גדולה.
אודי אדירי: הוצאות הפיתוח האלה לא הסתיימו.
אודי אדירי: אלה הוצאות הפיתוח של חברת נובל, זה כולל גם כספים שהושקעו בתמר על ידי חברת נובל, והכסף מהמדינה עדיין לא נכנס.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה לא החשבון של מרי בי.
צחי גרוסוור: זה החשבון של נובל, איך היא ראתה את ההשקעות שלה בישראל, מ-1998 עד היום.
עמי צדיק: אבל אין הכנסות עתידיות מתמר.
עמי צדיק: יש פה השקעות בתמר אבל אין הכנסות מתמר.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה חשבון מאד סובייקטיבי.
צחי גרוסווסר: מבחינת בעלי המניות של נובל – הם לא קיבלו סנט דיווידנד מישראל.
צחי גרוסווסר: זה ברור?
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל זה לא שמרי בי הוא הפסד.
צחי גרוסווסר: אבל הנקודה היא שההכנסות שקיבלנו ממרי בי הלכו לממן חיפושים שלנו.
צחי גרוסווסר: חלק מהם היו חיפושים שנגמרו בבארות יבשים.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל הכנסת כאן הוצאות של תמר, כמו שאומר נציג האוצר אבל עוד לא הכנסת הכנסות של תמר.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה יוצר סוג של עיוות.
צחי גרוסווסר: יש הכנסות של תמר?
צחי גרוסווסר: בהקשר הזה, הואיל ואני מודה ליושב ראש על השאלה, זו הסיבה שהמנגנון שהוצע בוועדת ששינסקי שקוראים לו ring fencing, הוא לא רלבנטי למקצוע הזה.
צחי גרוסווסר: הוא לא מתאים, כי אני לוקח כסף שאני מקבל מהתגליות שלי כדי להשקיע באקספלורציה, ובעצם, מה שהוועדה מציעה זה לא לאפשר את זה ברמה של היכולת לקזז אחד מול השני.
צחי גרוסווסר: אנחנו לוקחים את כל הסיכונים האלה, וככה זה נעשה בתעשייה הזו – אנחנו לוקחים את הסיכונים האלה כדי שאם תהיה לנו תגלית, אנחנו נוכל להרוויח רווחים יפים, והרווחים האלה מכסים גם את המקומות שבהם אנחנו קודחים ומוצאים באר יבשה.
כרמל שאמה-הכהן: הוויכוח, הדיון כרגע הוא לא האם מסקנות ועדת ששינסקי נכונות כשלעצמן, מסקנות הביניים, אלא – לגבי תמר, ספציפית, ויכולת המימון של תמר.
כרמל שאמה-הכהן: האם מסקנות הביניים פוגעות ביכולת שלכם לממן את הפרויקט באופן קריטי?
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שזה לא עוזר למימון אבל האם זה פוגע באמת באופן קריטי ביכולת המימון, זו השאלה, ובאנו באמת ברצון וניסיון לבדוק אפשרות של עזרה למימון.
כרמל שאמה-הכהן: אם נבזבז את המשאב הנדיר של הזמן על סקירה ועל הערות שיש לכם לגבי ועדת ששינסקי, אני חושב שאתם מחמיצים משהו כי אני עוד לא שמעתי את ההתמקדות שלכם לגבי הפגיעה של מסקנות הביניים ביכולת המימון.
צחי גרוסווסר: בנושא הזה גם אמרנו בהתחלה - שיקולי המימון של נובל שונים מהשיקולים של השותפים.
צחי גרוסווסר: אנחנו רואים את זה ברמת ה- MPV, ברמת הכדאיות בכלל של הפרויקט.
צחי גרוסווסר: אני מניח שגם השותפים שלנו יגידו שהם לא עובדים בשביל הבנקים, הם עובדים בשביל בעלי המניות שלהם.
צחי גרוסווסר: אני מניח שהשותפים שלנו ירחיבו יותר על הנקודה הזו.
צחי גרוסווסר: היו"ר כרמל שאמה:     	בהקשר הזה אני חייב להעיר הערה נוספת –אני אמנם יזמתי את הדיון, אבל לא אני קבעתי את מועד הישיבה ואת לוחות הזמנים, את ההקצאה של שעה בלבד לנושא הזה.
צחי גרוסווסר: לדעתי צריך לדון בו יותר מכך.
צחי גרוסווסר: את זה קבע יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אקוניס.
צחי גרוסווסר: אני הייתי קובע את הישיבה הזו ב-8 או 9 בבוקר, ליום שלם, אני חושב שהנושא הוא רחב יותר.
צחי גרוסווסר: אבל אלה האילוצים שנקבעו לנו.
צחי גרוסווסר: לעניין המימון – אני רוצה לחזור ולומר רק שאנחנו, בראיה שלנו, באים לישראל, השקענו בישראל, קיבלנו הכנסות בישראל.
