GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל חסון: רבותי, מי בעד הנוסח המוצע?
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 17 אושר.
ישראל חסון: סעיף 17 אושר, תודה.
ישראל חסון: ג'וש, תמשיך בבקשה.
יהושע פדרסן: אני חוזר לנוסח מתוך המסמך השלם.
יהושע פדרסן: סעיף 18 כבר הוצבע, ואני עובר ל-18א רבתי.
יהושע פדרסן: "הפחתה משיעורי המיחזור בשל הפרת הוראות בידי אחראי לפינוי פסולת     18א.
יהושע פדרסן: (א) בנוסף לאמור בסעיף 18(ה) המנהל רשאי לקבוע שיעור פסולת אריזות שנוצרה בתחומו של אחראי לפינוי פסולת, שלגביו הוצא צו לפי סעיף 23(א) או הוטל עליו עיצום כספי בגין אי-התקשרות עם גוף מוכר אחד לפחות לעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות מתחומו לפי סעיף 32 (א1),  תופחת משיעור פסולת האריזות שגוף מוכר חב לגביו חובת מיחזור לפי סעיף 6.     	(ב) במידה וקיימים מספר גופים מוכרים, יקבע המנהל את החלק היחסי מתוך שיעור פסולת האריזות המופחתת, כאמור בסעיף קטן (א), שניתן להפחית לכל גוף מוכר, ביחס לסך משקל חומר האריזות אשר יוצר או יובא בידי כלל היצרנים והיבואנים עליהם חלות הוראות פרק ג' לחוק.
יהושע פדרסן: "     	אני כבר מוסיף שצריך לקרוא את זה, או לראות את סעיף 55(ג) - שהסעיף הזה מוצע שהוא יהיה דחוי ל-2014.
יהושע פדרסן: לשנת 2014 הוא ייכנס לתוקף רק עם יעד המיחזור הסופי.
יהושע פדרסן: אנחנו יודעים שיש תלות בשיתוף הפעולה, בוודאי, של הרשויות המקומיות והגוף המוכר.
יהושע פדרסן: ואם יש מצב של רשות מקומית ספציפית שלמרות הפעלת סנקציות מינהליות – זה הצו לפי סעיף 23 – או למרות הטלת עיצום כספי, עדיין אין התקשרות עם הגוף המוכר, יש אפשרות למנהל לעשות איזושהי הפחתה מהשיעור שהגוף המוכר צריך לאסוף בהערכה של מהי כמות הפסולת מאותה רשות מקומית.
ישראל חסון: רבותי, התייחסויות.
אתי בנדלר: אין הערות, אפשר לאשר.
ניר ימין: עו"ד פדרסן, בהחלטה הקודמת של הוועדה תיקנו את היעדים.
ניר ימין: אתה אומר שזה יחול רק עם היעד הסופי.
ניר ימין: אני חושב שזה כבר עכשיו 1 בינואר 2015.
יהושע פדרסן: זה נכון.
יהושע פדרסן: המדרגה האחרונה היא ינואר 2015.
יהושע פדרסן: העיקרון הוא שזה נכנס בשנה של היעד הסופי.
ניר ימין: אז בסעיף 55(ג) מדובר על תחילתו של סעיף 18א רבא ב-30 ביוני 2014.
ניר ימין: זה צריך להיות 1 בינואר 2015?
יהושע פדרסן: מדויק.
אתי בנדלר: על כל פנים, על סעיף 18א אפשר להצביע as is?
ישראל חסון: אוקיי, רבותי, אנחנו מצביעים על סעיף 18א.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 18א אושר.
ישראל חסון: אין מתנגדים, הסעיף אושר.
יהושע פדרסן: סעיף 19 כבר אושר.
יהושע פדרסן: אני עובר לסעיף 20 שהוקרא בזמנו ולא אושר, ואני קורא:     " אספת יצרנים ויבואנים 20 (א) גוף מוכר יכנס, אחת לשנה לפחות, אסיפה של יצרנים ויבואנים שקשורים עימו בחוזה התקשרות ואינם בעלי מניות בגוף המוכר (בפרק זה – אסיפת יצרנים ויבואנים).
יהושע פדרסן: (ב) אסיפת יצרנים ויבואנים תהיה אורגן של הגוף המוכר, והחלטותיה יחייבו את הגוף המוכר בעניינים המפורטים בסעיף זה.
יהושע פדרסן: (ד) מצאה אסיפת יצרנים ויבואנים, על פי דיווחים שהוצגו לפניה לפי סעיף קטן (ג), כי הגוף המוכר אינו מקיים את חובות היצרנים והיבואנים הקשורים עימו, או חובות אחרות המוטלות עליו לפי כל דין, או כי קיים חשש שלא יקיים את החובות כאמור, רשאית היא לדרוש קיום ישיבה מיוחדת של דירקטוריון הגוף המוכר, בתוך תקופה שתקבע ושלא תפחת משבעה ימים, שבה יידונו העניינים המפורטים בדרישה.
יהושע פדרסן: הדרישה תובא לידיעת המנהל והחלטת הדירקטוריון תובא לידיעת אסיפת היצרנים והיבואנים והמנהל.
יהושע פדרסן: (ה) בגוף מוכר שהוא חברה פרטית תאשר אסיפת היצרנים והיבואנים מינוי שני דירקטורים אשר מתקיימים בהם תנאי סעיף 240(ב) לחוק החברות, כאילו היו דירקטורים חיצונים, שיכהנו בדירקטוריון הגוף המוכר.
