GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוטי שמואלי: אני רק אומר שלא קיימים הסדרים מיוחדים כאלה.
יצחק וקנין: אם מישהו ביצע עבירה והם צריכים לעקוף את - - -
נעם אדר: אנחנו לא דורסים אף הוראה של אף פקח.
נעם אדר: אם עכשיו יש מרדף כמו שתיארת, ויש פקח אווירי ואומר שאנחנו לא יכולים לחצות, אנחנו נעצרים במקום.
נעם אדר: אין לנו סמכות להמרות את פיו.
נעם אדר: יש דברים אחרים.
נעם אדר: למשל, טייס שרוצה לטוס מנקודה א' לנקודה ב', צריך להגיש בקשה בקבועי זמן מוגדרים יומיים מראש.
נעם אדר: אנחנו לא יכולים לעמוד בקבועי הזמן הזה כי אנחנו עובדים 15 דקות מראש.
נעם אדר: בעניינים האלה אכן אנחנו נדרשים לאותה הוצאה.
נעם אדר: אבל מעולם לא באנו ונכנסנו לתוך המרחב האווירי של נתב"ג מבלי שהפקח אמר כן.
נעם אדר: אם הוא אמר לא, אנחנו לא נכנסים.
נעם אדר: אנחנו גם לא רוצים שתהיה לנו אפשרות כזאת, אין צורך בזה.
נעם אדר: יש החרגות מאוד מאוד ייחודיות.
רינה פאר: אני חושבת, אדוני, שמאחר ולראשונה תחום האחריות והחלוקה נקבעים במעשה חקיקה ברור, אז צריך להגדיר את האחריות בצורה ברורה גם כאשר מדובר במרחבים אוויריים תעופתיים מעורבים.
רינה פאר: אני חושבת שבעניין הזה הדברים עוד לא תחומים.
רינה פאר: לגבי 155 אנחנו מחכים לתגובה של רת"א.
רינה פאר: יש לנו אפילו פגישה שנקבעה כבר בעניין הזה.
רינה פאר: אני מבקשת שגם התחום של המשטרה יהיה מוסדר באותה מידה מאחר שפקחי הטיסה ניצבים היום פעם ראשונה – זה לא שלא היתה להם אחריות גם קודם, אבל גם רשות שדות התעופה כמפעילת שדה וגם כמעסיקה של פקחי הטיסה צריכה לדעת במדויק מהם תחומי האחריות של כל אחד מהשחקנים.
לאה ורון: עורכת הדין שחר, לדיון הבא אתם תהיו מוכנים לגבי סעיף 155?
יצחק וקנין: אני מציע דבר כזה.
יצחק וקנין: סעיף 154 ארוך מאוד ואני לא מאמין שאסיים אותו בתוך 7 דקות כי יש דיון ב-12:00 שאני צריך לנהל.
יצחק וקנין: לצערי אני היום המפקד התורן.
יצחק וקנין: אני מציע שאת הישיבה הבאה נפתח בדיון בנושא של המשטרה, כל סעיף 154 ו-155.
יצחק וקנין: נשתדל לסיים את הסעיפים האלה.
יצחק וקנין: אני אומר לכם וגם למשטרה לעשות חושבים.
יצחק וקנין: אני מבין את הצרכים הייחודיים ואת המציאות שבה המשטרה פועלת.
יצחק וקנין: צריך לנסות כמה שיותר למזער.
יצחק וקנין: אני מודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים היום את הדיון בפרק ב' (תקשורת) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה).
אופיר אקוניס: כזכור לכם, אישרנו בישיבה הקודמת את הסדרת קנסות היציאה.
אופיר אקוניס: לדעתי, אנחנו נמצאים בישיבה הזאת לפני הצעד המהותי והמכריע ביותר בדרך לפיצוח הטריאפול בשוק הסלולר, מתוך הבנה שקיים כשל שוק בתחום.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים במרתון חקיקה שיביא לכניסת מפעילים חדשים, למהפך בשוק הסלולרי והורדת תעריפים למשתמשים כבר בשנת 2011.
אופיר אקוניס: אני, יחד עם החברים בוועדה, שמנו דגש על טיפול בכשלי שוק, בעיקר בתחום הסלולרי, בוודאי לאחר ששמענו, מר סבן, את אמירת המדינה כי קיים כשל שוקל בישראל בתחום הסלולרי.
אופיר אקוניס: אנחנו מתכנסים במרתון של חקיקה, עומדים בלחצים, דוחים אותם, מתקינים תקנות ואני חושב שהשורה התחתונה היא השירות הטוב יותר שיינתן לצרכנים.
אופיר אקוניס: היום אנחנו מבקשים להגדיל עוד את התחרות בתחום הזה.
אופיר אקוניס: כדי לתת רישיונות למפעילים חדשים נוספים אנחנו צריכים להתמודד – וכך נעשה היום - עם החסם הגדול, שהוא פרישת הרשת והתשתית.
אופיר אקוניס: הקושי הזה ייפתר בכך שנאפשר לחברות לספק שירותים על גבי התשתיות של בעלי התשתיות הקיימות.
