GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחיאל בן-שושן: למה לחכות עד שיהיו 10%?
יחיאל בן-שושן: מחר אני יכול, באיזושהי קונסטלציה ועם הרגולציה, להקים שני מגדלים, לקבל הסכמי רומינג עם כולם ומחר למכור שירות בשדרות ואז יראו שאפשר למכור ב-100 שקלים.
יחיאל בן-שושן: לא אוכל למכור לאף אחד באופקים או בעפולה אם הוא לא יכול להשתמש בשירות שלי.
יחיאל בן-שושן: לכן החוק הזה קצת בעייתי.
יחיאל בן-שושן: שלחנו אתמול הצעה הרבה יותר פשוטה: להוריד את המגבלה של 10%, להפוך את זה להדדי.
יחיאל בן-שושן: בסך הכול שינויים מאוד קטנים בהצעת החוק הקיימת.
יחיאל בן-שושן: אם החוק עובר כמו שהוא היום, המוטיבציה שלנו להשתתף במכרז הזה היא לא רלוונטית.
לאה ורון: אדוני מודע לזה שהצעה שנשלחת לוועדה ביום ראשון ב-19:17 בערב, קצת קשה להעביר אותה לכל חברי הוועדה ולקוות שכולם יקראו הן את המכתב הארוך שלכם והן את ההצעה?
יחיאל בן-שושן: אני מסכים.
יחיאל בן-שושן: חזרתי לארץ לפני שלושה חודשים, שבועיים לפני שהמכרז פורסם.
יחיאל בן-שושן: עד שלמדתי את השוק בארץ לקח לי זמן.
יחיאל בן-שושן: שכרתי עשרות מהנדסים, כבר בזבזנו מאות אלפי שקלים, ופתאום הבנו שנכנסו למשחק מכור.
יחיאל בן-שושן: אם אתה לא מירס, אין לך סיכוי להקים 10% רשת.
יחיאל בן-שושן: אתה חייב להיות מירס, שכבר יש לה 500 אתרים, או אני לא יודע בדיוק כמה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להסביר את הנקודה הזאת קצת יותר לעומק?
כרמל שאמה-הכהן: למה זה תפור למירס?
יחיאל בן-שושן: למירס אין שום בעיה להקים מחר 10% רשת.
יחיאל בן-שושן: יש לה אנטנות, היא לא צריכה אישורים, היא לא צריכה בעיות בריאות.
יחיאל בן-שושן: אני הלקוח של החוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: למירס יש, זכותם שיהיה להם.
כרמל שאמה-הכהן: למה לך אין את זה?
יחיאל בן-שושן: כדי להקים 10%, מחר אני צריך להגיש בקשה ל-200 אתרים.
יחיאל בן-שושן: לקבל אישור על 200 אתרים או 400 אתרים ייקח בדיוק אותו זמן.
יחיאל בן-שושן: הרישיון שלי מבקש ממני לתת 20% תוך שנתיים, אז למה לא להגיד שאהיה חייב לעמוד בתנאי הרישיון וזהו.
יחיאל בן-שושן: אני עצמי חתמתי הסכמי רומינג עם סלקום ואורנג'.
יחיאל בן-שושן: שלא יעבדו עלינו - זו חתימה מאוד פשוטה.
יחיאל בן-שושן: אפילו לא אני חתמתי, המזכירה שלי חתמה.
יחיאל בן-שושן: זה הסכם סטנדרטי, לא צריך עורכי דין.
יחיאל בן-שושן: גם עם שני אתרים אני יכול לכסות עיר כמו שדרות, עם 20,000 תושבים, למכור ב-100 שקל ללא הגבלה ולהתחיל למכור.
התקשורת משה כחלון: יש לי רק תשובה אחת: ישראל זה לא אמריקה.
יחיאל בן-שושן: אני לא אומר שלא בונים.
יחיאל בן-שושן: הרישיון מחייב אותי לבנות, הוא מחייב אותי להרים 20%.
התקשורת משה כחלון: אתה משתתף במכרז, אני לא יכול לנהל אתך משא ומתן, בטח לא פה.
יחיאל בן-שושן: הולכים לעשות חוק שיגביל אותי.
התקשורת משה כחלון: אתה בסדר גמור.
התקשורת משה כחלון: אתה מדבר על סוג של מפעיל וירטואלי - יש לנו כזה, לכן חילקנו לשניים: גם תשתיתי וגם וירטואלי.
התקשורת משה כחלון: מדינת ישראל החליטה שהיא רוצה גם מפעילים וירטואליים וגם תשתיתיים.
התקשורת משה כחלון: אתה מדבר על מפעיל וירטואלי וזה בסדר, או וירטואלי מורחב, שזה גם בסדר.
התקשורת משה כחלון: אין לי שום טענה לזה.
התקשורת משה כחלון: אבל אם נצטרך לפתוח את כל הנושא הזה מחדש - זה אינטרס חד-משמעי של מי שרוצה למנוע תחרות.
התקשורת משה כחלון: במקה הזה, זה לא אתה כי לך יש אינטרס אחר.
התקשורת משה כחלון: אני אבקש מהיושב ראש להתקדם.
התקשורת משה כחלון: הנושאים האלה ילכו לוועדת הכנסת, יחזרו לכאן אם ועדת הכנסת תחליט כך.