יהושע פדרסן: (ו) (1) החלטת גוף מוכר על חלוקה טעונה את אישור אסיפת יצרנים ויבואנים.
יהושע פדרסן: אסיפת יצרנים ויבואנים רשאית שלא לאשר חלוקה אם סברה כי קיים חשש ממשי כי ביצוע החלוקה יפגע ביכולת הגוף המוכר לקיים את חובות היצרנים והיבואנים בהגיע מועד קיומם.
יהושע פדרסן: (2) על החלטת אסיפת יצרנים ויבואנים לעניין חלוקה אפשר לערער לבית משפט מחוזי.
יהושע פדרסן: (ז) החלטות אסיפת יצרנים ויבואנים יתקבלו ברוב קולות של חברי היצרנים והיבואנים המשתתפים בהצבעה, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות לפי סעיף קטן (ט).
יהושע פדרסן: גוף מוכר יעביר לידיעת המנהל את ההחלטות שהתקבלו באסיפת יצרנים ויבואנים.
יהושע פדרסן: (י) בסעיף זה, "חלוקה", "נושא משרה" – כהגדרתם בחוק החברות.
יהושע פדרסן: (יא) השר רשאי לפטור גוף מוכר מהוראות סעיף 20, כולן או חלקן, אם ראה כי רוב היצרנים והיבואנים שקשורים עימו בחוזה התקשרות הינם בעלי מניות בו.
יהושע פדרסן: "     אני רק מזכיר שהסעיף בעצם הוקרא והיה דיון על הסעיף.
ישראל חסון: אדוני, בבקשה.
גושן: אני מרשות ההגבלים העסקיים.
גושן: אדוני היושב ראש, יש צורך לתקן את סעיף 20(ג).
גושן: כתוב שם: "באסיפת יצרנים ויבואנים יציג הגוף המוכר את העניינים שדווחו למנהל לפי סעיף 18".
גושן: אם מסתכלים בסעיף 18(א)(2) רואים שיש דיווח פרטני על מידע פרטני שפה היצרן ופה היבואן.
גושן: בוודאי אין מקום להציג את הנתונים בפני כולם באסיפת יצרנים.
גושן: ולכן, אנו מבקשים להוסיף בסוף סעיף 20(ג): למעט כאמור בסעיף 18(א)(2), או למעט דיווחים כאמור בסעיף 18(א)(2).
גושן: גם נציגת משרד המשפטים מצטרפת לדרישה הזאת.
גושן: זה ברוח סעיף סודיות בהמשך הדרך.
ישראל חסון: אין לכם בעיה עם זה, נכון?
יהושע פדרסן: אין שום בעיה.
יהודה שגב: אנחנו, ואני גם מקווה שהגענו להסכמה עם המשרד, לגבי סעיף 20(ב) - - -
ישראל חסון: יודק'ה, אתה צריך להגיע להסכמה איתי, קדימה.
יהודה שגב: לגבי סעיף 20(ב) – דיברנו גם בדיון הקודם על העובדה שאסיפת היצרנים והיבואנים שהם יהיו האורגן שמחייב את הגוף המוכר, או את האסיפה הכללית, אנחנו מבקשים שזה יסויג לסעיפים 20(ה) ו-20(ו).
רוני טלמור: למה (ד) לא?
יהודה שגב: כי זה אומר שאתם מתערבים למעשה באופרציה.
יהודה שגב: הוא מתערב באופרציה של הגוף המוכר, ולכן אנחנו חושבים ש-(ד) לא.
יהודה שגב: בשביל מה צריך את הדירקטוריון אם אסיפת היצרנים מחליטה על הכול, או מורה?
רוני טלמור: כתוב שהיא רשאית לדרוש התכנסות של הדירקטוריון.
יהודה שגב: אם היא רשאית אז היא תדרוש.
רוני טלמור: אבל, צריך שגם יקיימו את זה.
רוני טלמור: למה שזה לא יחייב את הגוף המוכר?
יהודה שגב: כי אנחנו מייצרים פה אורגן בלתי ברור בשום חברה שבו הלקוחות מורים את הדירקטוריון ואת ההנהלה מה לעשות.
יהודה שגב: אני חושב שאנחנו הגענו להסכמה עם השר באייר-פורט סיטי על העניין הזה, ואני לא מבין מה ההתעקשות.
יהודה שגב: איפה נמצא מצב שבו הלקוחות מורים לדירקטוריון מה לעשות?
ישראל חסון: הוא צודק, ורוני אומרת: נכון שהוא צודק, אבל אני רוצה את המצב הזה.
רוני טלמור: לא, אני אשמח להסביר.
רוני טלמור: בעקבות הדיון הקודם שהיה בסעיף הזה, ישבתי עם המשרד להגנת הסביבה, והגענו לסיוגים די משמעותיים של הסמכויות של האסיפה הזאת – בעצם לפי בקשת התעשיינים.
רוני טלמור: אבל, מה שחשוב לי לגבי סעיף קטן (ב) שיהיה ברור שכאשר הגוף הזה מקבל החלטה היא מחייבת.
רוני טלמור: סעיף קטן (ה) וסעיף קטן (ו) הם כמובן סעיפים שיש לפיהם סמכות.