אופיר אקוניס: כך, במסגרת חוק ההסדרים, עשינו קודם את ה-NVNO ונדון היום במה שמכונה "הנדידה".
אופיר אקוניס: אני חושב, אדוני שר התקשורת, שאם נצליח היום לפצח את הדבר הזה עשינו צעד נוסף בדרך למהפך בשוק הטלפוניה הסולולרית בישראל בשנת 2011.
אופיר אקוניס: זה הביטוי הישיר להגברת תחרות, הגברת תחרות מביאה לשיפור השירות והורדת מחירים.
התקשורת משה כחלון: בוקר טוב.
התקשורת משה כחלון: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
התקשורת משה כחלון: היום נתמקד בעיקר בנושא הנדידה, שבנוסף לקנסות היציאה הוא חסם משמעותי להכנסת מפעיל נוסף, כי מפעיל תשתיתי – בניגוד למפעיל NVNO שאין לו צורך בתשתית של אנטנות – זקוק לכ-2,000 אנטנות.
התקשורת משה כחלון: זה מספר גדול.
התקשורת משה כחלון: אנחנו שואפים להגיע לשיתופי אתרים, שמדינת ישראל לא תהיה נטועה ביערות של אנטנות אבל כרגע, במצב הנוכחי, אנחנו רוצים לקדם נדידה, שהחברה החדשה או החברות החדשות שייכנסו יוכלו להשתמש באנטנות הקיימות.
התקשורת משה כחלון: זה דבר מקובל בעולם, זו לא המצאה ישראל.
התקשורת משה כחלון: יש מספר גדול של מדינות בעולם שמאמצות את זה מכמה טעמים: הגנת הסביבה, אסתטיקה וכדי לאפשר למפעיל החדש להיכנס, כי אם נדרוש מהפעיל החדש 2,000 אנטנות אז אולי בעוד עשר שנים הוא יצליח לפרוש את זה.
התקשורת משה כחלון: זאת המטרה, זו הסרת חסם מאוד משמעותית.
התקשורת משה כחלון: ללא הסרת החסמים האלה לא תהיה תחרות.
התקשורת משה כחלון: תהיה היום, מן הסתם, התנגדות של חברות, אבל אם תהיה התנגדות זה רק כדי לחסום את התחרות.
התקשורת משה כחלון: אין שום סיבה להתנגד.
התקשורת משה כחלון: החברה שתתקשר בהסכמי נדידה תקבל על זה כסף, זה בתשלום, זה לא בחינם, זה לא הלאמה וזה לא בכפייה.
התקשורת משה כחלון: החברות יודעות שזה חסם תחרותי - ללא אנטנות אי אפשר להפעיל חברת סלולר, ורק על הרקע הזה יכולה להיות התנגדות.
התקשורת משה כחלון: אני מבקש מחברי הכנסת סיוע, כי זה קידום תחרות נטו.
התקשורת משה כחלון: אין פה פגיעה באף אחד ואין פה הטבה עם באף אחד.
אופיר אקוניס: לגבי נדידה, כדאי שהציבור ישראלי יידע שהוא נודד כבר - כאשר הוא לוקח את מכשיר הטלפון שלהם לאירופה, לארצות הברית, למזרח.
אופיר אקוניס: כלומר, הדבר הזה קיים, הוא אפשרי ובוודאי נמשיך לתת לממשלה בעניין הזה גיבוי מוחלט.
אופיר אקוניס: אני חושב שהדבר הוא לטובת - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי הסתייגות.
אופיר אקוניס: איך יכולה להיות לך הסתייגות אם לא הצגנו את הנושא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השר הציג מצוין.
אופיר אקוניס: יש פה את מר סבן, חברנו במשרד התקשורת, אז נחכה רגע.
אופיר אקוניס: לגבי ההתנגדות - נדמה לי, אדוני השר, שעמדנו יחד בכמה מבחנים.
אופיר אקוניס: ראיתי שאנחנו מאותגרים היום גם באחד העיתונים, אז נבחן את התוצאות.
אופיר אקוניס: בסופו של דבר, מבחן התוצאה קובע.
אופיר אקוניס: אני חושב שבכל המבחנים שעמדנו בהם – ויעידו על זה המועצה לצרכנות ורבים אחרים – הצלחנו, והנה אנחנו עושים את הדבר הזה ופותחים את השוק לתחרות.
אופיר אקוניס: יש התנגדות, אז נשמע את המתנגדים ונקבל כאן החלטות, כפי שעשינו עד היום.
יהודה סבן: כפי שהשר ויושב ראש הוועדה ציינו, המטרה המרכזית בהצעת החוק הזו היא הכנסה של מפעיל חדש בעל תשתית.
יהודה סבן: מפעיל כזה צריך לפרוש רשת.
יהודה סבן: פרישה של רשת בישראל היום היא לא דבר טריוויאלי, ובלעדיה אי אפשר לתת שירות לקהל הלקוחות הישראלי.
