GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: אם יש מגבלות בפמ"ת שמונעות מכלי טיס זר לטוס, זאת הדרך להחיל אותן.
רננה שחר: סעיף קטן 2 אומר על הנושא של רישיון של AOC.
רננה שחר: זאת אומרת שלא צריך AOC חדש במדינת ישראל ל"לופטהנזה", ל"בריטיש איירוויס" ל"סוויס" וכדומה.
עמרי טלמון: הנושא הזה של נתיבים נמוכים הורתו ולידתו לפני הרבה מאות שנים.
עמרי טלמון: שתי סיבות למה טייסים זרים לא יכלו לטוס שם.
עמרי טלמון: אחת מהן היא, שהניווט בנתיבים האלה נעשה לפי תוואי קרקע, והיתה איזו הנחה מוזרה שטייסים זרים לא בהכרח יכולים לקרוא את המפה של ישראל, מה שלא נכון.
עמרי טלמון: דבר שני, והוא יותר מעניין, הואיל והנתיבים האלה מפוקחים על-ידי פקחים צבאיים, הם לא היו אמורים לדעת אנגלית.
עמרי טלמון: זה כשאני למדתי לטוס בזמנו.
עמרי טלמון: שני הדברים האלה לא נכונים היום.
עמרי טלמון: יכול להיות שהגיע הזמן להסיר את המגבלה הזאת, אבל זה לא לסעיף הזה.
עמרי טלמון: כדי שלא אשכח מחר, אני אומר את זה עכשיו.
עמרי טלמון: תרשום לפניך וזהו.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף קטן 1 וסעיף קטן 2. מי בעד?
רננה שחר: "(3)	הוראות סימן ד' לפרק ב' לא יחולו, ויחולו לעניין ביצוע פעולות בדק ותחזוקה קלה בכלי טיס זר, בהיותו בשטח ישראל, דיני מדינת הרישום שלו;"
יצחק וקנין: מי בעד סעיף קטן 3?
רננה שחר: "(4)	על אף האמור בסעיף 53, רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם בידו תעודת רישום שניתנה לו מאת הרשות המוסמכת לכך במדינת הרישום של כלי הטיס;"
רננה שחר: "(5)	על אף האמור בסעיף 59(א), רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם קבועים על כלי הטיס סימני לאומיותו ורישומו לפי דיני מדינת הרישום שלו;"
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 5. מי בעד?
רננה שחר: "(6)	סעיף 59(ב) לא יחול על כלי טיס זר בהיותו בשטח ישראל, ויחולו לעניין זה דיני מדינת הרישום שלו;"
לאה ורון: תזכירי מה זה סעיף 159ב.
רננה שחר: קביעת סימני זיהוי.
רננה שחר: אלה הסימנים שקובעים על המנוע, שיודעים מהו מספר היצרן.
רננה שחר: זה לפי דיני מדינת הרישום.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 6. מי בעד?
רננה שחר: "(7)	על אף האמור בסעיף 60, רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם בידו תעודה מקבילה לתעודת כושר טיסה, שניתנה מאת הרשות המוסמכת לכך במדינת הרישום של כלי הטיס, ונתקיימו לגבי אותו כלי טיס אמות המידה המחייבות שקבע ארגון התעופה הבין–לאומי לפי סעיף 37 לאמנה, החלות לגבי כשירות אווירית של כלי טיס מאותו סוג; המנהל רשאי לאשר הפעלת כל טיס כאמור, גם אם לא נתקיימו אמות המידה האמורות, ובלבד ששוכנע כי נשמרת רמת בטיחות נאותה;"
איתי עצמון: לגבי הפסקה הזאת אני מבקש את אותן תיקונים שנעשו בפסקה 1. כלומר, "ונתקיימו לפי האמור בתעודה המקבילה לגבי אותו כלי טיס אמות המידה המחייבות".
איתי עצמון: גם בסיפה "רמת בטיחות ברמה השוואתית לזו המושגת בקיום אמות המידה".
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 7. מי בעד ההערות כולל התיקונים?
רננה שחר: "(8)	על אף האמור בסעיף 61, רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם בידו תעודה מקבילה לתעודת רעש שניתנה מאת הרשות המוסמכת לכך במדינת הרישום של כלי הטיס; אין בהוראות פסקה זו כדי לגרוע מהוראות שנקבעו לפי סעיף 63;" .