רוני טלמור: אבל, בסעיף קטן (ד), למשל, יש סמכות נוספת.
רוני טלמור: סעיף קטן (ב) אמור להגדיר את האורגן המוכר, ולקבוע שכאורגן יש לה סמכות החלטה מחייבת.
רוני טלמור: אם נסרוק את הסעיפים נראה שבסעיף קטן (ד) יש סמכות שאמורה להיות מחייבת, לדרוש קיום ישיבה של הדירקטוריון.
רוני טלמור: אנחנו ויתרנו שם על סמכות לתת הוראות – זה מחוק כפי שאפשר לראות.
רוני טלמור: אבל, נותרת סמכות לדרוש דיון בדירקטוריון, והסמכות הזאת אמורה להיות מחייבת.
רוני טלמור: לכן, להבנתי, סעיף קטן (ב) אמור להתייחס גם לזה.
רוני טלמור: יש את (ה) ו-(ו) שכבר נאמר, וסעיף קטן (ז) הוא סעיף פרוצדוראלי.
רוני טלמור: בסעיפים (ז), (ט) ו-(י) באמת אין שם סמכויות.
רוני טלמור: מבחינתי זה בסדר שזה יהיה (ד), (ה) ו-(ו).
רוני טלמור: ולכן, אני גם לא מבינה מה הבעיה לכתוב: בעניינים המפורטים בסעיף זה.
רוני טלמור: זה בדיוק אותו הדבר מבחינה משפטית.
רוני טלמור: אין פה הבדל.
ישראל חסון: יודק'ה, מה הבעיה?
גלעד ארדן: יודק'ה, על מה המחלוקת?
גלעד ארדן: מוחקים שם את: רשאית היא להורות ...
יהודה שגב: אני אבקש תיקון, ואני יודע שזה ירגיז אתכם.
יהודה שגב: אבל, מה לעשות?
יהודה שגב: אני אקבל את (ד).
יהודה שגב: אני רק מבקש לשנות את המילים: "לא תפחת משבעה ימים" לזמן סביר.
יהודה שגב: 30 ימים זה נראה סביר.
יהודה שגב: למעשה, האסיפה יכולה לדרוש תוך שבעה ימים לכנס.
ישראל חסון: לא תפחת משבעה ימים.
קריאה: היא יכולה יותר גם.
ישראל חסון: היא לא יכולה לדרוש ממך שתקיים דיון בפחות משבוע.
יהודה שגב: אה, לא תפחת.
יהודה שגב: סליחה, אני חוזר בי.
גלעד ארדן: אני רק אומר לך שלפני שתגישו רביזיות, גם על מה שקודם, אני מציע שתעשו חושבין עוד יותר לעומק ותבינו שגם בסעיף הקודם אתם לא צודקים.
גלעד ארדן: אני מציע לכם באמת לחשוב על זה לעומק, גם אם עורכי דין מסוימים אומרים מה שהם אומרים.
ישראל חסון: מה שהשר מנסה להגיד לך: איפה שאתה לא מסכים איתו, תעצור, תחשוב איפה אתה טועה.
גלעד ארדן: לא, לא תמיד.
גלעד ארדן: לא ככלל, גם אני טועה.
גלעד ארדן: אבל, לא בשני המקרים האחרונים.
רוני טלמור: יש שתי הבהרות שהייתי מבקשת להבהיר לגבי הסעיף.
רוני טלמור: הבהרה אחת לגבי סעיף קטן (ה): בגוף מוכר שהוא חברה פרטית.
רוני טלמור: אני לא רוצה שתיווצר אי הבנה כאשר זו חברה לתועלת הציבור, אם היא גם פרטית או לא.
רוני טלמור: הכוונה כאן למצב שבו אין חובה למנות דח"צים מכוח היות החברה חברה ציבורית.
רוני טלמור: יותר מדויק לכתוב: בגוף מוכר שאינו חברה ציבורית תאשר אסיפת היצרנים.
רוני טלמור: אני מבקשת שההבהרה הזאת תיאמר.
רוני טלמור: הכוונה שהחובה הזאת תהיה בכל מצב שבו אין דח"צים מכוח הוראות הכלליות של חוק החברות.
אתי בנדלר: את מציעה שיהיה כתוב: בגוף מוכר שאינו חברה ציבורית.
רוני טלמור: כן, שלא תהיה תקלה פה.
רוני טלמור: הערה נוספת לגבי סעיף קטן (יא) לגבי הפטור.
רוני טלמור: הפטור אמור להיות בשני תנאים.
רוני טלמור: אחד מהם רשום ואחד מהם פשוט נשמט, ומבחינתי מדובר בטעות.
רוני טלמור: תנאי אחד זה באמת שרוב היצרנים והיבואנים שקשורים עימו הם בעלי מניות.
רוני טלמור: אבל, התנאי השני צריך להיות שגם כל יצרן ויבואן יכולים להיות בעלי מניות.
רוני טלמור: עד כמה שאני מבינה, זה מודל שהתעשיינים מדברים עליו בהקשר של עצמם.
רוני טלמור: צריך למצוא איזשהו נוסח שאומר שהם יכולים להיות בעלי מניות, ושזה בתנאים סבירים.
רוני טלמור: לא שהבעלויות מניות היא מחייבת השקעה מאוד מאוד גדולה - בתנאים סבירים וגם שוויוניים.
יוגב גרדוס: משרד האוצר העביר נוסח כזה.