יהודה סבן: בניגוד לכניסה הקודמת של מפעילים בשנים עברו, אנחנו נמצאים היום בסיטואציה שבה אין איזון בין מפעיל חדש לבין המפעילים הקיימים.
יהודה סבן: בפעמים הקודמות, כשנכנסו פרטנר, סלקום וכו', כל המפעילים נתנו רמת שירות די דומה, שאז נטען שהיא ברמה די נמוכה.
יהודה סבן: לכן מפעיל חדש היה יכול להיכנס, לאט-לאט לפרוש את הרשת ולאחר כמה שנים לתת שירות זהה לכולם.
יהודה סבן: היום אנחנו נמצאים במצב אחר.
יהודה סבן: השוק הישראלי רווי, לכל אחד בציבור יש מכשיר סלולרי, והחברות הישראליות נותנות כבר שירות, ואפילו שירות טוב לאזרח.
יהודה סבן: לכן, מפעיל חדש שיצטרך להקים רשת יצטרך לפרוש אותה, ורק לאחר שיפרוש את כל הרשת הוא יוכל לתת שירות.
יהודה סבן: אנחנו לא יכולים לאפשר, לא ברמה התחרותית ולא ברמה העסקית של המפעיל, שנצטרך לחכות את אותן שבע שנים עד שיפרוש את כל הרשת.
יהודה סבן: לכן מוצע הסדר כאן הסדר שקרוי "נדידה פנים ארצית".
יהודה סבן: המשמעות שלו היא שכאשר אתקשר ממכשיר טלפון של מפעיל חדש, אני אנדוד על גבי הרשת של המפעיל הוותיק.
יהודה סבן: קרי, המכשיר שלי יאותת לרשת של המפעיל הוותיק והשיחה תנדוד על גבי המפעיל הוותיק.
יהודה סבן: ההסדר שאנחנו מציעים כאן, במסגרת חוק ההסדרים, קובע מחויבות של המפעילים הקיימים לשירותי הנדידה.
יהודה סבן: הוא מתחיל מהיום שבו המפעיל החדש יקבל תדרים, יגיע לפרישה של 10% מהרשת, עד שהוא מגיע ל-10% מכלל האוכלוסייה.
יהודה סבן: עד שהוא מגיע להיום הזה, של 10%, הוא יכול לנהל משא ומתן עם המפעילים הקיימים.
יהודה סבן: אם לא הצליחו להגיע להסכמה אודות המחיר ואודות כל השירותי שייתן המפעיל הקיים למפעיל החדש, אז המפעילים הקיימים – שלושתם גם יחד - יהיו מחויבים לתת שירותי נדידה מלאים.
יהודה סבן: זה אומר שכל השירותים שהם נותנים היום על המכשירים הסלולריים שלהם, יהיו חייבים לתת גם למנויים של המפעיל החדש, שתיכף נתייחס אליו.
יהודה סבן: כמו שאמרתי, מהרגע שמגיעים ל-10% השירותים יינתנו באופן שמחויב בחקיקה.
יהודה סבן: לאחר ארבע שנים המפעיל הקיים - - -
אופיר אקוניס: לפי מה קבעתם דווקא 10%?
אופיר אקוניס: אולי הגברת התחרות דורשת 5% או 7% או 8%.
יהודה סבן: זה נכון.
יהודה סבן: יש פה מתח בין שני דברים: מצד אחד, אנחנו רוצים להכניס את המפעיל הזה כמה שיותר מוקדם כדי שיעודד את התחרות.
יהודה סבן: מצד שני, אנחנו מבינים שזה חייב להיות בעל תשתית – גם יהיו לו מחויבויות בהתאם למכרז שפורסם – והוא חייב להקים רשת.
יהודה סבן: הפרקטיקה הבין-לאומית בהקשר הזה נעה במחויבות איפה שהוא בין 10% ל-20%.
יהודה סבן: בניו-זילנד, למשל, ויש מדינות אחרות – נורבגיה, צרפת ועוד – שזה התחיל ב-20%.
יהודה סבן: בגלל הלחץ של התחרות שיש בישראל חשבנו שנכון ללכת על המודל הניו-זילנדי ולהתחיל את זה כבר ב-10%.
יהודה סבן: כדי להאיץ ולגרום למפעיל החדש להקים את התשתית שלו כמה שיותר מהר, מוצע כאן שלאחר ארבע שנים הוא יצטרך להגיע ל-40% פרישה ואם הוא לא יגיע ל-40% פרישה ההסדר הזה יתבטל.
יהודה סבן: בכל מקרה, ההסדר מתבטל לאחר שבע שנים, כיוון שאנחנו מבינים שזה פרק הזמן הסביר כדי להקים רשת במדינת ישראל היום, עם חריג אחד - אם השרים יראו, שלא באשמת המפעיל החדש, שיש קושי גדול להקים רשת הם יוכלו להאריך את התקופה בשלוש שנים.
יהודה סבן: זה לא יהיה דבר טריוויאלי אלא תהיה דרושה הצדקה.
אופיר אקוניס: המפעיל הרביעי זה 10% מהרשות, ומה עם החמישי?
יהודה סבן: מפעיל חדש, בין אם הוא רביעי או חמישי.