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 8.  הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין
רננה שחר: "(9)	על הפעלת כלי טיס זר בשטח ישראל לא יחולו הוראות סעיפים 64, 65 ו-66, ואולם לא יפעיל אדם כלי טיס זר, בשטח ישראל, אלא אם כן הוא במצב כשיר לטיסה, ויחולו הוראות מדינת הרישום של אותו כלי טיס בעניינים המנויים באותם סעיפים;"
איתי עצמון: אם תוכלי להסביר קצת כי סעיפים 64 ו-65 מדברים בית היתר על ציוד ועל כשירות אווירית נמשכת וכאן בעצם תבדקו רק את המצב הכשיר לטיסה, לא תחילו את ההוראות לגבי ציוד.
רננה שחר: ממש כמו הטייסים וכושר הטיסה, גם הציוד לא מוחלף ונבדק כל פעם בכל מדינה שבה עובר הכלי.
רננה שחר: הוא מרושיין פעם אחת במקור בתעודת עיסוק ואחר-כך בתעודת כושר הטיסה לכלי הספציפי.
רננה שחר: מדינת הרישום בודקת את הציוד התעופתי, עושה את הנושא של רשימת הציוד התעופתי המזערי.
רננה שחר: כל הדברים האלה נקבעים פעם אחת.
רננה שחר: הכשירות האווירית הנמשכת היא לפי דיני מדינת הרישום.
רננה שחר: בישראל, מה שאנחנו כן מחילים, זה את הנורמה הכללית שאסור להטיס אותו במצב שהוא אינו כשיר לטיסה.
רננה שחר: זאת הנורמה היחידה אבל לא מחדש בודקים.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 9. מי בעד סעיף 9?
רננה שחר: "(10)	על אף האמור בסעיף 67 רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם מצויים בכלי הטיס אנשי צוות במספר ובתפקידים כנדרש לפי דיני מדינת הרישום של כלי הטיס;"
רננה שחר: "(11)	על אף האמור בפסקאות (1) עד (3), (5) ו-(6), של סעיף 68(א), רשאי אדם להפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס זר, אם מצויים בכלי הטיס מסמכים מקבילים לאלה המנויים באותן פסקאות, שניתנו מאת הרשות המוסמכת לכך במדינת הרישום של כלי הטיס;"
איתי עצמון: לפי סעיף 68א1, סעיף שתוקן במהלך הדיונים, קבענו שלא ישמש עובד טיס כאיש צוות ומפעיל אווירי לא יתיר לעובד טיס לשמש כעובד צוות אלא אם כן אותו עובד טיס נושא עימו רישיון עובד טיס מתאים ותקף ותעודה רפואית מתאימה ותקפה וכדומה.
איתי עצמון: השאלה אם אין לדעתך צורך לתקן כדי להתאים כאן את הפסקה הזאת.
רננה שחר: כן, אנחנו מסכימים.
איתי עצמון: כלומר, לעניין סעיף 68א1 אותו אדם יצטרך לשאת מסמכים מקבילים.
רננה שחר: כן, מסמכים מקבילים של מדינת הרישום.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 11 כולל התיקונים.
רננה שחר: “(12)	על אף האמור בסעיף 71(א), רשאי אדם להוביל חומר מסוכן, בשטח ישראל, בכלי טיס זר, או למסור חומר מסוכן להובלה כאמור, אם ההובלה מתבצעת באמצעות מפעיל אווירי שמדינת המפעיל שלו אינה מדינת ישראל, אשר בידו רישיון מקביל לרישיון הפעלה אווירית שניתן לו מאת הרשות המוסמכת לכך במדינת המפעיל שלו;”
רננה שחר: "(13)	על אף האמור בהגדרה "הסכום הבסיסי" שבסעיף 126, יהיה הסכום הבסיסי לגבי מפעיל אווירי של כלי טיס זר בהפעלה מסחרית, לעניין פרק ט', כמפורט להלן, לפי העניין: "     	אדוני, העיקרון הוא שבעצם אמרנו שאותם עיצומים כספיים שחלים על המפעילים האוויריים שלנו, יחולו גם על מפעילים אוויריים זרים.