התקשורת משה כחלון: אם יש צורך לתקן, נעשה את זה בשמחה רבה.
התקשורת משה כחלון: לא אני ולא אף חבר כנסת שיושב פה נהנה לראות אנטנות, אף אחד מאתנו לא נהנה לראות את הכיעור הזה.
התקשורת משה כחלון: היינו שמחים אם אפשר היה להעלים אותן בלילה ולעשות הכול דרך לוויינים, אבל כרגע אנחנו חייבים להתקדם.
יחיאל בן-שושן: אנחנו רוצים לבזבז פה כסף כדי להקים רשת.
יחיאל בן-שושן: הייתי NVNO, באמריקה היו חמישה NVNO לפני שהקמתי רשת משלי.
יחיאל בן-שושן: NVNO זה נחמד לרמי לוי, לרמי שביט.
יחיאל בן-שושן: הם יכולים למכור שתי תרגולות ולתת דקות חינם, אין בעיה.
יחיאל בן-שושן: אנחנו רוצים להקים רשת.
יחיאל בן-שושן: להקים 10% ייקח לי אותו זמן כמו להקים 20%.
יחיאל בן-שושן: הרישיון דורש ממני להקים 20%.
יחיאל בן-שושן: אני לא מתכחש לו, אנחנו נעמוד בזה, בתקווה שהשר, עם כל הפעולות הנמרצות, גם ירשה בסוף להקים אנטנות.
יחיאל בן-שושן: אם אני רוצה מחר להתחיל למכור, תרשו לי למכור עם שתי אנטנות, אחר כך עם עשר אנטנות ולאט-לאט אגיע למאה אנטנות.
יחיאל בן-שושן: למה להגביל ל-10%?
התקשורת משה כחלון: יש עכשיו מסלול חקיקה.
התקשורת משה כחלון: זה חוק הסדרים, אי אפשר שכל אחד יכניס עוד דברים לחוק ובהזדמנות זו שפושקין מת כבר עושים את הכול.
התקשורת משה כחלון: זה נושא אחר.
התקשורת משה כחלון: יש לזה מסלול, נביא אותו לוועדת הכנסת ואם יחזירו אותו לכאן בשמחה נדון בו.
התקשורת משה כחלון: באופן אישי אני לא פוסל את האפשרות הזאת.
התקשורת משה כחלון: אני כמו חברת הכנסת ברקוביץ, אני לא אוהב אנטנות.
יחיאל בן-שושן: כמו שחברת הכנסת ברקוביץ אומרת, לא צריך 99%, שיוותרו על כמה אנטנות.
יחיאל בן-שושן: ייתנו לי אותן, אני אנהל אותן ואחזיק 90%.
יחיאל בן-שושן: כל אחד יחזיק 90% ונעשה רומינג בינינו.
התקשורת משה כחלון: אין לי כרגע מענה במסגרת הזאת שאנחנו יושבים בה.
התקשורת משה כחלון: אני לא אומר שלא יהיה מענה עד הסוף, אבל כרגע, בשלב הזה, אין לי  מענה.
אופיר אקוניס: עדי גולן, יושב ראש ועד שכונה י"ז באשדוד, בבקשה.
עדי גולן: אני קודם כול רוצה להודות לכבוד השר על המאמצים שהוא עושה.
עדי גולן: באתי להביע את התנגדותי לאפשר למפעיל נוסף להתקין אנטנות איפה שהוא רוצה.
עדי גולן: מה שקורה לנו כרגע - אנשים צריכים לראות בעיניים.
עדי גולן: אני מחזיק ביד החלטות של ועדת בניין ערים באשדוד, אני מחזיק ביד החלטה של ועדת ערר מחוזית בבאר-שבע, אני מחזיק ביד צו ממשלתי שמורה להסיר אנטנות שפועלות ללא אישורים, לא על פי החוק, והמשרד להגנת הסביבה לא אוכף את החוק.
עדי גולן: מה יקרה עם נאפשר לאחרים לעשות את זה בלי פיקוח?
עדי גולן: אצלנו בשכונה רוב התושבים סובלים מסחרחורות וכאבי ראש.
אופיר אקוניס: אבל העניין הזה הוא בדיון נפרד בוועדה הזאת, תקנות למתקני גישה אלחוטיים.
עדי גולן: מה שיקרה, מחר בבוקר נצליח, אחרי ארבע שנים, להסיר את האנטנות האלה ותגיע חברה חדשה, על אותו מקום תתקין מתקן חדש.
אופיר אקוניס: אני לא יודע מה יהיה ההסדר.
אופיר אקוניס: אנחנו עדיין מחכים לעמדת הממשלה, ובעיקר לעמדת משרד הפנים.
עדי גולן: אבל יש לי צו ממשלתי ולא אוכפים אותו.
עדי גולן: הוא חתום על ידי ד"ר סטיליאן, הממונה על הקרינה, והוא לא יכול לעשות כלום.
עדי גולן: אם תאפשרו לחברות החדשות לעשות מה שהן רוצות - - -
אופיר אקוניס: הנדידה לא עוסקת בהתקנת אנטנות חדשות אלא נהפוך הוא, בשימוש של מפעיל רביעי וחמישי על אנטנות קיימות.
עדי גולן: על אנטנות קיימות זה בסדר.
אתי בנדלר: אבל הם חייבים להתקין בסופו של דבר.