צחי גרוסווסר: אנחנו השקענו עוד פעם בישראל, היו לנו בארות יבשים בישראל, וזה לא מקרה שלא הוצאנו כספים החוצה.
צחי גרוסווסר: זה חלק גדול מהראיה של נובל איך מממנים את הפיתוח של תמר.
צחי גרוסווסר: זה גם ההכנסות שלה מים טטיס, שהיו צפויות בשנתיים הקרובות, בהקשר לשאלתך.
צחי גרוסווסר: ההכנסות האלה, למעשה קוזזו באופן מאד ניכר, אם וככל שיאומצו מסקנות הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שיש כאן קונצנזוס בוועדה שאנשי עסקים צריכים להרוויח וגם חברות עסקיות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מכאן ועד שאלות אחרות שעמדו בפני ועדת ששינסקי ובדיון שלנו – יש מרחק.
כרמל שאמה-הכהן: רציתי רק להבהיר נקודה - אמרתם שמבחינת נובל אין בעיה של מימון.
כרמל שאמה-הכהן: נובל, כמרכיב בתמר, לנובל אין בעיית מימון לגבי תמר.
צחי גרוסווסר: נובל היא חברה גדולה.
צחי גרוסווסר: יש לכם מימון עצמי.
קריאה: ויש לו עלות, למימון הזה.
צחי גרוסווסר: זו שאלה לא אם אנחנו יכולים לממן.
צחי גרוסווסר: השאלה היא האם בנסיבות האלה מימון כזה הוא הגיוני.
גדעון תדמור: אני מחברת דלק אנרגיה ומאבנר.
גדעון תדמור: ראשית אני רוצה להודות על היוזמה לקדם את הדיון תוך התמקדות בתמר.
גדעון תדמור: אני חושב שהדיון הזה הוא חשוב בזמן הזה בגלל הנקודה הקריטית שבה מצוי פרויקט תמר כרגע.
גדעון תדמור: אני לא חושב שאפשר לעשות הערכת יתר לחשיבות של נקודת הזמן שבה אנחנו מצויים ליכולת לקדם את הפרויקט, כפי שכולנו חשבנו שניתן לקדם אותו.
גדעון תדמור: צריך להבין מה כאן קרה.
גדעון תדמור: ביום שפורסמו מסקנות הביניים של הוועדה וראינו אותם – הם הפתיעו אותנו בצורה שגם בחלומות הגרועים ביותר שלנו לא ציפינו שכאלה מסקנות יפורסמו.
גדעון תדמור: וכמובן שלא צריך להוסיף יתר על המידה התייחסות לכל ההייפ התקשורתי שסבב אותן, שקיבע בתודעה גם הציבורית וגם של כל האנשים שקשורים לפרויקט איזשהו רף מסוים שהוא גם גבוה ולדעתנו תלוש מהנסיבות האמיתיות, של העובדות כפי שאנחנו מכירים אותן בפרויקט, ולא ניתנה לנו הזדמנות להציג את העובדות האלה, משום שלא נעשה שימוע, או – לא נעשה דיאלוג בעל פה עם הוועדה, פעם אחת.
גדעון תדמור: ופעם שניה – תלוש מהצורה שבה חברה שפועלת בתחום הזה מסתכלת על הפעילות שלה באופן מסוים, ואני חושב שנובל התייחסו לזה, ליכולת להסתכל על אזור מסוים כאזור שמחייב השקעות נוספות, כולל מימון קידוחים יבשים, כי אין מה לעשות - קידוחים יבשים הם חלק מהפעילות בתחום חיפושי נפט וגז –באמצעות הצלחות בפרויקטים אחרים.
גדעון תדמור: יש כאן קיזוז הדדי שהוא חלק מה- DNA בתחום חיפושי הנפט והגז.
גדעון תדמור: ההמלצות האלה, ואני לא אתייחס כפי שביקשת להמלצות לגופו של עניין, משום שאני בטוח שעל כך יהיו דיונים מעמיקים בנפרד, אבל כדי בכל זאת להסביר למה ההמלצות האלה נראות לנו קיצוניות אני חייב להתייחס לשתי נקודות, שעולות מן המנדט שהוועדה קיבלה משר האוצר, ואני מקריא מהמנדט של הוועדה.
גדעון תדמור: המנדט של הוועדה קבע שני דברים.
גדעון תדמור: פעם אחת, שצריך להשוות את ישראל למדינות מקבילות – דמוקרטיות, מערביות מקבילות, ושר האוצר גם מקפיד תמיד לדבר על ה- OECD כאיזשהו מודל לחיקוי.
גדעון תדמור: מי שבודק היום את ה-OECD ורואה מה חלק הממשלה בהכנסות בתחום הזה, רואה שהממוצע של ה- OECD הוא סדר גודל של 50% government take.