רננה שחר: זה העיקרון שלפיו הלכנו.
רננה שחר: ליועץ המשפטי של הוועדה יש נוסח יותר קל להציע.
איתי עצמון: בעצם, כשמשווים בין שני הנוסחים רואים שהסכומים הם אותם סכומים.
איתי עצמון: פשוט צריך להגיד שבפסקה 4, להגדרה "הסכום הבסיסי" שבסעיף 126, במקום "בעל רישיון הפעלה אווירית", יקראו או יבוא "מפעיל אווירי של כלי טיס זר בהפעלה מסחרית".
איתי עצמון: אז אנחנו בעצם מחילים בשינוי את אותה פסקה 4 להגדרה.
איתי עצמון: אבל את ההוראה שהוספתם לפסקת משנה 2 של מפעיל אווירי של כלי טיס זר בהפעלה מסחרית שניתן לסווגו ליותר מפסקת משנה אחת במסגרת פסקה 13, יחול לגביו הסכום הבסיסי הגבוה, אז את זה אנחנו צריכים לבדוק איך בדיוק נשלב את זה.
איתי עצמון: האם זה חל לפי השינוי הזה או שצריך לומר את זה כאן שוב במפורש.
רננה שחר: הכוונה היא שהעיקרון יחול בדיוק כמו על מפעיל ישראלי.
רננה שחר: כן, אני מסכימה שנבדוק בנוסח, אם הנוסח שהוצע, שמחליף את פסקה 4, כבר מכיל ממילא את 126א המוצע או שצריך לעשות פה אזכור מפורש.
איתי עצמון: שאלה נוספת.
איתי עצמון: אני מבין שאנחנו מדברים בעצם על החלה של פרק ט' שעניינו עיצומים כספיים על כלי טיס זרים.
איתי עצמון: גם על אנשי צוות?
רננה שחר: רק על המפעילים האוויריים שלהם.
איתי עצמון: אני חושב שאנחנו נצטרך להגיד את זה במפורש.
איתי עצמון: כלומר: "על אף האמור בפרק ט', לא יוטלו עיצומים כספיים על אנשי צוות שבכלי טיס זר".
איתי עצמון: זאת כמובן רק הצעה.
רננה שחר: הכוונה היא להחיל על המפעיל האווירי בהפעלה מסחרית.
יצחק וקנין: אני מציע שתמצאו את הניסוח הנכון.
יצחק וקנין: העיקרון ברור ומובן.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על הסעיף כולל התיקונים, כולל ההערות שהעיר איתי.
יצחק וקנין: לגבי הניסוח, אנחנו משאירים את זה לכם, העיקרון ברור.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 13 כולל התיקונים?
יצחק וקנין: אני מבין שאנחנו מדלגים על א', ב', ו-ג'.
איתי עצמון: יש לי הערה נוספת לעניין הסעיף הזה.
איתי עצמון: תקנה 42א לתקנות ההפעלה קובעת היום מגבלות לגבי הפעלה דרך קבע של כלי טיס זר בישראל.
איתי עצמון: בכותרת של התקנה הזאת היא הפעלה פרטית של כלי טיס זר בישראל, למרות שהפסיקה קבעה שמדובר גם על כלי טיס בהפעלה מסחרית.
איתי עצמון: השאלה שלי, האם שקלתם לשלב את התקנה הזאת בחוק?
איתי עצמון: האם במסגרת התיקונים לתקנות ההפעלה יש תיקון לתקנה הזאת?
רננה שחר: במסגרת התיקונים לתקנות ההפעלה יש רק תיקון קטן שמשנים שם כלי טיס למטוס.
רננה שחר: אני בהחלט חושבת שאפשר להוסיף ל-149 סעיף קטן ב' שיאמר שיסמיך באופן מפורש את השר לקבוע תקנות לעניין הפעלה דרך קבע של כלי טיס זר בישראל, לעניין מגבלות שיחולו.
יצחק וקנין: לאיזה סעיף את רוצה להוסיף?
רננה שחר: אני מניחה שאת 149 הנוכחי ייקרא א' ואחריו יבוא ב' שיאמר שהשר רשאי לקבוע תנאים או מגבלות לעניין הפעלת כלי טיס זר דרך קבע בישראל.