אופיר אקוניס: אז יתקינו, אבל זה דיון נפרד.
אתי בנדלר: איך יתקינו, איזה אישורים נדרשים לצורך ההתקנה - בזה הצעת החוק לחלוטין לא עוסקת.
עדי גולן: יש חוק, יש תקן, והם לא פועלים לפי זה.
עדי גולן: לא צריך לעשות משהו חדש.
אתי בנדלר: אתה מדבר על החברות הקיימות, שלטענתך, אינן פועלות לפי הוראות הדין.
אתי בנדלר: הכנסת איננה גוף מוציא לפועל של החלטות של ערכאות אחרות.
אתי בנדלר: הכנסת קובעת את הנורמות.
עדי גולן: אני מסכים.
עדי גולן: אתם קובעים את הנורמות ואין מי שיפקח.
אתי בנדלר: אז לא לקבוע נורמות?
עדי גולן: לא. אני אומר שהנורמות הקיימות, להפעיל אותן ולפקח עליהן יותר חזק.
עדי גולן: לא לתת לכל אחד לשים איפה שהוא רוצה.
עדי גולן: אנשים מקבלים טיפולים כימותרפיים, אנשים נפטרו אנשים לפני חודשיים, אנשים סובלים מסחרחורות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לחזק את דבריו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יהודה סגן דיבר על 40% פרישה תוך ארבע שנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להבין משהו: מעבר לזה שיש נדידה, אנחנו רוצים שתהיה להם תשתית אנטנות של 40% בכל רחבי הארץ.
אופיר אקוניס: בתוך שבע שנים ועוד שלוש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו שדיברנו, אנחנו חוזרים על עצמנו – וסליחה אם אני חוזרת על עצמי - שיש למצוא את האיזון בין בריאות הציבור לבין התחרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו כל הזמן שומעים שיש בעיה מאוד קשה בנושא של פיקוח על האנטנות, שהרשויות המקומיות - חלקן נותנות וחלק לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הנושא הזה הוא נושא שחייבים להסדיר אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באמת, הרפורמה שלך היא יוצאת מן הכלל, רק אם אנחנו - - -
התקשורת משה כחלון: אלה נושאים של משרד הפנים.
התקשורת משה כחלון: אנחנו לא יכולים לפתור את הבעיות של כל המשרדים.
התקשורת משה כחלון: תכנון ובנייה זה משרד הפנים.
התקשורת משה כחלון: מבחינתנו, אנחנו עובדים על שיתוף אתרים, שלא תקום אנטנה נוספת אחת במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאני רוצה לחזק, שצריך לעשות שיתוף אתרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אני צריכה אותו 40%?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני השר, מה שחשוב לי להגיד שכשאתה מדבר על 40%, אז חשוב שיישמע פה שאולי אנחנו מדברים על 40% של שיתוף אנטנות, שיתוף אתרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, זה לא חייב להיות שהם ישימו עוד אנטנות.
קובי שמש: יש צוות שמרכז מנכ"ל משרד התקשורת עם כל משרדי הממשלה בנושא של שיתוף אתרים.
קובי שמש: היהי מספר רב של פגישות והגישה היא שאתרים חדשים יוקמו במודל של שיתוף אתרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני לא רוצה רק חדשים, אני רוצה גם ישנים.
קובי שמש: האתרים כבר קיימים וקשה לשנות אותם.
קובי שמש: המודל הוא כזה שאתרים חדשים שיוקמו יוקמו בשיתוף אתרים.
קובי שמש: יש ויכוח באיזה מודל יהיה שיתוף אתרים - ברמה של ציוד מקמ"ש בתוך האתר הסלולרי או לא.
קובי שמש: זה דיון עם משרד הפנים, עם הממונה על ההגבלים ואיכות הסביבה.
קובי שמש: הכוונה היא שבסוף התהליך יוקמו כמה שפחות אתרים, ויוקמו במודל של שיתוף אתרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הדרך לגיהינום - - -
אופיר אקוניס: אולי דנה תוכל להסביר.
דנה נויפלד: הסוגיה שאת מעלה נדונה כאן.
דנה נויפלד: הבעיה היא שלא נמצאים כאן כל הגורמים הרלוונטיים שיש להם מה להגיד בנושא הזה.
דנה נויפלד: זה דיון אחר ונפרד, שמערב היבטים שונים וקשור גם לגורמים מקצועיים שלא נמצאים כאן.
דנה נויפלד: לכן, כמו שנאמר כאן, הדיון הזה חשוב, חשוב שהוא ייערך והוא נערך, רק לא אגב ההצעה הזאת ולא אגב הגופים שנמצאים כאן, שלא מספקים מענה למה שאת מבקשת להסדיר.
כרמל שאמה-הכהן: מי חסר פה?
דנה נויפלד: קודם כל המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים.
אופיר אקוניס: משרד הפנים הגיש את התקנות.
אופיר אקוניס: מר בן אליעזר, בבקשה.
יצחק בן אליעזר: אני חושב שהדיון שהיה פה בדקות האחרונות רק ממחיש את הבעיה שלנו, בתור מתחרה פוטנציאלי בשוק.
יצחק בן אליעזר: צריך לזכור שהמטרה של החוק היא לאפשר תחרות.