יהודה סבן: כפי שציינתי בדיון הקודם, המדינה פרסמה מכרז של ועדת המכרזים בראשות ד"ר אסף כהן לשתי רצועות של תדרים.
יהודה סבן: יכולים להיכנס שני מפעילים סלולריים.
יהודה סבן: ברגע שיגיעו ל-10%, לא משנה אם זה הרביעי או החמישי, הם יוכלו לקבל את השירות הזה.
יהודה סבן: אחרי ארבע שנים, אם הם לא יגיעו ל-40% פרישה, ההסדר הזה ייפסק.
יהודה סבן: זה כדי ללחוץ אותם להקים את הרשת כמה שיותר מהר ולא לפרוש את זה על פני הרבה שנים.
אופיר אקוניס: אני מציע שבינתיים, כדי שכל הדבר הזה יתרחש, משרדי הממשלה יגיעו בתקנות מגה לאיזשהו הסדר.
אתי בנדלר: תיקון חוק לגבי האתרים המשותפים.
אופיר אקוניס: הממשלה עושה רבות, אדוני השר, כדי לפתוח את שוק הסלולר לתחרות, ובאוויר ישנו דבר אחר – מסקנה שהגענו אליה בחדר הזה - שמשרדי הממשלה עדיין חלוקים בדעותיהם בעניין הזה.
אופיר אקוניס: אם לא יהיו תקנות מגה מוסכמות על כל הצדדים, כולל העותרים לבג"ץ, יהיה קשה לקיים את הדבר הזה.
אופיר אקוניס: אני מבקש, על דעת חבריי, להביא את הפתרון הממשלתי.
אופיר אקוניס: כל הדברים שאנחנו עושים כאן מצוינים – הם צרכניים, הם יפתחו את השוק לתחרות ויביאו להורדת המחירים לצרכן - אבל אם הממשלה תמשיך להיות חלוקה בדעתה לגבי תקנות מגה, ואני מבין שמי שמוביל את החקיקה הזאת זה משרד הפנים, אז אם הם לא ייקחו את הדבר הזה ויעבירו לשלב מתקדם, אז לצערנו - - -
נחמן שי: אלה שני אינטרסים.
נחמן שי: אני לא מציע להפקיר את בריאות הציבור בהזדמנות זו.
נחמן שי: כל משרד בדרכו.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת שי, משרד הפנים הביא את התקנות של מגה.
אופיר אקוניס: משרד התקשורת מעודד תחרות בצורה מעוררת השתאות, יחד עם משרד האוצר.
אופיר אקוניס: ברגע זה נדמה לי שבשל תקנות או בשל איזשהו ויכוח פנימי, שמשרד הפנים אחראי לו, הדבר עלול שלא לבוא לידי ביטוי עד שיוסדר הדבר שהוא במחלוקת בתוך הממשלה כרגע.
נחמן שי: אלה שני אינטרסים, שכל אחד מהם הוא לטובת הציבור ואתה לא יכול להחליט שאחד גובר על השני, עם כל הכבוד.
אופיר אקוניס: בריאות הציבור היא חשובה.
נחמן שי: זה לא אומר שום דבר על הרצון לקדם את הרפורמה, אבל יש גם עניין של בריאות הציבור.
נחמן שי: אם יש משרדי ממשלה שיש להם מחויבות להגן על בריאות הציבור אז צריך להאזין להם בקשב רב.
אופיר אקוניס: אין על זה ויכוח, אבל בסוף צריך להגיע להחלטות.
נחמן שי: ברור, את זה אנחנו יודעים.
יהודה סבן: כפי שציינתי, עד שמגיעים ל-10% פרישה ניתן להגיע להסכמות בין המפעילים הקיימים לבין מפעיל החדש ואז התנאים יחולו בהתאם להסכם שנחתם בין שני הצדדים.
יהודה סבן: אם לא יגיעו להסכמה כזו, מוצע כאן תשלום בסיסי שישלם המפעיל החדש למפעיל הקיים.
יהודה סבן: התשלום הזה, של שירותי הנדידה, הוא בדומה לתעריף קישור הגומלין כי אנחנו סבורים, מכמה אינדיקציות שיש למשרד התקשורת ולנו, שעלות הנדידה לא אמורה להיות מאוד שונה מהעלויות של קישור גומלין.
יהודה סבן: בהמשך גם נציע תיקון מינורי להצעה, כשנגיע להקראה.
יהודה סבן: אלו יהיו התעריפים עד שהשרים – שר התקשורת בהסכמת שר האוצר - יקבעו תעריפי נדידה.
יהודה סבן: אבל המטרה הייתה לתת פיצוי בסיסי לחברות כדי שלא תגענה למצב שהן מממנות את פעילות המפעיל החדש.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ, רצית הצעה לסדר הדיון?
אופיר אקוניס: אנחנו לא יכולים לקיים דיון בהסתייגויות לפני שקוראים את החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואז תעביר את זה להסתייגות?