רננה שחר: אני רוצה להסביר שכלי טיס זר מופעל באופן קבוע בישראל, בעצם מתנתקת היכולת של מדינת הרישום שלו להפעיל עליו פיקוח אפקטיבי וגם לנו אין אפשרות להפעיל פיקוח אפקטיבי, ומכאן המגבלות שחלות עליו גם היום מכוח תקנה 42א בתקנות ההפעלה.
איתי עצמון: הסעיף המסמיך יבהיר שמדובר גם על הפעלה כללית וגם על הפעלה מסחרית.
אודי זוהר: אני רוצה להעיר הערה שהיא אולי יותר במובן הפרקטי של העניין.
אודי זוהר: כל הסעיף הזה של 149 נשען על האמנה.
אודי זוהר: אבל בסוף, מפקח שמגיע לכלי טיס ממדינה מסוימת, הוא צריך להחזיק טבלה של מה ההבדלים שכל מדינה מתירה או לא מתירה.
אודי זוהר: אחרת, אם יגיע מטוס ממדינה מסוימת, שבה מתירים לא להחזיק שום מסמך על המטוס ועל הטייס אז פה צריך לטפל בדבר הזה.
אודי זוהר: אתם אומרים שאם המדינה שם מתירה את זה, בראייתנו זה בסדר ולא בטוח שזה נכון.
רננה שחר: קודם כל, מה שסעיף 149 אומר זה ההיפך.
רננה שחר: דיני מדינת ישראל חלים ובלבד שיש את המסמכים המתאימים ממדינת הרישום.
רננה שחר: יש שני מקומות מסוימים, שזה הנושא של תעודת כושר הטיסה והרישוי האישי של הטייסים שבהם הנושא של חוסר ההתאמה לאמנה מפורש ברישיון עצמו ואז ישראל יכולה להחליט אם לקבל או לא לקבל, זה לפי האמנה עצמה.
רננה שחר: כל מה שהחוק אומר, בהתייחס, למשל, לסעיף המסמכים, אתה חייב לשאת את המסמכים האלה אבל הם לא צריכים להיות המסמכים הישראלים הם צריכים להיות המסמכים הזרים.
רננה שחר: הוא צריך להחזיק מסמכים מקבילים מדיני  מדינת הרישוי.
יצחק וקנין: הצבענו כבר על סעיף 13 ועל התוספת ואישרתי את הכול.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לעניין מפעיל אווירי.
יצחק וקנין: אני מבין שמחקתם את סעיפים א', ב', ג'.
רננה שחר: כן זה של התמ"ת, העיצום הכספי, אדוני.
איתי עצמון: בעצם יחולו אותם סכומים כמו שדיברנו.
איתי עצמון: אותם סכומים על החברות הזרות, החלה.
יצחק וקנין: אנחנו נעבור לסעיף 154 כיוון שנמצאים פה אנשי המשטרה שהסעיף הזה נוגע להם - תחולה על משטרת ישראל.
יצחק וקנין: לפני שנקריא את הסעיפים, הסבר על היחידה האווירית של משטרת ישראל.
נעם אדר: אני מפקד היחידה האווירית של המשטרה.
נעם אדר: אני והחברים שלי כאן מדברים בשם משטרת ישראל לנושא הזה.
נעם אדר: בכמה מילים להסביר את מהות הגוף הזה והייחודיות שלו ולמה נדרש עבורו חוק או לפחות סעיפים ייחודיים.
נעם אדר: קודם כל, המשטרה מממשת חלק מהמשימות שלה באמצעי כלי טיס וזה התפקיד שלנו ביחידה.
נעם אדר: היחידה הזאת ממוקמת במשמר איילון ליד לטרון.
נעם אדר: היא גם פרוסה ברחבי הארץ בכל מיני שלוחות, בצפון, בדרום וכדומה.
נעם אדר: היא מונה 7 כלי טיס מסוגים שונים.
נעם אדר: בעיקר הם גם מצוידים במערכות שהן ייחודיות, מערכות שאינן קיימות בתעופה האזרחית.
נעם אדר: בהרבה מאוד אספקטים יש הרבה דמיון בין הפעילות הזאת לפעילות של כלי טיס צבאיים, מבחינת אופי הפעילות, המערכות שמשתמשים בהם, הרבה פעמים סגנון הטיסה.