יוגב גרדוס: הוא תואם גם עם משרד המשפטים וגם עם המשרד להגנת הסביבה.
יוגב גרדוס: אני לא מבין למה זה לא שולב.
אתי בנדלר: האם אתה יכול להכתיב לנו את הנוסח?
אתי בנדלר: האם הוא בפניך?
יוגב גרדוס: העברתי אותו לגו'ש.
יוגב גרדוס: אבל, אני יכול.
גלעד ארדן: מתי העברתם?
יוגב גרדוס: בישיבה שקיימת עם אייל אפשטיין.
יוגב גרדוס: ביום חמישי העברנו במייל.
יוגב גרדוס: יכול להיות שזה נפל, אני יכול להכתיב.
אתי בנדלר: על כל פנים, האם זה נוסח 	שנותן ביטוי להערת הגברת טלמור?
יוגב גרדוס: כן.
יוגב גרדוס: הנוסח הוא: השר רשאי לפטור גוף מוכר מהוראות סעיף 20, כולן או חלקן, אם ראה כי כל יצרן או יבואן הקשור איתו בחוזה התקשרות יכול על פי תקנון ההתאגדות של אותו גוף מוכר להיות בו בעל מניות בתנאים שהשר מצא כי הם תנאים סבירים בנסיבות העניין, ובנוסף רוב היצרנים והיבואנים שקשורים עימו בחוזה התקשרות הינם בעלי מניות בו.
גלעד ארדן: אני ישבתי ביום חמישי – באיזה יום ישבנו עם האוצר?
גלעד ארדן: – הנושא אפילו לא עלה, אז אני לא יודע על מה אתה מדבר.
גלעד ארדן: אבל, אם זה נשמע לכם סביר אז זה מקובל.
קריאה: זה נשמע בסדר גמור.
ישראל חסון: רבותי, עוד הערות, תודה רבה.
ישראל חסון: גברתי, על מה אנחנו מצביעים?
אתי בנדלר: סעיף 20, ובו השינויים הבאים: בסעיף קטן (ג) בסיפה יבוא: למעט הפרטים לפי סעיף 18(א)(2).
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ה) בגוף מוכר שאינו חברה ציבורית.
אתי בנדלר: ובסעיף קטן (יא) עם התוספות או ההבהרות שנמסרו כאן כפי שינוסח בסוף, זאת אומרת, הפטור מותנה בכך שכל היצרנים והיבואנים יכולים להפוך לבעלי מניות.
ישראל חסון: אוקיי, אנחנו מצביעים על הנוסח עם התיקונים.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 20 אושר עם התיקונים.
יהושע פדרסן: "סעיף 21 – נציג המנהל 	(א)  הזמנה לישיבות דירקטוריון הגוף המוכר וועדות הדירקטוריון וכן לישיבות של אסיפת יצרנים ויבואנים, תימסר למנהל, והוא רשאי לשלוח לכל ישיבה כאמור נציג מטעמו, שיהיה רשאי להשתתף בישיבה אך לא תהיה לו זכות הצבעה בה.
יהושע פדרסן: (ב) הנציג האמור בסעיף קטן (א) יהיה רשאי לדרוש קיום ישיבת דירקטוריון, ועדת דירקטוריון או אסיפת יצרנים ויבואנים ולבקש לכלול נושא בסדר היום של הישיבה וכן לבדוק את מסמכי הגוף המוכר, רישומיו ונכסיו, לקבל העתקים לפי סעיפים 98 (ב)(2) ו-(ד), 99(3) ו-265 לחוק החברות בהתאמה.
יהושע פדרסן: "     	זה איזשהו מודל שנמצא במספר חוקים אחרים שקשורים לבנקאות.
יהושע פדרסן: מוצע לאמץ את המודל הזה – לאפשר את יכולת הפיקוח של המנהל על הגוף המוכר.
ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 21 כנוסח המוצע.
ישראל חסון: ה צ ב ע ה  						בעד  - רוב 						מתנגדים – אין 						נמנעים – אין 						סעיף 21 אושר.
ישראל חסון: אנחנו מאשרים אותו, אין מתנגדים.
ישראל חסון: בבקשה, סעיף 22.
יהושע פדרסן: " פרק ה': הוראות לעניין הפרדה, איסוף, פינוי והטמנה של פסולת אריזות      קביעת הסדרים לעניין הפרדת פסולת אריזות ולעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות מופרדת וחובת התקשרות עם גוף מוכר.
יהושע פדרסן: 22 (א) אחראי לפינוי פסולת יקבע הסדר לעניין הפרדת פסולת אריזות מפסולת אחרת, בתחומו (בחוק זה – הסדר להפרדת פסולת אריזות) וכן הסדר לעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות שהופרדה כאמור (בחוק זה – הסדר לאיסוף ופינוי של פסולת אריזות מופרדת).
יהושע פדרסן: (ב) אחראי לפינוי פסולת יהיה אחראי לביצוע הפרדת פסולת אריזות ואיסוף ופינוי של פסולת אריזות מתחומו, בהתאם להסדר שנקבע לעניין זה לפי סעיף קטן (א) ולהוראות לפי חוק זה; לשם קיום חובתו כאמור, יתקשר אחראי לפינוי פסולת בחוזה התקשרות עם גוף מוכר אחד לפחות, ואולם אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע מאחראי לפינוי פסולת להתקשר גם עם יצרן או עם יבואן שקיבל פטור חובת התקשרות לפי סעיף 9(ה), לשם ביצוע איסוף ופינוי של פסולת האריזות של המוצרים הארוזים או של אריזות השירות שייצר או שייבא.