אופיר אקוניס: נחכה ונראה על מה אנחנו דנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות שאני מדברת לפני הזמן, אבל בכל מקרה אגיד את זה לסדר היום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שר התקשורת הסביר טוב מאוד את כוונותיו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להעלות לדיון את השאלה מדוע לא תהיה נדידה, לא רק בחברות החדשות אלא גם בחברות הקיימות.
התקשורת משה כחלון: יש היום מניעה לנדידה?
נגה רובינשטיין: מכיוון שכבר ניתנה תקופת הביניים לחברות הקיימות - לא כל חברה הקימה ביום הראשון את האנטנות בכל רחבי הארץ – התקופה הזאת חלפה והיום הן פרושות ברוב הארץ.
התקשורת משה כחלון: לא לזה היא מתכוונת.
אתי בנדלר: שירותי נדידה יכולים היום לעשות - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: העניין הוא שפה כופים עליהם ושם אנחנו לא כופים עליהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה שלא נכפה עליהם גם את זה.
התקשורת משה כחלון: יש לכל אחד מספיק תשתיות, הם לא צריכים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יש להן מספיק תשתיות, אז חברה שקיימת – פלאפון, סלקום ופרטנר - כבר בשוק לא תקים שום אנטנה נוספת ברחבי הארץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הכול אותו עניין.
יהודה סבן: חברת הכנסת ברקוביץ, אנחנו דנים עכשיו בשירותי נדידה.
אופיר אקוניס: זאת זכותה לחשוב שלא צריך לתת.
אופיר אקוניס: היא יכולה גם להצביע נגד אם היא חושבת ששירותי נדידה לא מועילים לקידום התחרות.
אופיר אקוניס: זאת זכותה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, לא צריך להוציא כותרות או לשים לי דברים בפה, שלא אמרתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד בעד תחרות, אבל לפני כל תחרות אני רוצה לדעת מצב הבריאות של הציבור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הדבר הכי חשוב לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכסף יש משמעות, אבל לבריאות יש משמעות יותר גדולה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, אסכים עם השר לגבי פתיחת התחרות, אבל אני מבקשת שנהיה ערים לעובדה שמפעילים נוספים הולכים לפרוש לנו מאות אנטנות ועוד תשתיות, ואני אתנגד לכך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני חושבת שצריך לגרום לנדידה גם בין החברות הקיימות כדי לא להקים יותר אנטנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עובדה שלכולנו יש פלאפונים, לאף אחד אין בעיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הכיוון, אני לא נגד תחרות.
נחמן שי: את בעד להפסיק את הקמת האנטנות ברחבי הארץ.
אופיר אקוניס: האם כל אנטנה שמוקמת ברחבי הארץ מאושרת על-ידי הממונה על הקרינה?
דנה נויפלד: היא אמורה להיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היא אמורה להיות, אבל יש פה כמה מוזמנים שבטח תדבר אתם - - -
התקשורת משה כחלון: זה רעיון לא רע, את יכולה להגיש הצעת חוק פרטית, לכפות עליהם.
התקשורת משה כחלון: אם התקלקלה לפרטנר, למשל, בקרית שמונה, אז במקום להקים אחרת שישתמשו בזאת של פלאפון.
התקשורת משה כחלון: אני חושב שזה יכול להיות מצוין במסגרת הצעת חוק פרטית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת בדיוק הכוונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת אם צריך הצעת חוק פרטית, אולי נתפוס עליך טרמפ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להזכיר, אדוני היושב ראש, שאני ואתה הגשנו הצעת חוק לביטול קנסות יציאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי כמה הסתייגויות כי צריך ללכת להצעת החוק שלנו ולא מה שאתה רוצה לעשות, כי יש בה יותר - - -
אופיר אקוניס: יש בה אפס אחוזים, ביטול מוחלט של קנסות יציאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת את ההסתייגות שלי בשם סיעת קדימה ואני מבקשת, אם אפשר, להכניס את זה כרגע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין לי בעיה להגיש הצעת חוק פרטית, אבל אם אנחנו כבר מתעסקים בזה עכשיו - - -
התקשורת משה כחלון: זה נושא חדש.
התקשורת משה כחלון: צריך לחזור לוועדת הכנסת.
אתי בנדלר: ההצעה שלך, חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ, היא הצעה מאוד-מאוד כללית שחייבת לבוא לידי ביטוי בשינויים מוצעים לסעיף.
אתי בנדלר: אני מבקשת, ככל שאת רוצה שתהיה על כך הצבעה, שתגבשו בכתב את התיקונים המוצעים בנוסח הצעת החוק.
אתי בנדלר: הוועדה יכולה לעשות אחד משניים: אם נציגי הממשלה יטענו נושא חדש זה ילך לוועדת הכנסת, שתכריע בשאלה הזאת; ככל שלא ייטען נושא חדש, הוועדה תצביע על הצעותייך.
אתי בנדלר: יתקבלו – ישתלבו בחוק, לא יתקבלו – יעלו כהסתייגות.
אתי בנדלר: זו פרוצדורה רגילה.