גדעון תדמור: וכאן, על פי ההמלצות הכוונה היא להעלות את ה –government take במקרה של חברות לרמה של כ-70%, ובמקרה של משקיעים פרטיים, שאגב, הולכים להיות הנפגעים הגדולים ביותר, ברמה של מעל 80%.
גדעון תדמור: זאת אומרת, לשים את ישראל בקיצון השמאלי ללא שום אח ורע באף מדינה בעולם המערבי.
גדעון תדמור: ומה שאני אומר בדוק, ידוע, וניתן להוכיח את זה לכולם.
גדעון תדמור: יתרה מזאת.
גדעון תדמור: אם אני מקריא את המדינות שלהן הוועדה משווה את ישראל – כמדד: בנגלדש, קמבודיה, קולומביה, מצרים, אינודנזיה, לוב, גאנה, מאוריטניה, נמיביה, ניגריה, נורווי – ששם זה משטר אחר לגמרי, פקיסטן, סוריה, טורקמניסטן.
גדעון תדמור: אלה המדינות שמופיעות בעמוד 27 בדוח היועץ של הוועדה, שישראל מושווית אליהן.
גדעון תדמור: שתי המדינות המערביות היחידות הן אוסטרליה ובריטניה, שישראל מושווית אליהם.
גדעון תדמור: אם היו לוקחים את המדינות האלה מדובר על 50% כפי שראוי היה בשלב הראשון של המנדט, להשוות את ישראל.
גדעון תדמור: כמובן שישראל לאחר מכן צריכה לקבל התייחסות מיוחדת, כי מה לעשות, אנחנו לא נמצאים באירופה, ולא נמצאים בארצות הברית.
גדעון תדמור: ולכן יש הרבה מאד מקומות השוואה שבגינן ישראל צריכה לקבל משטר שונה.
גדעון תדמור: הגיאופוליטיקה פה שונה, ההיסטוריה של התגליות שונה, אין לנו תשתיות, פה, בארץ, ולכן כל פיתוח הוא stand alone development עם השקעות ענק, מדובר על גז ולא נפט, אין שוק גז בלתי מוגבל אלא שוק הגז מוגבל.
גדעון תדמור: יש הרבה מאד נסיבות, לא ניכנס לדבר הזה.
גדעון תדמור: אז זו נקודה ראשונה.
גדעון תדמור: ודרך אגב, במנדט נאמר שצריך להשוות את ישראל ולבצע את ההתאמות הדרושות, וכאן אף אחד לא ביצע את ההתאמות הדרושות.
גדעון תדמור: נקודה שניה שכתובה במנדט של הוועדה, וזה היה הבסיס שעליו התקדמנו קדימה עם פרויקט תמר, שזה שהוועדה תתייחס לשלבי הרישוי והגילוי השונים שבהם מצויים שטחי המשאבים.
גדעון תדמור: לכולם היה ברור שצריך לעשות אבחנה בין תגליות קיימות לבין רישיונות אחרים, וכבוד היושב ראש גם יזם את הדיון הראשון שהיה בוועדה הזו בסוגיה הזו, ובדיון הראשון הזה שהיה הנושא הזה עלה על השולחן, ואני לא מתייחס לדיון האחרון שגם בו היתה הסכמה של כולם שזה לא צריך לחול על התגליות הקיימות.
גדעון תדמור: אני לא מדבר על הרישיונות כי שם היתה מחלוקת, אבל התגליות הקיימות –היתה הסכמה מלאה שההמלצות הלאה לא צריכות לחול.
גדעון תדמור: יתרה מזו, ביום פרסום הקמת הוועדה יצאה הודעה לעיתונות של משרד האוצר שבה נאמר – על הוועדה להציע מדיניות פיסקלית עדכנית שתחול על גילויי נפט וגז עתידיים.
גדעון תדמור: דהיינו – לא חל על הקיים.
גדעון תדמור: יתרה מזו, הדבר הזה גם נכתב, גם נאמר לבנקים, ואני אגיע למימון.
גדעון תדמור: הבנקים שבאו לכאן כדי לתת מימון ביניים לדלק ואבנר – עשו due diligence, נפגשו עם אנשי האוצר ועם משרד התשתיות, לפני הקמת הוועדה בפברואר וערב סגירת מימון הביניים ביוני, שזה הרבה אחרי הקמת הוועדה שהוקמה באפריל, ושמעו מהם שאין כוונה להחיל את השינויים, ככל שיהיו שינויים,  על תגליות קיימות.
גדעון תדמור: זה גם נכתב בכתב על ידי משרד האוצר.
גדעון תדמור: אני אצטט גם מה שאמר שר האוצר בתקשורת, ואני מדבר על 21 במאי.