יצחק בן אליעזר: אנחנו עדים בדקות האחרונות לאי הוודאות הרגולטורית שאנחנו, כמפעיל פוטנציאלי, הולכים לעמוד בפניה יום אחרי שייצא המכרז ואנחנו, בשאיפה, נזכה בו.
יצחק בן אליעזר: הדבר היחיד שנשאר למפעיל פוטנציאלי בעולם אי הוודאות הרגולטורית הזה - שנובע משני מרכיבים עיקריים, של שיתוף אתרים ותמ"א 36 – מה שנשאר למפעיל בארסנל כדי להתחרות זה הנדידה.
יצחק בן אליעזר: לכן המרכיב הזה בחוק הוא משמעותי, קריטי, ואולי הדבר היחיד שיכול לאפשר לנו להתחרות.
יצחק בן אליעזר: עכשיו ניקח את המרכיבים שלו ונראה אם הם באמת מאפשרים.
יצחק בן אליעזר: מה זה 10%?
יצחק בן אליעזר: 10% פרישה.
יצחק בן אליעזר: שמענו את חברי הכנסת, בלשון המעטה לא יהיה פשוט להגיע ל-10%.
יצחק בן אליעזר: גם 40% בתום ארבע שנים זה לגמרי לא פשוט.
יצחק בן אליעזר: אבל ראשית ולפני הכול – 10%.
יצחק בן אליעזר: דבר שני, בניגוד לחברי, המתחרה שלנו מקשרנט, אני חי בעולם התקשורת לא מעט שנים ואני לא כל כך מאמין בפנייה לרגולטור כשיש בעיות.
יצחק בן אליעזר: אני חושב שהרגולטור צריך להכריע מה הרומינג או הנדידה הפנים ארצית.
יצחק בן אליעזר: אנחנו עדים לזה עכשיו בתהליך של ה-NVNO.
יצחק בן אליעזר: אי אפשר להגיע להסדרים עם החברות הקיימות, זה בלתי אפשרי וזה ידחה את המהלך.
יצחק בן אליעזר: אין ספק שצריך לקבוע תעריף, הוא צריך להיות תעריף שמאפשר לנו לחיות ולהתחרות.
יצחק בן אליעזר: אני בטוח שעוד ניגע - - -
התקשורת משה כחלון: בלי לקיים שום תהליך?
התקשורת משה כחלון: להגיד להם שזה המחיר וזהו?
נחמן שי: לא, אתה לא תעשה את זה.
התקשורת משה כחלון: הוא רוצה.
יצחק בן אליעזר: אני חושב שעשיתם ועדות, בדקתם, מצאתם מה העלות.
יצחק בן אליעזר: אתם נמצאים בהליך של ויכוח עם החברות בנושא דמי הקישוריות, ובאותו אופן אפשר להכריע גם פה.
יצחק בן אליעזר: הדבר האחרון, שאני חושב שלא נגענו בו ונוגעים בו במעט בחוק, זה נושא מחיר הדטה בנדידה.
יצחק בן אליעזר: אין זכות קיום למפעיל סלולרי חדש בלי אפשרות להציע שירותי דטה, שירותי אינטרנט סלולריים.
יצחק בן אליעזר: אנחנו חושבים שהתעריף פה צריך להיות הרבה יותר נמוך.
יצחק בן אליעזר: אני רוצה לסכם ולומר – ובזה אני כן מסכים עם חברי מקשרנט - שהצעת החוק הזאת תאפשר רק למפעיל אחד, שיושב פה, לעמוד ולהצליח לתת שירותים לציבור, וזה מירס.
יצחק בן אליעזר: הוא יחידי שיכול לעמוד ב-10%, הוא היחיד שיכול לעמוד ב-40% ובעצם, יש במקביל מכרז שאף בר דעת שבודק את היכולת הפיננסית שלו לאורך זמן לא יוכל לעמוד בה.
יצחק בן אליעזר: תמצאו את עצמכם עם מתמודד אחד במכרז, עם ארבע חברות, ובתוך שנתיים או שלוש 20% נתח שוק לכל חברה – אולי 10% הנותרים יתחלקו בין החברות הוותיקות – עם מחירים גבוהים לצרכן ועם שום שחקן חדש שמשתתף בתחרות.
אופיר אקוניס: איתמר ברטוב, בבקשה.
איתמר ברטוב: היה שלב מקדים ארוך, אקצר ואומר שאני לא רוצה לקלקל את הציפייה להצגה כי אנחנו חושבים, ואמרנו לאורך כל השנים האחרונות גם בוועדה וגם למשרד, שזה המהלך הנכון.
איתמר ברטוב: אנחנו חושבים שזה המהלך המהותי ביותר.
איתמר ברטוב: אנחנו מסכימים לכך שאין אפשרות למפעיל חדש להיכנס בלי התייחסות לכל הקשיים במציאות הקיימת, והם מטופלים בכותרות גם במכרז וגם בחקיקה.
איתמר ברטוב: אני רוצה להציע, גם למשרד וגם לחברי הוועדה לבחון אותנו ולראות שההערות שלנו הן הערות שעניינן לא לעכב את התהליך.
איתמר ברטוב: אין באף אחת מההערות שלנו אפילו פוטנציאל לעכב את התהליך או למנוע אותו.