יהושע פדרסן: (ג) השר רשאי לקבוע אמות מידה לעניין קביעת הסדר להפרדת פסולת אריזות או הסדר לאיסוף ופינוי של פסולת אריזות מופרדת לפי סעיף קטן (א); לעניין זה רשאי השר לקבוע כי הפרדת פסולת אריזות יכול שתהיה במעורב עם פסולת אחרת בעלת מאפיינים דומים.
יהושע פדרסן: בקביעת הוראות לפי סעיף קטן זה, ישקול השר, בין היתר, אם עלולה להיגרם פגיעה משמעותית בכמות ובאיכות של פסולת אריזות ופסולת אחרת בעלת מאפיינים דומים הממוחזרת ערב תחילתו של חוק זה.
יהושע פדרסן: הוראות לפי סעיף קטן זה בכל הנוגע לרשויות מקומיות ייקבעו בהסכמת שר הפנים.
יהושע פדרסן: (ג1) אין בקביעת אמות מידה על ידי השר לעניין עירוב פסולת אריזות עם פסולת אחרת בעלת מאפיינים דומים, כאמור בסעיף קטן (ג), בכדי להרחיב את חובת המימון לגבי פסולת אריזות, כאמור בסעיף 17(א); (ד1) השר רשאי לקבוע, בצו, באישור שר האוצר, על פי המלצת ועדת מחירים, את המחירים לעניין התקשרות עם גוף מוכר לשם ביצוע איסוף ופינוי של פסולת אריזות מופרדת, לפי הוראות סעיף קטן (ב).
יהושע פדרסן: (ד2) ועדת מחירים תהיה בת ארבעה חברים, כמפורט להלן:    	(1) שני עובדי משרד האוצר שימנה המנהל הכללי של משרד האוצר, ואחד מהם יהיה יושב ראש הועדה; 	(2) שני עובדי המשרד להגנת הסביבה שימנה המנהל הכללי של המשרד להגנת הסביבה;     (ד3) המלצה ראשונה של ועדת מחירים לשר, כאמור בסעיף קטן (ד1), תינתן תוך 90 יום מיום תחילתו של חוק זה.
יהושע פדרסן: (ה) הסמכויות הניתנות לשר הפנים לגבי חוקי עזר לפי סעף 258 לפקודה העיריות, סעיף 22 לפקודת המועצות המקומיות, וסעיף 14 לחוק איגודי ערים, התשט"ו-1955, יהיו נתונות לשר לעניין חוק עזר בדבר הסדר להפרדת פסולת אריזות או הסדר לאיסוף ופינוי של פסולת אריזות, שקבע אחראי לפינוי פסולת שהוא רשות מקומית בהתאם להוראות לפי סעיף זה.
יהושע פדרסן: "     	כמו שאמרנו, מול החובות הגוף המוכר, סעיף 22 מפרט את החובות של הרשויות המקומות הן בהיבטים של הרשות המקומית לגבי תחום השיפוט שלה מול התושבים - ההסדרים שהיא קובעת מחייבים מול התושבים ועסקים בתחומה - והן החובות של הרשות המקומית מול הגוף המוכר.
גלעד ארדן: יש לי רק הבהרה – שהאוצר יציג לגבי לוח הזמנים מתי ועדת המחירים, אין לי מושג איך זה קורה.
גלעד ארדן: אני מתנצל, היה לנו פה סיכום עם האוצר לדחות את לוחות הזמנים כך שוועדת המחירים תוכל לפעול רק לאחר שהתקיים - לפחות שניתנה האפשרות לשלטון המקומי ולתעשיינים, למרות שהם לא צופים שהם יגיעו להסכמות כי הפערים שם הם די גדולים.
גלעד ארדן: בכל זאת, לאחר שיוקם גוף מוכר ויקבל הכרה תינתן לו - - -     	האם יש לך את הנוסח כאן?
יוגב גרדוס: קודם כל, כנראה שהיתה אי הבנה.
יוגב גרדוס: הגענו להסכמה בשלושה נושאים, ואחר מהם תיקנו קודם.
ישראל חסון: יש לכם בעיה בתקשורת של המיילים מיום חמישי?
אתי בנדלר: האמת היא שיש כנראה אינטראקציה עם כל כך הרבה גופים שזה קורה.
יוגב גרדוס: זה מובן, יש הרבה נוסחים שרצים.
גלעד ארדן: השינוי פה הוא לא דרמטי, זה רק דחייה בלוח הזמנים מתי ועדת המחירים תצטרך לומר את דברה.
יוגב גרדוס: יש את התיקון שעשינו קודם, תיקון בסעיף 11 שגם הגענו אליו בהסכמה וכבר הצבענו, ואני לא יודע אם זה שולב ברביזיה או לא.
יוגב גרדוס: התיקון השלישי זה מה שהשר אמר עכשיו.
אתי בנדלר: אולי תציג מה הבקשה.
גלעד ארדן: תציג את מה שכרגע.
גלעד ארדן: ומה שעוד לא – אם יהיה צורך נעשה רביזיה.