גדעון תדמור: ואני מצטט: ,הבהרתי – גם עם פרסום על הקמת הוועדה שהמסקנות, אם יהיו שינויים, יחולו על התגליות מכאן ולהבא".
גדעון תדמור: זאת אומרת, שב- state of mind שלנו, והבטחות כאלה, והסתמכות עליהם, אנחנו רצנו קדימה עם פרויקט תמר כי ידענו שהפרויקט לא יושפע מההמלצות של הוועדה, ככל שתהיינה.
גדעון תדמור: ופתאום, out of the blue, ללא שום התראה, נודע לנו מהתקשורת, ולאחר מכן, כמובן, בהמלצות עצמן, שיש כוונה ברורה להחיל את ההמלצות בניגוד למנדט, בניגוד למה שנאמר, על פרויקט ים טטיס, פרויקט ותיק, ועל פרויקט תמר שנמצא בתהליך פיתוח.
גדעון תדמור: מה שזה עשה באופן מיידי – זה גרם לחוסר אמון מוחלט במה שנאמר על ידי הגורמים הממשלתיים ליזמים שהולכים ומשקיעים כאן השקעות עתק, וצריך  לזכור, אדוני היושב ראש, מדובר פה בפרויקט התשתית הגדול ביותר שנבנה אי פעם בישראל.
גדעון תדמור: זו עובדה.
גדעון תדמור: זה לא טיול בפארק, זה פרויקט מאד מורכב, אני לא אחזור על מה שנובל הציגה מבחינת המורכבות של הפרויקט והחלקים הנעים והחשיפות שיש בפרויקט מסוג כזה רק מבחינת חשיפות, לבצע אותו.
גדעון תדמור: אז פעם אחת – אי אמון, שבר של אמון, וזה מחיר אמיתי שמשולם מייד ברגע שהמערכת עושה שינוי דרמטי בכל מה שהובטח ונאמר.
גדעון תדמור: פעם שניה – חוסר ודאות.
גדעון תדמור: נוצר חוסר ודאות.
גדעון תדמור: אם יש משטר חדש, מה הוא המשטר החדש?
גדעון תדמור: הפרמטרים בלתי ברורים.
גדעון תדמור: יש רף שהוא רף קיצוני, בלתי סביר בעליל, שנקבע, אבל לא ברור  מתי התהליך הזה ייגמר.
גדעון תדמור: יש ועדת ששינסקי, אחרי זה יש ממשלה שצריכה להחליט אם לאמץ או לאו, לאחר מכן  יש כנסת, שהיא, בסופו של דבר הריבון שצריך לקבל כאן את ההחלטות.
גדעון תדמור: ויש, אולי, הליכים משפטיים שיבואו לאחר מכן אולי, עקב פגיעה בזכויות.
גדעון תדמור: מתי התהליך הזה נגמר?
גדעון תדמור: ואנחנו תקועים באמצע עם פרויקט הגדול ביותר בישראל, עם החלטות על בסיס שבועי של השקעות נוספות.
גדעון תדמור: צריך להבין – פרויקט של 3.5 מיליארד דולר זה אומר שכל יום משקיעים כסף – 3 מיליון דולר ליום, השקעה.
גדעון תדמור: צריך לקבל החלטה, ואנחנו לא מסוגלים להציג בפני ההנהלות שלנו, בפני המשקיעים שלנו, מודל עסקי.
גדעון תדמור: לפני שמגיעים למימון צריך לקבל החלטה עסקית שיש פה פרויקט שרוצים לנוע אתו קדימה, ואין שום ודאות איך הפרויקט הזה נראה.
גדעון תדמור: ולכן אנחנו היום תקועים.
גדעון תדמור: פרויקט תמר היום תקוע לאור חוסר האמון וחוסר הוודאות שנוצרה באמצעות מסקנות הביניים של הוועדה שהחילה אותם על הפרויקט הזה, תמר ודלית.
גדעון תדמור: זאת אומרת, אנחנו משלמים היום מחיר מיידי להמלצות האלה בכך שלקחנו את הפרויקט החשוב ביותר במדינת ישראל, שיש משק גז ומש חשמל, משק אנרגיה ואולי גם המשק הלאומי שמחכה לו בנקודה קריטית, ובלי משים כמעט, ואני אומר – זה לא בלי משים, אבל לכאורה, יצרנו מצב שפרויקט זה נתקע ולא ניתן לקדם אותו בגלל חוסר הוודאות וחוסר האמון.
גדעון תדמור: אני חושב שזה דבר שהוא שערורייתי.
גדעון תדמור: אני מאד מקווה שאנשים לא חשבו על זה כשבעצם קיבלו את ההחלטה הזו כלאחר יד להחיל את הדברים על הפרויקט  בניגוד למנדט של הוועדה, ועכשיו בעצם נשאלת השאלה מה עושים.