איתמר ברטוב: אפשר להסתכל על הדברים לעומק, אמרנו את זה לאורך כל הדרך ואנחנו אומרים את זה גם עכשיו.
איתמר ברטוב: גם עניין הנדידה הפנים ארצית, במציאות היום ברור לכולם שללא הסדרת הנדידה וללא מתן מענה לקשיים האין-סופיים בהקמת תשתית חדשה לא יקום מפעיל חדש.
איתמר ברטוב: אמרנו את זה לאורך כל הדרך ואנחנו אומרים את זה גם כאן.
איתמר ברטוב: תחת האמירה הכללית הזו ההערות שלנו הן הערות לגופו של עניין, ואנחנו מבקשים לבחון אותן תחת ההנחה ותחת ההצהרה הזו של חברת סלקום.
נחמן שי: אני לא מזדרז לדבר מפני שאני רוצה לשמוע את הגורמים שנוגעים לעניין.
נחמן שי: המצב ברגע זה הוא שהשוק בשל ומוכן לתהליך הזה, השר.
נחמן שי: גם חברות הסלולר לא מסתירות את דעתן שיהיה הליך של נדידה.
נחמן שי: אני לא יודע מה הן יעשו אחר כך, בכמה הן יעלו את התעריפים או איזו תגובה תהיה להן, אבל ברור שהן מבינות שהמהלך הזה עומד לצאת לדרך.
נחמן שי: מה שצריך לעשות בנסיבות כאלה זה מצד אחד לדרוש דרישות מרביות מהשחקנים החדשים.
נחמן שי: מצד שני, לא לפגוע פגיעת יתר בשחקנים הקיימים.
נחמן שי: יש איזו נטייה, ואני מרגיש בה גם בתוך הוועדה וגם בחוץ, עכשיו לעשות עליהום.
נחמן שי: אני ממש מזהיר, כי השירות של הטלפון הסלולורי הוא שירות חיוני וצריך להיזהר שלא ייפגע כי מתוך הכרות עם החברות הסלולריות, הן יידעו איך לשמור על עצמן והן עלולות לעשות כל מיני מהלכים כדי לא להיפגע ובסוף הצרכן עלול לצאת נפסד.
נחמן שי: ברור שכאשר התחרות תחריף הן יגנו על עצמן, כמו שהן עשו עד עכשיו במידה די גדולה של הצלחה.
נחמן שי: לכן כשמתקדמים קדימה - ואתה מתקדם נכון אני חושב, ואתה מתקדם בקצב טוב - גם לא לשכוח את השחקנים הקיימים, שלא רק סוחטים את השוק אלא גם משרתים שירות ציבורי מאוד חשוב ומגיעים לפריפריה, והם פרשו בכל הארץ והשקיעו השקעות כבדות מאוד ולא צריך ברגע הזה לוותר עליהם כליל.
נחמן שי: לכן, בתהליך שאתה הולך לקיים קח בחשבון את כל הגורמים האלה כשתקבע את התעריף, שזה חיוני, וגם את הדרישות מהחברות הנכנסות.
נחמן שי: עכשיו אני אומר לכם - החברות שנכנסות צריכות לדעת שזה מעורב בהשקעה.
נחמן שי: אי אפשר לתפוס טרמפ על הגב של הפיל ולהגיד: גם אני פיל עכשיו.
נחמן שי: אתם לא פיל עדיין.
נחמן שי: הסתכלתי בדרישות, תבדקו שהן דרישות שהופכות אותם לשחקנים ולא רק לפרזיטים במשחק הזה.
נחמן שי: לדעתי, אלה הפרמטרים שצריך לקחת בחשבון.
אופיר אקוניס: גברת בן נר, בבקשה.
יהל בן נר: אני רוצה להודות לחבר הכנסת שי על דבריו, כי אני ממש מתחברת לזה.
יהל בן נר: אנחנו רוצים להגיד שכנראה נדידה היא עובדה קיימת ולא משהו שאנחנו יכולים לשנות.
יהל בן נר: לכן יש לנו הערות לעניין הנוסח והניואנסים שיש בהצעת החוק.
יהל בן נר: לדעתי, לא הוקדשה מספיק תשומת לב לעניין חובת הפרישה בפריפריה.
יהל בן נר: היום כל המפעילים שנמצאים פה ורואים את עצמם מועמדים להשתתף במכרז מבינים שאתרים ברמת אביב או גדרה-חדרה גוש דן מייצרים הרבה יותר דקות מאשר אתר בקרית שמונה.
יהל בן נר: לכן היועצת המשפטית של משרד התקשורת - - -
נחמן שי: או במתקן הכליאה החדש שיהיה - - -
התקשורת משה כחלון: כמה אחוז פרושה פרטנר בארץ?
יהל בן נר: פרטנר עומדת בתנאי הרישיון שלה ופרושה ב-99%.
אברשה בורשטיין: סליחה?
אברשה בורשטיין: למה, למה?
יהל בן נר: סליחה, זה על פי האוכלוסייה.
יהל בן נר: הייתי שמחה אם היו מאפשרים לי לסיים.
התקשורת משה כחלון: ה-1% שאתם לא פרושים, איפה הוא?
יהל בן נר: כבוד השר, אתה עורך פיקוח מתמיד על התנאים שלנו ועל העמידה שלנו בתנאי הרישיון, לכן אני קצת מתפלאת על השאלה הזאת כי רק עכשיו - -
אופיר אקוניס: רגע, אני לא מבין את המפות האלה: ורוד בהיר, אדום כהה ורמת הגולן לא נמצאת שם.