נעם אדר: מה שמייחד אותנו, זה שאנחנו נדרשים, כתוצאה מצרכי המשטרה, לפעול באופי פעילות שהוא לעיתים די קרובות חורג מכללי הטיסה הסטנדרטיים של התעופה האזרחית.
נעם אדר: דוגמאות פשוטות: אנחנו כמעט אף פעם לא טסים בנתיבי טיסה הקבועים.
נעם אדר: אנחנו לא טסים בגבהי הטיסה המוגדרים בפעילות הרגילה של התעופה האזרחית, כי אחרת אנחנו לא מסוגלים למלא את משימותינו.
נעם אדר: אנחנו עוסקים בתחומים של אכיפת תנועה, של פעילות להגבלת סחר בסמים, פעילות פלילית כמו פריצות ודברים מהסוג הזה, מרדפים.
נעם אדר: אנחנו נדרשים לעבודה מאוד דינמית במעברים בין תשתיות אוויריות שונות, שהן מאוד שונות ממה שקורה בדרך-כלל בתעופה האזרחית במדינת ישראל.
נעם אדר: ביחידה יש טייסים שהם טייסים מאוד מנוסים והדרישות מהם הן דרישות ייחודיות, לאור מה שתיארתי עד עכשיו.
נעם אדר: עד היום, בחוק הטיס הקיים, למעשה אין התייחסות לכלי טיס משטרתיים, לא קיים דבר כזה.
נעם אדר: הפעולה שלנו מכוח של היתרים שניתנו בסמכות על-ידי מנהל רשות תעופה אזרחית או על-ידי מנהל התעופה האזרחית בזמנו, שהתיר לנו לפעול בצורה חריגה בתנאים אלה ואחרים.
נעם אדר: הצורך לתקן את הנושא הזה הוא מובן וברור לנו.
נעם אדר: לנו, כמשטרת ישראל, יש אינטרס להיות כפופים ככל שניתן לחוקי התעופה האזרחית, כי עלינו זה מחיל מעטפת שמאוד חשובה לנו לבטיחות, לבקרה ולדברים נוספים, יחד עם הצורך לאפשר לנו לחרוג במקומות שבהם נדרש העניין הזה.
נעם אדר: בהקשר אלינו ולחוק הטיס נעשתה עבודה משותפת לאורך כל הדרך עם רשות התעופה האזרחית וכן ממשקים שהם מתמשכים גם עם חיל האוויר, כי יש הרבה מאוד עבודה שהיא מצד אחד בחיכוך עם תעופה אזרחית ומצד שני בחיכוך עם התעופה הצבאית.
נעם אדר: הדברים הללו נעשים בעבודה שוטפת שלנו מול רשות התעופה האזרחית ומול חיל האוויר.
נעם אדר: אני חושב שרוב או עיקרם של הדברים באו לפיתרון בהצעת החוק הזאת.
נעם אדר: עד כאן אם יש שאלות, אני אשמח.
יצחק וקנין: רננה, תקריאי, בבקשה.
רננה שחר: אני רק אומר שני דברים אחרונים.
רננה שחר: אחד, לפי חוק הטיס 1927 דהיום, חוק הטיס חל על כלים מדינתיים למעט כלים צבאיים, זאת נקודת המוצא.
רננה שחר: נקודת המוצא השנייה היא שאמנת שיקגו אינה חלה על כלים מדינתיים, על State Aircraft, במפורש וזאת בסעיף 3 לאמנת שיקגו.
רננה שחר: מקריאה מהחוק:     	"תחולה על משטרת ישראל     	154.
רננה שחר: (א)	ההוראות לפי חוק זה לא יחולו לגבי משטרת ישראל לרבות בכל הנוגע לכלי טיס משטרתי, ציוד תעופתי המשמש אותו, כלי רחיפה של משטרת ישראל ועובד טיס הממלא תפקיד בקשר להטסה או להפעלה של כלי טיס משטרתי או בקשר לביצוע פעולות בדק בכלי טיס כאמור, לרבות מדריך לתפקיד כאמור, וכן בכל הנוגע להפעלה או לניהול של תשתית משטרתית, למעט ההוראות לפי פרק א', לפי סימנים א', ב', ד' ו-ח' לפרק ב', לפי סעיפים 40, 42(ב)(3) ו-(4), ו-(ג), 43 ו-44 שבסימן ט' לפרק ב', לפי סימנים א', ב' ו-ג' לפרק ג', לפי סעיפים 88 ו-90 עד 92 שבפרק ו', לפי סימן ז' בפרק ז', ולפי פרקים ח', י' ו-י"ב, שיחולו בכפוף לשינויים אלה:"
יצחק וקנין: אם אני מבין את הרציונל שלכם שבסעיפים מסוימים כן החלתם עליכם את הדין, בעצם בכל החוק לא, מלבד הסעיפים שציינתם פה כרגע.