גדעון תדמור: כדי להסביר את הרגישות של נקודת הזמן הקריטית הזו - אז פעם אחת נובל התייחסו לעובדה שיש החלטות אופרטיביות שצריך לקדם בפיתוח הפרויקט, כמו, למשל – הבאת הפלטפורמה, הזמנת הפלטפורמה, הבניה שלה ואחר כך ההובלה שלה באסדה, שיש רק אחד בעולם שבכלל יכולה להביא אותו, ואחר כך – ההתקנה שלו עם מנוף ימי, שיש מעט מנופים ימיים שבכלל מסוגלים להתקין, והכל צריך להיות מסוכם - -
כרמל שאמה-הכהן: את זה אני לא מבין, ברשותך – יש מצב בעולם שבו אתם לא קודחים את הקידוח?
גדעון תדמור: חלק מהפיתוח של הפרויקט הוא באמצעות הקמת פלטפורמת הפקה נוספת.
גדעון תדמור: הפלטפורמה הזו, צריך להקים אותה.
גדעון תדמור: בונים אותה בשני חלקים במפרץ מכסיקו.
גדעון תדמור: משם מביאים אותה באסדה.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי מה עוצר אתכם מלעשות את זה.
גדעון תדמור: כי אנחנו לא יודעים איך הפרויקט הזה נראה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני שואל – יש מצב בעולם שאתם זונחים את הקידוח?
כרמל שאמה-הכהן: גדעון תדמור:     	לא זונחים.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא נורא פשוטה: מה לוח הזמנים שבו הפרויקט יפותח.
כרמל שאמה-הכהן: אם הפרויקט היום הזה תקוע - -     היו"ר כרמל שאמה:     	לא, פה יש לנו אינטרס משותף – כמה שיותר מהר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה את תזרים המזומנים שלך, אנחנו רוצים את הגז.
כרמל שאמה-הכהן: גדעון תדמור:     	אבל אדוני היושב ראש, קשה לקבל החלטה להשקיע עכשיו השקעות – אנחנו מושקעים עכשיו ומחויבים ל – מיליארד ו-300 מיליון דולר.
כרמל שאמה-הכהן: כל הפרויקט כולו הוא 3.5 מיליארד, 3 מיליארד קדימה.
כרמל שאמה-הכהן: ה- 3 מיליארד האלה, אנחנו צריכים לקבל החלטה – האם אני היום כמנהל, בחברה, מסוגל לקבל החלטה להתחייב לעוד כמיליארד דולר נוסף בבניה של הפלטפורמה, בשיריון האסדה היחידה בעולם שמסוגלת להביא אותו, ובהתקנה שלו, כשאני לא יודע איך הכדאיות של הפרויקט נראית?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מכיר מנהל שמסוגל לקבל החלטה כזו, וזה עוד לפני שהגעתי למימון.
כרמל שאמה-הכהן: ואם אתה לוקח את מסקנות הביניים של ששינסקי?
כרמל שאמה-הכהן: זה מביא אותך למסקנה שלא תבצע את הקידוח?
גדעון תדמור: במידה והמסקנות האלה תתקבלנה ככתבן וכלשונן – אני לא רואה איך הפרויקט הזה מתקדם.
גדעון תדמור: לכן, הפרויקט הזה היום, לאור המסקנות האלה, לא יכול להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: זו אמירה מאד קשה.
גדעון תמיר: הנקודה הנוספת – המחיר הנוסף שאנחנו משלמים באופן מיידי הוא העובדה שאנחנו מפקירים את צרכני הגז בישראל לספק יחיד אחד שבאופן מפתיע אינו הספק הישראלי, משום שהספק הישראלי היום לא מסוגל לחתום חוזים כי הוא לא מסוגל להתחייב ללוחות זמנים כפי שנדרש בהסכמים שיחתום, כי הוא לא יודע איפה הפרויקט הזה נמצא.
גדעון תמיר: אם זה מה שקורה,אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב שבו שוק הגז, וצריך להבין ששוק הגז בארץ הוא מוגבל ולכן כל חלק ממנו שאתה מפסיד לטובת המתחרה שלך, אתה לא יכול לקבל אותו בחזרה – צריך להבין, יש היום תחרות אמיתית בשוק, וזה טוב שיש תחרות אמיתית כי זה מה שמביא מחיר אטרקטיבי, אבל בעצם מוציאים אותנו מהתחרות.
גדעון תמיר: זאת אומרת, כופים על המשק הישראלי ספק יחיד ללא תחרות וכל גז שייקנה מאותו ספק  - -
מנחם אליעזר מוזס: הכוונה – מצרים?
גדעון תמיר: כן.
גדעון תמיר: הספק המצרי.
גדעון תמיר: כל גז שייקנה ישלם אפס אחוז תמלוגים ומסים.
גדעון תמיר: זה כבר לא משנה אם זה יהיה 50% government take, 40% או 80%.