אופיר אקוניס: האם היא הוחזרה ולא ידענו, אדוני השר?
קריאה: אדוני, הפרישה היא מלאה.
קריאה: הצבעים זו אבחנה בין רשתות.
אופיר אקוניס: של מי המפה הזו?
קריאה: של ה-GSM.
אופיר אקוניס: נא להוריד את המפה ולהחזיר אותה עם רמת הגולן.
אופיר אקוניס: החוק הישראלי הוחל על רמת הגולן לפני 30 שנה.
אופיר אקוניס: תחזור עם מפה עם רמת הגולן ואז תציע לי הצעות.
אופיר אקוניס: לא רוצה לראות את המפה הזו.
אופיר אקוניס: יש שם 15,000 ישראלים טובים מאוד.
אופיר אקוניס: אני רוצה מפה מעודכנת.
אופיר אקוניס: בבקשה, גברת בן נר.
יהל בן נר: אני מבינה את ההתמרמרות של מירס ואני לא רוצה לעסוק בה כי מירס לאורך שנים על גבי שנים קיבלה הטבות מפליגות מהמדינה, אבל זה לא נושא הדיון.
יהל בן נר: נושא הדיון היום זה הניואנסים שאנחנו מוצאים לנכון להעיר לגבי הצעת החוק.
יהל בן נר: אני חושבת שפה צריכים להיות יותר מוטרדים ממני לגבי חובת הפרישה בפריפריה.
יהל בן נר: אם יש משהו ששמנו לב מניסיון זה שכאשר לא מחייבים מהיום הראשון וקובעים סנקציות ותנאים ברורים לכסות את הפריפריה - כמו שהממשלה החליטה שזה אינטרס שתהיה עוד תשתית במדינה, ואנחנו בעד תשתיות נוספות, היא צריכה כבר היום להידרש לנושא הזה ולהחליט מהם הפרמטרים.
אופיר אקוניס: כמה אתם קיבלתם כשנכנסתם?
יהל בן נר: אנחנו קודם כול היינו צריכים לתת שירות ל-30% ותוך חמש שנים 99%.
אופיר אקוניס: סליחה, היא לא תחת מתקפה פה.
אופיר אקוניס: תגידו כשהיא תסיים.
יהל בן נר: אני רוצה להגיד שהכנסת צריכה להידרש לנושא של כיסוי בפריפריה, שלא תמצא את עצמה במצב של חברות הכבלים שלא אכפו עליהן את הנושא הזה מהיום הראשון ועד היום הן לא מספקות בכל המקומות שהן נדרשות לספק.
יהל בן נר: צריך למצוא איזון סביר והוגן בין פרישה במרכז – בגוש דן, גדרה-חדרה – לבין הפריפריה, כדי שגם הפריפריה תיהנה משירות הולם.
אופיר אקוניס: רועי רוזנברג, בבקשה.
רועי רוזנברג: אנחנו חושבים שעצמאות של מפעילים, בעיקר בשוק שהוא מועט מתחרים, זה דבר מאוד חשוב, ואם הוא ייפגע התחרות יכולה להיפגע.
רועי רוזנברג: רומינג או נדידה זה סוג של הגבלה על העצמאות הזאת, ולכן אנחנו חושבים שהפתרון הזה יכול להיות רק פתרון ביניים – ואכן הוא מנוסח כפתרון כזה – עד שהמפעילים האלה יפרשו תשתיות מלאות.
רועי רוזנברג: יש חשיבות גדולה מאוד לסיים את פתרון הביניים הזה בזמן.
רועי רוזנברג: קרי, תחנת הביניים של 40% והתחנה הסופית בתום שבע עד עשר שנים, כדי לא לגרום למצב שבו המפעילים יהיו תלויים אחד בשני.
רועי רוזנברג: אנחנו חושבים שזה דבר מאוד חשוב, כי מפעיל שיש לו תשתית משלו והוא לא תלוי באף אחד מהמפעילים האחרים, יכול על פני זמן להתאים את הרשת שלו לביקושים שמנויים שלו מייצרים.
רועי רוזנברג: הוא יכול, בצורה בלתי תלויה בשחקנים האחרים בשוק, להחליט שהוא משדרג את הרשת שלו לדור רביעי ודור חמישי, כשיגיע, וזה יגיע מתי שהוא.
לאה ורון: לעשות חבילות.
רועי רוזנברג: להכניס חדשנות בשוק הזה, שהיא הרבה מעבר לרוח התחרותית שיכניס מפעיל ה-NVNO, המפעיל הווירטואלי.
רועי רוזנברג: לכן אנחנו חושבים שיש צורך לייצר מעין עקב על הקרקע של 10% פרישה, שמשמשים למחויבות, לאיזשהו מנגנון שיבטיח שאכן מתבצעת פה השקעה שאי אפשר לחזור ממנה.
רועי רוזנברג: אני חושב שמה שהחברים הציעו - אלה שמתכוונים להיכנס לשוק או להתמודד על מכרז התדרים שעומד להתרחש - זה לייצר לעצמם אופציה לפרישה מסוימת של תשתית עצמאית בבוא היום, בעיתוי שיהיה נוח להם ובינתיים הם יחזיקו בתדרים, שהם משאב חיוני, משאב במחסור.