יצחק וקנין: אני מבין שאותם סעיפים מדברים על תחזוקת הכלים, הבדק של הכלים.
יצחק וקנין: אני רואה פה שפעולות בדק בכלי טיס לא יחולו.
רננה שחר: כן יחולו.
יצחק וקנין: כתוב "הוראות לפי חוק זה לא יחולו לגבי משטרת ישראל לרבות בכל הנוגע לכלי טיס משטרתי, ציוד תעופתי המשמש אותו כלי רחיפה של משטרת ישראל ועובד טיס וממלא תפקיד בקשר להטסה או להפעלה של כלי טיס משטרתי או בקשר לביצוע פעולות בדק בכלי טיס".
יצחק וקנין: זאת אומרת שזה לא יחול עליו.
רננה שחר: סליחה, אני אסביר, הניסוח קצת מתחכם.
רננה שחר: בתחילת הסעיף יש הצהרה כללית שאומרת שההוראות לא יחולו.
רננה שחר: בהמשך הסעיף כתוב: "למעט ההוראות האלה והאלה" ואז יש פירוט של כל ההוראות שכן חלות.
רננה שחר: דווקא סימן ד' לפרק ב' שעוסקות בנושא של מי שנותן את שירותי הבדק וגם סימן ג' לפרק ג' של הכשירות האווירית הנמשכת כן מוחלות באופן מפורש על הכלים האלה.
רננה שחר: גם הרישוי האישי.
רננה שחר: כתוב שזה לא יחול, אבל סימן ב' לפרק ב' חל.
רננה שחר: זאת אומרת, הנושא של הרישוי האישי, הנושא של הדרכת עובדים, הנושא של מכון בדק, הנושא של ההתלייה של רישיונות שניתנו, תנאים כלליים ברישיונות, הרישוי הבסיסי של הכלי, הרישום של הכלי, הכשירות האווירית הנמשכת, כולל תעודת כושר טיסה, סמכויות פיקוח, בדיקות אלכוהול וסמים, חקירת תאונות, עונשין, ההוראות השונות וליקויים עקיפים, כן הדברים האלה כן חלים.
רננה שחר: יש טיפה שינויים.
רננה שחר: הרבה מאוד מהוראות החוק כן חלות.
לאה ורון: למה בחרתם לכתוב את זה מלהפך, מה שלא כל-כך מקובל בחקיקה.
רננה שחר: אולי המשטרה תסביר.
קלוד גוגנהיים: קודם כל, החקיקה של היום לא משקפת את המצב הנהוג וגם לפי מה שרננה הסבירה, אין למעשה תחולה על כלי טיס מדינתי.
יצחק וקנין: מה זאת אומרת?
קלוד גוגנהיים: לפי אמנת שיקגו.
לאה ורון: אנחנו עושים חוק טיס ישראלי.
יצחק וקנין: היום יש כלי טיס שמתרומם לאוויר ולא חל עליו כלום.
יצחק וקנין: לא יעלה על הדעת הדבר הזה.
קלוד גוגנהיים: מבחינת הרצון של המשטרה יש פה איזה אנדרוגינוס.
קלוד גוגנהיים: מצד אחד אנחנו מעוניינים בפיקוח הרגולטורי של רת"א, אבל מצד שני, מתוך ההסבר שנתן פה מפקד היחידה האווירית, לא מעוניינים בתחולה של אותם סעיפים שפה מנו אותם.
קלוד גוגנהיים: לכן, הבחירה היתה להדגיש באופן פוזיטיבי את אותם סעיפים שבדקנו אותם אחד לאחד, על מנת שהם כן יחולו, כדי למנוע מצב שבסעיפים רבים שלא שייכים למשטרה, שהתחולה הזאת תהיה בניגוד לפעילות ומאפייני הפעילות של המשטרה מחייבים.