גדעון תמיר: הוא משלם אפס אחוז.
גדעון תמיר: ביום שייחתם החוזה הראשון הזה יהיה תג מחיר  ברור לוועדת ששינסקי, יהיה תג מחיר ברור להפסד שייגרם לכל אזרחי ישראל כולל המשקיעים מזה שניתנה עדיפות ברורה בהתנהלות הזו לגז מצרי מיובא על פני גז טבעי כחול לבן.
גדעון תמיר: אנא אנו באים?
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר מימרן, בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה, בעצם, גם ממונה על הנפט וגם חבר בוועדת ששינסקי.
יעקב ליצמן: נכון.
יעקב ליצמן: אני מחובר מכל  מיני זוויות לנושא של היום.
יעקב ליצמן: כנציג משרד התשתיות אני לא רואה אופציה בכלל שהפרויקט הזה לא יקום כי אנחנו רואים את האור בקצה המנהרה, את החשמל שמסופק מהגז הזה, שאם לא כן – אנא אנחנו באים.
כרמל שאמה-הכהן: כשאתה אומר ככה אז אתה בעצם אומר שאתה לא רוצה לחשוב על אפשרות כזו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא שהיא לא קיימת.
יעקב ליצמן: אין מצב, אדוני היושב ראש, שאפשר לתת שדבר כזה לא יקום ולא יקרום עור וגידים בלוח הזמנים שהוא מאלץ אותנו באמת לפעילות אינטנסיבית מעכשיו.
יעקב ליצמן: אין לנו אפילו זמן יקר לאבד.
יעקב ליצמן: מה שאנחנו עושים לטובת העניין הזה, מתוך ועדת ששינסקי, עד שהליך השימוע הפורמלי יתגלגל ויקרום עור וגידים, מתוך הוועדה הוקמה תת ועדה שנפגשת באופן מאד אינטנסיבי עם חברות הנפט, כולל חברת נובל, שכפי שהצהיר מר פרימן כאן – אין לה בעיה של מימון.
יעקב ליצמן: אנחנו כן דואגים לכל המכלול, לכל השותפות.
יעקב ליצמן: כל השותפות הזו חייבת כתף אל כתף לשאת את הפרויקט הזה, פרויקט מורכב מאין כמוהו.
יעקב ליצמן: . אנחנו לומדים, ועשינו את זה בימים האחרונים באינטנסיביות רבה ונמשיך, חבריי ואני בתת הוועדה, על מנת שנוכל להביא מסקנות והמלצות שלנו לאחר הבדיקה לוועדת ששינסקי לקראת הגיבוש של המסקנות הסופיות.
יעקב ליצמן: כל נתון נלמד, כל נתון נלקח בחשבון על מנת שנוודא שאכן המודל – או שהוא מאושש על נתונים שהם נתונים בדוקים אחד לאחד, או, לחילופין, שצריך לבצע תיקונים.
כרמל שאמה-הכהן: מה הצפי לגבי לוח זמנים של תת הוועדה?
יעקב ליצמן: אני מניח שבתוך שבוע ימים אנחנו נתכנס לתוצאות.
יעקב ליצמן: אנחנו מבינים את דחיפות העניין.
יעקב ליצמן: אין שמץ של ספק, אפילו שמר תדמור אמר פה דברים כדורבנות, בדרך האופיינית לו - אני מודע ללוח הזמנים הצפוף.
יעקב ליצמן: יש פה אבני דרך שאם הן אינן מבוצעות לאורך המתווה של שלוש השנים שלפנינו, הרי שכל אבן דרך כזו נתונה אחר כך, חלילה, לדחייה לזמן שאיננו בשליטתנו.
יעקב ליצמן: אם אותה אניה שהראה מר פרימן כאן שמניחה צנרת בעומק מים כל כך גדול, אם אותה אניה לא מנוצלת באותו חריץ של זמן שנכון להיום נובל חתמה עליו, הרי שההזדמנות הבאה אולי תהיה בעוד שנה וחצי, אולי בעוד שנתיים, הרבה מעבר לזמן שבו אנחנו נסיים את האספקה הסדירה ממאגר מרי בי.
יעקב ליצמן: לכן, כל זה נמצא לנגד עינינו, לנגד עיני תת הוועדה ולנגד עיני משרד התשתיות, ולכן אנחנו מתכוונים להסיק את המסקנות בהקדם וכפי שאמרתי, על מנת לא לאבד זמן יקר.
אודי אדירי: אני ממשרד האוצר, אני מרכז את ועדת ששינסקי.
אודי אדירי: צריך רק לזכור שני דברים.
אודי אדירי: אחד-המלצות הביניים פורסמו לציבור בתאריך שהוועדה התחייבה, וקצבנו לוח זמנים לשמיעת עמדות הציבור, קצר ככל הניתן, אני מקווה שהחברות יעמדו בו, יעבירו את החומרים ונוכל לסיים את ההליך מהר.