אופיר אקוניס: אני חושב שאנחנו צריכים לצאת מכאן, חברת הכנסת ברקוביץ, עם אמירה מאוד ברורה – גם אמירה ציבורית וגם אמירה של חקיקת חוק ההסדרים.
אופיר אקוניס: קודם כול, לאשר את מה שמבקשת הממשלה היום ולאחר מכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדון, למה לאשר?
נחמן שי: לדון.
אתי בנדלר: את צריכה לגבש את התיקונים שאת מבקשת בנוסח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי כבר הצעה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב כבוד השר, אדוני היושב ראש, חברי הוועדה, ועדת הכלכלה עסקה רבות בתיקונים שונים כדי להגביר את התחרות בשוק הסלולר וכדי להיטיב עם הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: התיקונים האלה מבורכים, בירכנו עליהם בעבר, אבל ללא הגברת תחרות אמיתית מדובר בתיקונים קוסמטיים ואין לי ספק שחברות הסלולר יעברו איזה סוג של מוטציה כדי לעקוף את התיקונים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, רק הוספת מפעלים נוספים, זה להגדיל את בסיס התחרות ולא לנסות רק לגדר אותם כל הזמן או לפתוח פרצות, היא שתביא להוזלת מחירים, לשקיפות ולמתן שירות אמיתי לצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: לכן חשוב מאוד לאשר את הסעיפים הרלוונטיים ללא דיחוי.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי האמירה של חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ - אני מאוד בעד.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שרצוי, אם אפשר, להגיע לנוסחה לפיה מפעילים קיימים יוכלו להשתתף בתשתיות אחד של השני.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, כאשר מפעיל מסוים הגיע לרמה מסוימת של פרישה, לא לתת לשחקנים חופשיים בשוק להשתמש לעד בתשתיות של אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל נניח שחברה הגיעה ל-70%-60%-50% פרישה, אין צורך שלכל אחד תהיה 100% פרישה ויהיה יער של אנטנות במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אם לדעת היועצת המשפטית יש מקום לסדר את זה בחוק הזה - אני בעד.
אתי בנדלר: לא ראיתי הצעות קונקרטיות לתיקון אז אני לא יכולה להביע עמדה.
אתי בנדלר: מכל מקום, ככל שהשר או מי מנציגי הממשלה יטען שמדובר בנושא חדש תצטרך להכריע בכך ועדת הכנסת.
אתי בנדלר: אבל זאת לאחר שנראה על איזה תיקונים מדובר.
אתי בנדלר: אגב, כדי לפתור את הנושא הזה, אחת ההצעות שהועלו - חשבו לכלול את זה מלכתחילה בחוק הסדרים אבל זה לא נכלל בסופו של דבר – היה נושא של שיתוף אתרים.
כרמל שאמה-הכהן: זה היינו הך.
אתי בנדלר: זה לא היינו הך, כי שיתוף אתרים אומר שמפעילה יכולה לקחת טרמפ על אתר של חברה אחרת ולהקים שם את מתקניה, לאו דווקא לעשות שימוש באותם מתקנים.
כרמל שאמה-הכהן: ההיגיון אומר שאם יש מספר הולך וגדל של חברות – ואני מקווה שכך יהיה - אין צורך אמיתי שכל אחת תפרוש 100% פרישה.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר, לדעתי, בפרישת יתר.
אתי בנדלר: יכול להיות, אבל אני חוששת שכשם שהממשלה לא גמרה את דיוניה בנושא של שיתוף אתרים, אולי היא לא קיימה את הדיונים ובחנה את כל ההשלכות של חיוב כל מפעיל לתת שימוש בלתי מוגבל למפעיל אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אולי זה הזמן להתייחס להערות שלי ושל חבר הכנסת כרמל שאמה.
אופיר אקוניס: כמובן, והממשלה תאמר את דברה.
אופיר אקוניס: כמו שאמרה היועצת המשפטית, אם הממשלה תטען לעניין הזה נושא חדש הדבר יבוא להכרעת ועדת הכנסת.
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לומר לציבור שאנחנו ממשיכים במרתון חקיקה למענו, למען הצרכן, בעניין של נדידה.
אופיר אקוניס: אם ההצעה שלך עלולה לעכב את הדבר - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם זה מסרטן או גורם בעיות בריאותיות זה יעכב, כן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוודאי שזה מעכב.
כרמל שאמה-הכהן: הדגשתי: ובלבד שזה לא מעכב.
אופיר אקוניס: באתי לצטט אותך.
אופיר אקוניס: כפי שאמר חבר הכנסת שאמה: ובלבד שזה לא מעכב.
אופיר אקוניס: אז אנחנו נאזין לדברייך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אני לא מסכימה עם חבר הכנסת שאמה, אני חושבת - - -
אופיר אקוניס: אני מסכים אתו.
אורי מקלב: אדוני השר, קודם כול, אנחנו תמיד מחזקים את ידך במאבק על הרחבת התחרות בין החברות.
אורי מקלב: אני לא יודע מה החברות אומרות לך, אבל העם אתך בעניין הזה, זה ברור.
אורי מקלב: אני חושב שאתה באמת עושה דברים חשובים מאוד.