יוגב גרדוס: במקום מיום תחילתו של חוק זה, מיום ההכרה בתאגיד, בגוף המוכר.
אתי בנדלר: מיום הכרה בגוף מוכר ראשון.
יוגב גרדוס: כמו שהשר אמר, זאת לצורך מיצוי המשא ומתן.
יוגב גרדוס: אנחנו יכולים לדעת מה יהיו התוצאות שלו, אבל בכל זאת.
יוגב גרדוס: אני רוצה לציין שהעבודה המקצועית בוועדת המחירים תחל עוד לפני, מרגע יום החוק.
יוגב גרדוס: אבל, אנחנו לא רוצים לקבוע מחיר 90 יום מתחילת החוק.
אתי בנדלר: אבל, זה יהיה 90 ימים בכל מקרה.
יוגב גרדוס: 90 ימים מיום ההכרה בתאגיד.
אתי בנדלר: מיום ההכרה הראשונה בגוף מוכר.
יוגב גרדוס: שזה כנראה אחרי 90 יום מתחילת - - -
אתי בנדלר: הכרה ראשונה בגוף מוכר.
גמי ברזילי: אנחנו סבורים שגם נציג משרד הפנים צריך להיות בוועדה הזאת.
גלעד ארדן: הרכב ועדת מחירים זה דבר ידוע ומקובל.
גלעד ארדן: במקרה הזה זה תואם עם משרד האוצר.
גלעד ארדן: החישוב שם הוא בעיקר כלכלי ומבוסס על עלויות ריאליות.
גלעד ארדן: בוודאי שבפני ועדת המחירים יופיעו נציגי שני הצדדים, והוועדה תחשב את העלויות הריאליות של המיון וההפרדה בהתאם לאיכות הפסולת שיש בכל רשות.
גלעד ארדן: הרעיון הוא הרי שיהיה פה מנגנון אובייקטיבי.
אהד אורנשטיין: לסעיף (ד2), לצרף את נציג תמ"ת לוועדת מחירים - יש לנו ועדת מחירים, יש לנו מפקח על המחירים.
אהד אורנשטיין: יש לנו ועדות שקובעות מחירים של תשומות בתעשייה.
ישראל חסון: הדיון הזה בהרכב הוא דיון פנים ממשלתי.
ישראל חסון: השאלה שלי היא האם יש עמדה מוסכמת?
ישראל חסון: השר אמר כבר את עמדתו.
ישראל חסון: אני שואל שאלה מאוד מאוד פשוטה.
ישראל חסון: אתה תוכל להופיע בפני הוועדה ולהגיד את הנימוקים, ומשרד הפנים יוכל להופיע בפני הוועדה.
ישראל חסון: בסוף -  - -
גלעד ארדן: אתה צודק, אם משרד האוצר לא מתנגד שיתווסף נציג לתמ"ת ונציג לפנים, אז אני גם לא מתנגד.
אתי בנדלר: אבל, הם לא יהיו חברים בוועדת המחירים.
אתי בנדלר: הם יהיו משקיפים, אלא אם כן אתם מתקנים את זה כבר עכשיו.
קריאה: הכוונה שיהיו חברים.
גלעד ארדן: הוועדה הזאת היא ועדה שקיימת באופן קבוע באוצר.
גלעד ארדן: לא לי לקבוע מה יהיה הרכבה.
גלעד ארדן: אני חושב שזה הרכב מאוזן שאין לו שום אינטרס – שניים אוצר, ושניים הגנת סביבה.
יוגב גרדוס: על פניו אנחנו לא רואים צורך להוסיף חברים נוספים.
יוגב גרדוס: אם יש דרישה חד משמעית, אני יכול לבדוק את הנושא.
יוגב גרדוס: אבל, אני לא יכול להחזיר תשובה עכשיו.
אהד אורנשטיין: בוועדת המחירים של האוצר משתתף נציג התמ"ת בדרך כלל.
ישראל חסון: הדבר הזה היה צריך להיות סגור ומוסכם לפני שהגענו לחדר הזה, נכון?
גלעד ארדן: זאת הערה שלא עלתה במהלך - - -
אהד אורנשטיין: זה הועלה בפנינו.
אהד אורנשטיין: בגלל קשיי תקשורת זה לא הועבר למשרד להגנת הסביבה.
אהד אורנשטיין: אבל, שאלו אותנו את השאלה הזאת.
אהד אורנשטיין: עקרונית אמרנו כן.
אהד אורנשטיין: פיזית זה לא התקיים בגלל קשיי תקשורת.
ישראל חסון: לי יש שני עוזרים פרלמנטרים שאני יכול לחלק אותם רק לארבעה משרדים – תחליטו.
אהד אורנשטיין: אם אין התנגדות למשרד להגנת הסביבה, אני לא רואה סיבה למנוע נציג תמ"ת.
ישראל חסון: הוועדה היא ועדה של משרד האוצר.
אוהד אורנשטיין: אנחנו שותפים קבועים בה.
גלעד ארדן: אדוני היושב ראש, אם אפשר להצביע על זה כמו שזה.
גלעד ארדן: נציג האוצר יצא ויבדוק אם מקובל באוצר שיתווסף נציג למשרד הפנים ול- - -
יוגב גרדוס: אתם מבקשים להוסיף נציג של משרד התמ"ת, נכון?
גלעד ארדן: לא, אחד תמ"ת ואחד משרד הפנים.