אודי אדירי: על מנת להאיץ את זה הקמנו את הצוות ששומע בטווח הזמן הזה את החברות, את הטענות השונות.
אודי אדירי: הדבר הזה מאפשר לקצר את התהליכים, בסופו של דבר יאפשר לשימוע להיות יותר יעיל ויותר נכון, ששמיעת עמדות הציבור תהיה יותר יעילה ויותר נכונה.
אודי אדירי: צוות הביניים, שלא תהיינה אי הבנות,  -- לא צפויה לפרסם מסקנות ביניים של תת הוועדה או דבר מהסוג הזה.
אודי אדירי: תת הוועדה היא מטעם הוועדה והמטרה שלה היא באמת לגרום לשמוע את עמדת הציבור באופן יעיל ויותר טוב.
אודי אדירי: הוועדה תתכנס בימים הקרובים, תשמע את המסקנות, את מה שלמדנו מהנתונים של החברות, ותחליט איך היא פועלת הלאה.
אודי אדירי: כמובן שזה לא מונע את הצורך של החברות עצמן ושל כל מי שרוצה בציבור להשמיע את העמדות שלו במועד.
אודי אדירי: אני לא רוצה להגיב על כל הטענות השונות רק היו כאן טענות שכביכול השתמע שהוועדה לא פעלה בהתאם לכתב המינוי.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מסכים עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: אודי אדירי:     	הוועדה פעלה בהתאם, לחלוטין, לפי כתב המינוי, ולכל דבר יש כמובן הסבר –
כרמל שאמה-הכהן: ראוי שזה ייאמר לפרוטוקול, משימות הוועדה, משימה מספר אחת – לבחון את המערכת הפיסקלית הנהוגה בישראל כיום בנוגע למשאבי נפט וגז.
כרמל שאמה-הכהן: אין הפרדה בין מצב החיפוש או מצב התגלית - -
גדעון תמיר: לא, יש.
גדעון תמיר: בסעיף 2.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 עומד בפני עצמו.
גדעון תמיר: אבל בסעיף 1 שעומד בפני עצמו מדובר על התייחסות למדינות מערביות - - -וזה לא נעשה.
כרמל שאמה-הכהן: על זה לא התווכחתי אתך.
אודי אדירי: אני לא רוצה להיכנס לגופו של עניין אבל זה בהחלט משהו מהותי כי זה כתב המינוי.
אודי אדירי: ההתייחסות נעשתה לכלל מדינות העולם.
אודי אדירי: יש גם מדינות שנבחרו כקבוצת השוואה.
אודי אדירי: זה לא שהממוצע הכללי בעולם שונה באופן מהותי, ואתם יודעים זאת היטב.
גדעון תמיר: באופן מהותי מאד.
אודי אדירי: אפשר להגיד כל דבר.
אודי אדירי: אפשר להגיד שמצד אחד אנחנו מדינה מערבית וטוענים שהמערבי יותר נמוך.
אודי אדירי: מצד שני, אולי נוריד מזה יותר, כי אנחנו לא באמת מערבי.
גדעון תמיר: אנחנו בדרך לשם, אין ספק.
גדעון תמיר: אודי אדירי;     	אנחנו חושבים שעשינו את זה בהתאם לכתב המינוי והדברים מוסברים, מי שיקרא את הדוח - -
צחי גרוסווסר: אמרת שזה כל העולם.
אודי אדירי: אמרתי – יש השוואה, לא שונה מהותית בהתאם לאלה שעושים אותה וגם מדבריכם לא לגמרי הבנתי לאיזה סוג של מדינות אתם סבורים שאנחנו צריכים להיות - -
גדעון תמיר: "מדינות בעלות מאפיינים מקרו כלכליים ודמוקרטיים דומים".
גדעון תמיר: לא שמעתי על נמיביה או בנגלדש שהיא בעלת מאפיינים דמוקרטיים ומקרו כלכליים דומים.
אודי אדירי: ההשוואה הזו נעשתה, נעשתה בהתאם לכתב המינוי.
אודי אדירי: מעבר לזה נעשתה גם התייחסות לשלבי הרישוי והגילוי השונים.
אודי אדירי: זה נעשה על ידי הוועדה והמסקנות הן בהתאם.
גדעון תמיר: המסקנות הן להחיל על הכל, אותו הדבר - -
אודי אדירי: אני מבקש ממך.
אודי אדירי: הקשבתי לך שעה.
אודי אדירי: בהקשר של הנקודה הזו – שלבי הרישוי והגילוי, הוועדה דנה בו רבות והגיעה למסקנות שהגיעה.