אורי מקלב: אני מבין שהגברת התחרות היא בשלושה מישורים.
אורי מקלב: ראשית, בנושא של המחירים, שם באמת רואים את השינוי בהגבלות שאתה נותן לחברות.
אורי מקלב: אחרי זה, נושא השירות שהחברות נותנות לאזרחים.
אורי מקלב: זה עוד נושא שאני, כיושב ראש הוועדה לתלונות הציבור, יודע שיש את שיתוף הפעולה שיש עם המשרד, אבל הדרך ארוכה עוד דברים אחרים בנושאים של החשבונות, הניתוקים, האפשרויות שנותנים לעבור מחברה לחברה ועוד ועוד.
אורי מקלב: יש נושא שלישי וזה נושא האיכות של הקליטה והטלפוניה הסלולרית.
אורי מקלב: היום אנחנו עדים לכך שיש ירידה: הניתוקים רבים יותר, יש שיבושים בקווים.
אורי מקלב: מה המשמעות של כניסה של חברה רביעית או חברה חמישית, שמתלבשות על התשתית הקיימת היום?
אורי מקלב: האם אין לזה משמעות בירידה באיכות של השירות?
אורי מקלב: האם על חשבון התחרות בנושא המחירים משלמים באיכות של הפעלת החברות האחרות?
אורי מקלב: האם יש לזה משמעות?
אורי מקלב: זו שאלה מקצועית.
אורי מקלב: אני מניח שזה לא רק ניידות בין מפעילים, אני מבין שזה גם ירחיב את השוק.
חיים רמון: התשובה היא קצרה.
חיים רמון: לא הולכים להיוולד או להגיע, לצערנו, מיליונים של תושבים חדשים בשנים הקרובות.
חיים רמון: אשר על כן, החברות החדשות – ואני מקפיד להגיד "חברות חדשות" כי המכרז הוא לשני מפעילים - יקבלו את המנויים שלהן ממאגר הלקוחות הקיימים.
חיים רמון: לכן לא יהיה עומס נוסף על הרשתות הקיימות.
חיים רמון: זה הרחבת התחרות אבל, לצערנו, בלי גידול מסיבי באוכלוסייה.
התקשורת משה כחלון: ולא על חשבון האיכות.
אורי מקלב: אבל בנושא הזה לא תהיה תחרות, זה ברור.
אורי מקלב: יש בעיה באיכות כבר היום.
אורי מקלב: אנחנו עדים רבים לניתוקים רבים ושיבושים בקווים.
התקשורת משה כחלון: אז אנסה להוסיף עוד משפט, בנוסף לסמנכ"ל ההנדסה שלנו שהשיב לך.
התקשורת משה כחלון: היום, היות שאין גידול טבעי בלקוחות, התחרות תתקיים בשני מישורים: במחיר נמוך יותר ושירות טוב יותר.
התקשורת משה כחלון: מי שירצה יותר לקוחות יצטרך לתת מחיר או שירות או שניהם.
התקשורת משה כחלון: זו התשובה.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אדבר רק על נקודה אחת, נושא הפריפריה.
חמד עמאר: 10% שאנחנו מדברים עליהם, האם נלקח בחשבון נושא הפריפריה?
חמד עמאר: שלא יקרה מה שקרה עם חברות הכבלים, שלא קיימים בפריפריה.
חמד עמאר: לדוגמה,  ביישובים הדרוזיים כמעט לא קיימות חברות הכבלים.
אופיר אקוניס: חברות הכבלים התחילו מהפריפריה ובאו למרכז.
חמד עמאר: אז היום הן לא קיימות שם.
חמד עמאר: קיימנו על זה דיון.
יצחק וקנין: נכנסו בערים, במושבים בכלל לא היה.
לאה ורון: התנאי היה בד בבד – בעיר מרכזית ובפריפריה.
יצחק וקנין: לא היו תשתיות לפחות שש שנים.
יצחק וקנין: רק אחרי כן.
אופיר אקוניס: אז זה בניגוד לחוק.
חמד עמאר: האם יהיה אותו מצב בנושא של המפעיל החדש?
קובי שמש: בפרישה של הרשת עם 10%, תהיה לו פרישה מלאה של 100% באמצעות הנדידה.
חמד עמאר: שאלתי את השר האם מתקיימת בתוך המכרז חובה לכסות את הפריפריה.
חמד עמאר: הנושא השני, האם יש תאריך לקביעת התעריף של הנדידה?
חמד עמאר: שלא יהיה מצב שלמפעילים החדשים לא יהיה מושג מה מחיר הנדידה.
יהודה סבן: עד 1 בפברואר 2012.
יהודה סבן: זה גם, פחות או יותר, המועד שאמורים להגיע ל-10%.
אתי בנדלר: לגבי הפרישה בפריפריה, הצעת החוק אינה מחייבת שזה יהיה דווקא בפריפריה.
אתי בנדלר: מדובר על 10% מכלל האוכלוסייה לכן דווקא מקום עם אוכלוסייה צפופה יותר.