רועי רוזנברג: זו לא מטרת המכרז.
רועי רוזנברג: אופציה כזאת תהיה קיימת לכל מפעיל, כולל מפעילים וירטואליים אחרים שלא נמצאים בחדר הזה ולא רואים את עצמם חלק מהשחקנים האלה אבל הוזכרו ברקע.
רועי רוזנברג: גם הם יוכלו בבוא היום, אם יחליטו, להפוך ממפעיל NVNO למפעיל עצמאי ולגשת למכרז הבא, שאנחנו לא יודעים מתי הוא יהיה אבל אחת לכמה שנים בוודאי יתרחש מכרז כזה.
רועי רוזנברג: הניסיון להנמיך את חסם הכניסה - שאנחנו מבינים אותו וחסם כניסה אכן קיים, הצעת החוק הלכה כברת דרך די משמעותית בהורדת חסם הכניסה הזה – לאפס, המחיר התחרותי שלו בטווח האורך הוא גדול מדי.
אופיר אקוניס: אברשה, בבקשה.
אברשה בורשטיין: אני רוצה להתייחס לשלוש-ארבע נקודות.
אברשה בורשטיין: דבר ראשון, הנקודה האחרונה שהועלתה פה.
אברשה בורשטיין: מכרז התדרים הקודם היה ב-2001.
אברשה בורשטיין: במכרז היה כתוב שתוך 12 חודש החברות יפרשו 35%.
אברשה בורשטיין: בין 2001 ל-2006 לא קם אפילו אתר אחד.
אברשה בורשטיין: גם חברת פלאפון, שזכתה באותו מכרז תדרים, התחילה להקים ב-2009.
אברשה בורשטיין: מי שמדבר וחושש מ-10%, זה אומר שאין לו כוונה להקים את ה-90%.
אברשה בורשטיין: השקעה של 90% היא השקעה לא של 100 מיליון, שצוינה פה, היא של 2 מיליארד.
אברשה בורשטיין: לגופו של עניין, אם אנחנו רוצים להיות מדינה מתוקנת ולהמשיך את נושא התחרות כמו שהוא אז יש לי רשימה של מדינות כמו: דנמרק, גרמניה, אוסטריה, שבדיה, נורבגיה, איטליה, ספרד, ניו-זילנד, פולין שוויץ, בכולן קיים הנושא של נדידה פנים ארצית.
אברשה בורשטיין: בין שש לשבע שנים כל אחת מהחברות קיבלה את זה.
אברשה בורשטיין: התקן הוא תקן ברור של GPP3, אין שום התחכמות בנושא הזה.
אברשה בורשטיין: דרך אגב, אולי אנחנו לא יודעים את זה, אבל חברות הסלולר עושות כבר נדידה פנים ארצית בתוך הרשתות שלהן, כי לכל אחת מהן יש שתי רשתות והלקוחות ניידים בין שתי הרשתות.
יהל בן נר: זה לא דומה.
יהל בן נר: זה אותו מפעיל.
אברשה בורשטיין: לכן, מי שלוקח על עצמו את המחויבות להשתתף במכרז הזה לוקח גם את המחויבות לנסות להקים בתנאים הקשים שכולם מכירים אותם, עם 125% חדירה ועם התנאים הקשים שיש לחוסר היכולת להקים אתרים.
אברשה בורשטיין: אנחנו בהחלט חושבים שזה הזמן לאשר את תנאי הנדידה הפנים ארצית.
אברשה בורשטיין: ברור שבתוך שבע השנים שהמכרז הזה מדבר עליהן תהיה גם פרישה, כי מדובר פה, אולי באופן חריג, שזה יהיה 90% מהשטח, לא רק של האוכלוסייה.
אברשה בורשטיין: זה באמת חריג, והמשרד לקח את זה שניים-שלושה צעדים קדימה בתוך הדרישות של המכרז.
יצחק בן אליעזר: אני רוצה להגיד לרועי שבדיוק ממה שמנכ"ל מירס אומר אתה צריך לחשוש.
יצחק בן אליעזר: הם רוצים לייצר מצב שיש כאן ארבעה שחקנים, ותזכור שפרישת האתרים לא תלויה בנו.
יצחק בן אליעזר: אם פרישת האתרים הייתה תלויה בנו היינו יכולים לקבל את זה.
יצחק בן אליעזר: היכולת לפרוש אתרים תלויה ועומדת ואנחנו אמורים לגשת למכרז כשאנחנו לא יודעים אם נוכל לפרוש אתרים או לא.
אופיר אקוניס: קיימנו פה במשך שעה ורבע דיון כללי.
אופיר אקוניס: האם למישהו ממשרדי הממשלה יש הערות לדיון הכללי או תשובות אחרות?
אופיר אקוניס: נתחיל לקרוא את הצעת החוק.
ליאת גלזר: "שירותי נדידה	5ב.