אודי אדירי: גורם כזה או אחר בממשלה אמר דברים אחרים, בסופו של דבר הוועדה מגישה את המלצותיה לממשלה והיא מחויבת לדיון המקצועי ולחשיבה שהיא עשתה בהתאם לכתב המינוי, וכך היא עשתה.
אודי אדירי: הערה, אולי יחידה, לגופו של עניין – אתה הגדרת את נושא הדיון הזה  - נושא המימון.
אודי אדירי: לא שמעתי, לפחות אני לא שמעתי שהפרויקט לא ניתן למימון.
אודי אדירי: אין ספק, יש פגיעה ברווחיות, אבל אם לא כן, המסקנות כנראה היו ריקות, והפגיעה הזו – עליה מלינים.
אודי אדירי: לגבי הגז המצרי אני לא רוצה להרחיב, רק צריך להבין שחוזים עם ספק גז מצרי  לפני הקמת הוועדה, אולי גם ייחתמו אחרי הקמת הוועדה.
יוסי אבו: זו תשובה לוועדת החקירה.
יוסי אבו: בסוף המדינה תצטרך לתת הסבר איך זה הלך לשם.
אודי אדירי: חברת חשמל עשתה מכרז לפני 7 שנים, ואז היא בחרה לרכוש גם מספק גז מצרי.
גדעון תמיר: אתה רוצה שנפתח את העניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אין מספיק זמן.
גדעון תמיר: רק על זה אפשר לעשות דיון נפרד.
כרמל שאמה-הכהן: אגב, זה נושא מאד מעניין שאני מעריך שהוא עוד ייפתח.
אודי אדירי: שלא תהיה אי הבנה, עד היום לא עבדו עם ספק גז מצרי, אולי מהיום יעבדו.
אודי אדירי: גם לאחרונה ממש חוזים בלי קשר לעבודת הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, מה שהוצג במצגת לגבי פגיעה של 60% ב-MPV של תמר, זה נכון?
אודי אדירי: מה שהוצג במצגת - תמר על הנתונים הפיננסיים שלה לא היתה בדיוק בידי הוועדה.
אודי אדירי: הוועדה פרסמה הדמיות שונות.
אודי אדירי: הדמיה אחת היא למאגר בסדר גודל דומה לתמר, והתוצאות של הפעלת המערכת על המאגר הזה דומות למה שהוצג כאן, אם אני לא טועה – כ-60%.
טוביה לוסקין: I have to speak in English and I'll have someone to translate.
זאב ינאי: ועדת ששינסקי במקום לכוון לסיוע של פרוספקט, של חיפוש אנרגיה מעודדת בעצם מיסוי עליה, וזו משימה לא נכונה.
זאב ינאי: לפני 10 שנים ישבתי בחדר הזה, כשמרי בי התגלתה, והמדינה רצתה לקחת 90% ותודה לאל זה לא קרה.
זאב ינאי: אם התנאים האלה היו מתקיימים למעשה לא היה לנו היום לא את לוויתן, לא את תמר, לא את מרי בי - לא אף אחד מהדברים הללו.
זאב ינאי: יש את גבעות עולם שהיא פה נמצאת, היא פחות מ – 1% ממה שיש  - -
טוביה לוסקין: 5% off shore.
זאב ינאי: 55 ממה שיש off shore.
זאב ינאי: אין טעם להרוג עכשיו את כל החיפושים.
זאב ינאי: יש עוד 95% לחפש, בואו לא נהרוג את כל הסיכויים לייצר - - תנו למגזר האנרגיה, מגזר צעיר, להיוולד.
זאב ינאי: הוא עדיין לא נולד.
זאב ינאי: גבעות עולם – נסעתי בכל העולם לחפש משקיעים בינלאומיים ולא מצאתי.
זאב ינאי: דווקא הציבור הישראלי השקיע 80 מיליון דולר.
זאב ינאי: חנ"י – חברת חיפושי הנפט, חיפשה במשך 35 שנה, ולא הצליחה למצוא פה, ב-400 קידוחים.
זאב ינאי: כשהתחלנו פה, גבעות עולם, סיכויינו היו 1 למיליון ומצאנו כאן שדה נפט.
זאב ינאי: עכשיו, כל המשקיעים ששמו את כל הונם על גבעות עולם, נאמר להם שהם יכולים לקבל 20 שקלים וללכת הביתה.
זאב ינאי: ששינסקי מדבר בעצם - -
כרמל שאמה-הכהן: האם לדעתך – המשקיעים שאתה מזכיר, של גבעות עולם, איזו שאלה יתר מטרידה – אם יש תגלית מסחרית ב מגד 5 או השאלה של מסקנות ששינסקי?
טוביה לוסקין: Meged oil field is a commercial oil field.
טוביה לוסקין: Yesterday we published proven and probable 		reserves which is money in the bank, and this money belongs to the shareholders, not to Sheshinsky.