אתי בנדלר: אבל ייתכן שברישיון או במכרז יש הוראות בקשר לעניין, אינני יודעת.
חמד עמאר: אני לא רוצה שזה יגיע למצב כמו בחברות הכבלים, שלא מגיעים.
התקשורת משה כחלון: יש הבדל בין פרישת תשתיות, כמו כבלים, לסלולר.
התקשורת משה כחלון: לאף חברת סלולר לא תהיה זכות קיום אם כשאני מגיע לקרית שמונה לא תהיה לי קליטה.
התקשורת משה כחלון: לכן, צא מתוך נקודת הנחה שכל חברה שמכבדת את עצמה ותרצה לקוחות לא תגיד: אתה לקוח שלי עד טבריה.
התקשורת משה כחלון: לכן יהיו חייבים לכסות.
התקשורת משה כחלון: אנחנו בעיצומו של מכרז והדברים האלה ייסגרו במכרז עצמו, לכן אנחנו לא נוגעים בזה כרגע.
התקשורת משה כחלון: אבל יהיה כיסוי לכל מדינת ישראל, בוודאות – בין אם זה פריפריה או מרכז.
אופיר אקוניס: הערות כלליות נוספות?
אופיר אקוניס: יחיאל בן-שושן, מנכ"ל חברת קשרנט, בבקשה.
יחיאל בן-שושן: אנחנו חושב שאנחנו בין שלושת המתמודדים למפעיל החדש.
יחיאל בן-שושן: אם לא סופרים את מירס אנחנו רק שני מתמודדים כרגע.
יחיאל בן-שושן: עוד חודשיים המכרז נסגר.
יחיאל בן-שושן: החוק הזה מאוד חשוב, אבל הוא לא רלוונטי.
יחיאל בן-שושן: הרבה דברים בחוק הזה לא נותנים לי שום מוטיבציה לשים 100 מיליון שקלים על המכרז.
יחיאל בן-שושן: כולם מסכימים אתי שלהקים 10% זה כמו להקים 20%.
יחיאל בן-שושן: בשנתיים הקרובות, אם אני הולך לפי תנאי המכרז, 20% אוכל להקים; 10% להקים בזמן הקרוב יהיה בלתי אפשרי.
יחיאל בן-שושן: אני מגיע מארצות הברית, שם הייתי מפעיל סלולרי.
יחיאל בן-שושן: בארצות הברית יש חוק נדידה, מחייב את כולם לתת לכולם, כמו שחברי הכנסת ברקוביץ ושאמה אמרו.
יחיאל בן-שושן: זה עוזר לכולם – עוזר ל- AT&T, עוזר לדי-מובייל, עוזר לי, משתי סיבות: הם צריכים אותי כי כיסיתי אזורים שלהם לא היה כיסוי והייתה להם מוטיבציה לעשות אתי רומינג.
יחיאל בן-שושן: הם נתנו לי מחירים טובים - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה בהסכמה או בחקיקה?
יחיאל בן-שושן: חקיקה.
יחיאל בן-שושן: החקיקה אומרת שכולם חייבים לתת לכולם במחיר סביר, ללא אפליה.
יחיאל בן-שושן: כמובן, הרגולטור יכול היה לקבוע אם המחיר הוא סביר או לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: ואם אין הסכמה על המחיר, מה המנגנון שם?
יחיאל בן-שושן: הולכים לרגולטור.
יחיאל בן-שושן: ביליתי יותר זמן בוושינגטון DC מאשר במונטנה, ששם היה הרישיון שלי, בגלל שלא תמיד קיבלתי את המחיר שרציתי.
יחיאל בן-שושן: די מובייל היו מאוד נחמדים, נתנו מחיר מאוד טוב.
יחיאל בן-שושן: עם AT&T היה צריך מלחמות.
יחיאל בן-שושן: היו כאלה שעשו לי עיכובים.
יחיאל בן-שושן: תמיד ה-FCC היו שם כדי לעזור.
כרמל שאמה-הכהן: זה הגיע למצב שהרגולטור אכן הכריע במחיר?
יחיאל בן-שושן: בדרך כלל מספיק שפניתי לרגולטור.
יחיאל בן-שושן: זה הקפיץ אותם והם נתנו לי מה שרציתי.
יחיאל בן-שושן: המנגנון טוב גם למה שחברי הכנסת שי וברקוביץ אמרו בקשר לבריאות הציבור.
יחיאל בן-שושן: אין שום סיבה בעולם שייבנו פה עוד אתרים.
יחיאל בן-שושן: יש פה 7,700 אתרים, הרישיונות של שלושת המפעילים, בסך הכול מחייבים ל- 90%.
יחיאל בן-שושן: אני, כמפעיל חדש, יותר קל לי לקנות מהם אתרים.
יחיאל בן-שושן: דיברנו על הפריפריה.
יחיאל בן-שושן: אם מחר אני יכול להקים שני מגדלים בשדרות, באופקים או בכל מקום אחר בפריפריה ולהתחיל לתת שירות ב-100 שקל, ללא הגבלה, לא מחויבות - למה לעכב את זה?