ליאת גלזר: (א)	בסעיף זה - "בעל רישיון חדש" - כל אחד מאלה: (1) מי שקיבל לראשונה רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד ביום כ"ב באלול התש"ע (1 בספטמבר 2010) או לאחריו; (2) מי שרישיונו הקיים הורחב בשל בחירתו במכרז בידי ועדת המכרזים שמינה השר לעניין זה ביום י"ז באייר התשס"ט (11 במאי 2009) או בידי ועדת מכרזים אחרת שבאה במקומה;     		"בעל רישיון קיים" - מי שקיבל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד לפני יום כ"ב באלול התש"ע (1 בספטמבר 2010) ולא מתקיים בו האמור בפסקה (2) להגדרה "בעל רישיון חדש"; 				 		"שימוש" - כהגדרתו בסעיף 5(א);     		"שירותי נדידה" - אפשרות שימוש ברשת בזק ציבורית של בעל רישיון קיים, בידי בעל רישיון חדש, לצורך מתן שירותי רדיו טלפון נייד על ידי בעל הרישיון החדש למנוייו בכל הארץ; 				 		"תשלום מרבי לקישור–גומלין" - התשלום המרבי שבעל רישיון קיים רשאי לדרוש מבעל רישיון חדש בעד קישור–גומלין, בהתאם לתקנות שנקבעו לפי סעיף 5(ב)(2), ולעניין העברת נתונים (DATA), בעד כל 1 מגה בייט - מחיר שלא יעלה על התשלום המרבי כאמור שנקבע לדקת שיחה.
ליאת גלזר: "     יש שתי הגדרות בסעיף לעניין בעלי רישיון.
ליאת גלזר: ההגדרה מחולקת לשני חלקים: החלק הראשון זה מפעיל חדש, שמקבל רישיון חדש אחרי המועד שקבוע בהגדרה, שזה 1 בספטמבר 2010, כדוגמת המפעילים שהופיעו כאן ומתכוונים לגשת למכרז, בהנחה שייגשו ואכן יזכו.
אתי בנדלר: מדוע נקבתם בתאריך הזה, 1 בספטמבר 2010?
ליאת גלזר: היינו צריכים לקבוע איזושהי נקודת זמן שלפניה יש את ההגדרה מי הוא בעל רישיון קיים נכון לנקודת הזמן שכתבנו את הצעת החוק, ובעל רישיון חדש שיקבל את הרישיון שלו לאחר אותו מועד.
ליאת גלזר: החלק השני של ההגדרה "בעל רישיון חדש" זה מי שהרישיון שלו מורחב בעקבות זכייתו במכרז.
ליאת גלזר: כפי שנאמר, במכרז הנוכחי מוצעות שתי רצועות ומי שמורשה להשתתף במכרז זו מפעילים חדשים, שדיברנו עליהם קודם, או חברת מירס, שככל שתזכה במכרז רישיונה יורחב ויוענקו לה התדרים החדשים ויתאפשר לה לתת שירותים באמצעות התדרים החדשים.
ליאת גלזר: זו ההגדרה של בעל רישיון חדש.
ליאת גלזר: בעל רישיון קיים זה כל מי שהוא בעל רישיון היום ולא חברת מירס, שזה שלוש החברות הקיימות, שכולנו מכירים.
ליאת גלזר: בהגדרה "שימוש" אנחנו מפנים להגדרה שמצויה כיום בחוק התקשורת בסעיף 5א.
אתי בנדלר: כדאי להדגיש שההגדרה הזאת כוללת שני אלמנטים.
אתי בנדלר: תפרטי את זה.
ליאת גלזר: ההגדרה "שימוש", אנחנו משתמשים בה בהגדרה של שירותי נדידה אז אולי אקריא שוב את ההגדרה של מהם שירותי נדידה.
ליאת גלזר: שירותי נדידה זו אפשרות שימוש ברשת בזק הציבורית של המפעיל קיים – כלומר: סלקום, פרטנר ופלאפון - בידי בעל הרישיון החדש לצורך מתן שירותים למנויים שלו בכל הארץ.
ליאת גלזר: אנחנו מבינים את הכוונה והיינו צריכים לנסח את זה.
ליאת גלזר: המונח "שימוש" מוגדר בחוק התקשורת בסעיף 5. להגדרה הזו יש שני חלקים: מתן גישה למתקן בזק של בעל רישיון אחר, לרבות רשת בזק ציבורית או רשת גישה, כולן או חלקן, ואפשרות השימוש בהן - שזה מה שהמפעיל החדש עושה.
ליאת גלזר: הוא עושה שימוש ברשת הבזק הציבורית הקיימת של בעלי רישיונות נוכחיים.
ליאת גלזר: יש חלק שני להגדרה: מתן אפשרות להתקין מתקן בזק של בעל רישיון במתקן בזק או בחצרים של בעל רשת אחר.
ליאת גלזר: יתכן שבמהלך שירותי הנדידה יהיה צורך גם לבצע התקנה של מתקנים, כפי שמופיעים בסעיף הזה, ולכן אנחנו מפנים להגדרה הזו, כדי להגדיר את השימוש שיעשה בעל רישיון חדש ברשתות של בעל רישיון קיים.
אתי בנדלר: יש אנטנה ורוצים להתקין עליה עוד רכיבים, למשל.
אתי בנדלר: זה גם חלק מהאפשרויות לשימוש במסגרת שירותי הנדידה.
ליאת גלזר: יש את ההגדרה של "תשלום מרבי לקישור גומלין".
ליאת גלזר: אני יכולה לחזור עליה, אבל השאלה אם לא עדיף שנדבר עליה במסגרת הסעיף עצמו.