שי בקל: אני מקווה שעכשיו הזמן להעיר את ההערה שהערתי קודם ביחס לאותם גופים שכבר פעילים היום בתחום המיחזור, לפחות בתחום של מיחזור קרטונים.
שי בקל: בסעיף קטן (ב) דרושה הבהרה שהרשות המקומית, אם היא תחפוץ בכך, תוכל להמשיך ולהתקשר איתם.
שי בקל: בצורה הזאת אנחנו גם נקדם את יעדי המיחזור.
שי בקל: גם נקל על הגוף המוכר וגם נקל על הרשות המקומית.
שי בקל: הנוסח הקיים בהחלט יכול להתפרש כנוסח שמתיר לרשות המקומית להתקשר עם הגוף המוכר, ומתיר לה להתקשר עם יצרן שקיבל פטור.
שי בקל: אבל, לא מתיר לה להתקשר עם מפעל שכבר היום פועל וממחזר פסולת אריזות מסוג מסוים.
אתי בנדלר: הוא חשב שיש לזה מענה בסעיף מסוים, אבל הסעיף המסוים הזה לא נותן מענה להערה.
שי בקל: ההצעה שלנו היא לקבוע תוספת בסוף סעיף קטן (ב), ואני אקריא את הסעיף עם התוספת.
שי בקל: אני מקריא את הסייג: ואולם אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע מאחראי לפינוי פסולת להתקשר גם עם יצרן או עם יבואן שקיבל פטור מחובת התקשרות לפי סעיף 9(ה), לשם ביצוע איסוף ופינוי של פסולת האריזות של המוצרים הארוזים או של אריזות השירות שייצר או ייבא, וכן עם גורם שעיסוקו באיסוף ומיחזור פסולת אריזות.
יהודה שגב: בשביל מה צריך גוף מוכר?
יהודה שגב: אני לא מבין את העניין.
שי בקל: צריך גוף מוכר כדי שהגוף המוכר ייקח על עצמו מנדטורית התחייבויות.
שי בקל: אבל, זה לא אומר שמי שהיום פועל וממחזר, ועשה את זה באופן וולונטארי ולא בהוראת חוק, לא יוכל להמשיך ולעשות את זה.
שי בקל: מדוע למדר אותו מהעיסוק בתחום הזה?
יהושע פדרסן: אבל, אין צורך בתוספת הזאת.
יהושע פדרסן: רשות מקומית יכולה לקבוע את ההסדר-  - -
שי בקל: לא, אבל כתוב במפורש שהיא מחויבת להתקשר עם הגוף המוכר, וגם כתוב במפורש עם מי היא רשאית בכל זאת להתקשר שהוא לא גוף מוכר.
שי בקל: ההסדר הזה יוצר מצב שבו פרשנות סבירה של הסעיף – אני מסכים שזה לא הפרשנות הרצויה שלו – היא שאי אפשר להתקשר עם גוף אחר.
יהושע פדרסן: לא, לא.
יהושע פדרסן: אני רק מציין שהביצוע בפועל  ברוב ודאי של המקרים יתבצע על-ידי קבלני ביצוע הן מול הרשות המקומית, והן מול הגוף המוכר.
יהושע פדרסן: יש משהו שהרשות המקומית אומרת שאת זה היא תבצע בפועל, והיא תעשה את זה באמצעות קבלני ביצוע שהם מן הסתם אותן חברות איסוף קיימות ונוספות שיהיו, וגם הגוף המוכר כאשר הוא יישם את זה יעשה זאת באמצעות קבלני ביצוע.
יהושע פדרסן: שום דבר לא מונע לא מהרשות המקומית ולא מהגוף המוכר להתקשר עם כל אחד – כל אחד לפי הכללים שהוא יקבע.
ישראל חסון: מה השוני בסטאטוס שלך על פני כל קבלן אחר לאיסוף אשפה?
ישראל חסון: הוא גם כן השקיע בציוד.
שי בקל: לא במיחזור פסולת אריזות מהסוג הזה.
שי בקל: ולכן, הוראות החוק שקובעות לרשות המקומית חובת התקשרות מסוימת לא חלות על אספנים של פסולת אחרת.
שי בקל: החוק הזה עוסק בפסולת מסוגים מסוימים, הוא לא עוסק בפסולת בכלל.
ישראל חסון: אתה בהגדרת הרשות המקומית קבלן איסוף פסולת.
ישראל חסון: אם במקרה הזה יהיה אריזות או פסולת רטובה, אתה קבלן לאיסוף מבחינתה, אמת?
שי בקל: אנחנו לא רק אוספים, אלא גם ממחזרים כבר היום.
שי בקל: זה איסוף ומיחזור.
שי בקל: ואני אומר שוב, כשהפסולת היא פסולת שהחוק לא חל עליה, אז הרשות המקומית חופשית להתקשר עם מי שהיא רוצה.
שי בקל: כשהפסולת היא פסולת מהסוג שהחוק חל עליה, וזאת הפסולת שבה אנחנו מטפלים בה היום, אז החוק קובע לה עם מי מותר לה להתקשר.
שי בקל: הוא גם קובע סייג לחובת ההתקשרות, והוא יוצר רשימה סגורה של גופים שאיתם אפשר להתקשר.
שי בקל: אם זה לא המצב אז אין שום בעיה להבהיר את זה.
שי בקל: לסעיף יש שני חלקים: חובת התקשרות עם גוף מוכר, וסייג שאומר: על אף האמור שיש חובת התקשרות עם גוף מוכר, מותר להתקשר גם עם גורם אחר שזה יצרן שקיבל פטור.
שי בקל: ומה עם מי שאיננו יצרן שקיבל פטור והרשות המקומית רוצה להתקשר איתו כי זה יעיל לה למחזר בצורה הזאת?
יהושע פדרסן: אז היא תעשה את זה.
אתי בנדלר: מכוח מה?
אתי בנדלר: אולי תסביר מה משמעות הסעיף המוצע, ג'וש.
יהושע פדרסן: אני חושב שראוי להבהיר שנקודת המוצא היא שלרשות המקומית יש סמכות לקבוע את הסדרי הטיפול בפסולת, על כל הפסולת, בשטח שיפוטה.
יהושע פדרסן: אני אומר בזהירות, אם עולה מזה איזשהו ניסיון להתנות על הסמכות של הרשות המקומית אז צריך לשים לב.
יהושע פדרסן: ברירת המחדל היא הרשות המקומית.
יהושע פדרסן: היא קובעת לגבי הפסולת מה מזה היא תבצע בעצמה, ומה היא תסדיר מול הגוף המוכר לבצע.
אתי בנדלר: לרבות לגבי פסולת אריזות?
יהושע פדרסן: בוודאי לגבי פסולת אריזות.
גלעד ארדן: אני רוצה להסביר.
גלעד ארדן: מה שהם מציעים, ואני לא יודע מי האדון ואת מי הוא מייצג - -
שי בקל: את ק.מ.מ ואת טל-אל.
גלעד ארדן: - - חותר תחת כל החוק, למעשה.
גלעד ארדן: ואם אתה מדבר על מודל כלכלי אני אסביר למה אני מתכוון.
גלעד ארדן: כל יצרני המזון לא קמו בוקר אחד – כפי שהוא לא קם, אגב – והחליטו שבא להם לאסוף אריזות ולמחזר אותן.
גלעד ארדן: האדון עושה את זה כי יש מי שמשתמש ומרוויח בזה מזה כסף.
גלעד ארדן: הוא לא ארגון סביבתי שעושה את זה לשם שיפור כדור הארץ.
גלעד ארדן: אם זה היה גם, הייתם אוספים גם בשלומי.
קריאה: אוסף בשלומי.
גלעד ארדן: בדקתי עם ראש העיר.
גלעד ארדן: הוא אומר שאתה לא אוסף אצלו.
גלעד ארדן: כנראה שיש איזה אי הבנה ביניכם.
גלעד ארדן: אנחנו באים עכשיו אל כל התעשייה הישראלית ואומרים להם: חובתכם לאסוף ולמחזר.
גלעד ארדן: ואם לא – תשלמו קנסות של מיליוני שקלים.
גלעד ארדן: הם אומרים: בסדר, אנחנו מוכנים – נציית, רק  תוודא שהרשות המקומית גם תהיה חייבת להתקשר איתנו.
גלעד ארדן: לגבי השאלה כמה נשלם לה?
גלעד ארדן: או שנגיע להסכמה בזה, ואם לא – המדינה תחליט עבורנו.
גלעד ארדן: מה הם אומרים?
גלעד ארדן: תיתן אפשרות לרשות המקומית על אף מה שאמרת שהיא צריכה להתקשר כדי להבטיח שבאמת הם יוכלו לעמוד בדרישות החוק אם הם יעמידו את כל האמצעים הכספיים לכך.
גלעד ארדן: הוא אומר: לא, תן אפשרות לרשות המקומית גם להגיד להם לא, ולהמשיך את ההתקשרות שלהם איתנו, ואז הם בידיים שלהם.
גלעד ארדן: אני אומר לא.
גלעד ארדן: הם צריכים לעמוד בחובות שלהם, ואם לא - הם ישלמו מיליונים.
גלעד ארדן: והם לאחר מכן ינהלו משאים ומתנים עם חברות כמוהם שכבר יש להם יתרון גדול כי יש להם תשתית, ומן הסתם הם יכולים להציע את המחיר הכי אטרקטיבי לתעשיינים.
גלעד ארדן: אני הוספתי להם עוד לקוח אחד גדול כלל ארצי.
גלעד ארדן: זה כל התעשיינים שצריכים עכשיו חברות כמוהם.
גלעד ארדן: אבל, אני לא מוכן לתת להם יתרון תחרותי כל כך משמעותי שהם יהיו בידיים שלהם.
גלעד ארדן: ולכן, אני חושב שצריך לשמור על הסעיף כמו שהוא, ותהיה תחרות אחר כך מי יספק לתאגיד הזה את השירותים.
שי בקל: מה שאוספים הגורמים הקיימים ירד מהיעדים של התאגיד המוכר, כך שהתאגיד המוכר לא ייפגע.
שי בקל: הרי אתה רוצה להגיע ליעד כולל.
גלעד ארדן: אתה רוצה שרק איסוף של חומר איכותי, חומר גלם שיש לו יתרון כלכלי, אפשר יהיה לעשות בו.
גלעד ארדן: הם יתעסקו רק בבררה.
גלעד ארדן: זה נשמע לך הגיוני?
שי בקל: לא, אני רק לא רוצה שתמנעו באופן גורף מאיתנו לעסוק במקצוע מסוים ובתחום מסוים.