יצחק וקנין: אני לא נכנס לעומק הדברים.
יצחק וקנין: המציאות מחייבת שכל מה ששייך לכשירות הכלים, הבדק של הכלים האלה, מי בודק אותם.
יצחק וקנין: מדובר פה על צי של 7 כלי טייס.
יצחק וקנין: זה לא חיל האוויר, זה לא מספר טייסות, מספר בסיסים שאולי צריך מערכת שמטפלת.
יצחק וקנין: אני מבין את הצרכים של המשטרה, מבין את הפעולות שהמשטרה מבצעת.
יצחק וקנין: אני לא יודע, רננה, אם אתם מסים את מה שאתם צריכים לכסות מבחינת כשירות הכלים, הפיקוח עליהם וכל מה שצריך.
רננה שחר: הכול, אדוני.
יצחק וקנין: גם כל מה ששייך לרישוי, בדיקות רפואיות.
רננה שחר: כל זה חל.
רננה שחר: אני אגיד מה לא חל, אדוני.
רננה שחר: לא חל סימן ג' לפרק ב', שזאת הפעלה מסחרית.
רננה שחר: אנחנו לא מצפים שהמשטרה תפתח חברת תעופה.
רננה שחר: לא חל סימנים ה' ו-ו' לפרק ב', שזה הנושא של המנחתים שלהם, התשתיות שהם מחזיקים.
רננה שחר: זה מבחינתנו הם עושים לפי הפרמטרים שלהם.
רננה שחר: הם אחראים למנחתים שלהם.
רננה שחר: רוב התשתיות שלהן הן בתוך תשתיות צבאיות, לפחות רובן, והם מנהלים אותם לבד.
רננה שחר: לא מוחל סימן ד' לפרק ג' שזה כללי ההפעלה.
רננה שחר: לא מוחל סמכות מפקח לבדוק אלכוהול וסמים אלא רק סמכות שוטר לבדוק אלכוהול וסמים אצלם.
רננה שחר: זה מה שלא מוחל, כל השאר מוחל.
רננה שחר: אני יודעת שהנוסח טיפה מבלבל, כל שאר ההסדרים בחוק מוחלים על המשטרה.
קריאה: אבל אם הרוב מוחל, אז נכון להגיד מה לא מוחל ולא להיפך.
יצחק רז: לגבי הנושא של חקירת תאונות,  כתוב פה רק סימן ז' בפרק ז'.
יצחק רז: זה לא שפרק ז' חל כמו היום על הנושא של כלי טיס, דהיינו, שהרשות החוקרת יכולה לחקור תאונות והם צריכים לקבל דיווחים.
יצחק רז: סעיף ז' מדבר רק על חקירה מעורבת, שגם היא בעייתית ואנחנו דנים עליה.
יצחק רז: פרק ז' צריך לחול כולו על המשטרה תחת ההבנה שיש להם משימות, כמו התעשייה האווירית וכמו גופים אחרים.
יצחק וקנין: אני מציע שכשנגיע לפרק ז' נדון בזה.
יצחק וקנין: הנקודה הזאת תישאר בצד ואנחנו נדון עליה.
רננה שחר: בשלב זה אני מוחקת את ההתייחסות לפי סימן ז' לפרק ז'.
רננה שחר: אם אדוני ירצה, אחר-כך נתקן את זה.
עמרי טלמון: רננה הקדימה אותי ואמרה שזה מעט מבלבל.
עמרי טלמון: אני רוצה לעשות תיקון, זה הרבה מבלבל.
עמרי טלמון: אמרתי כבר שאלפי הדל בבית מנשה ואנוכי הצעיר בבית אבי.
עמרי טלמון: לי ברור דבר אחד, שכלי טיס משטרתי צריך לעמוד לכל הפחות בכל הדרישות של חוק הטיס, מעבר לדברים ספציפיים של תפעול בעיקר.
עמרי טלמון: כשמדברים על כל הדברים האחרים הם צריכים לעמוד לפחות בדרישות של חוק הטיס.
עמרי טלמון: אין שום היגיון שבתוך אותו גוש אוויר טסים כלים שמרושיינים אחרת.
יצחק וקנין: שאלתי את השאלה שלך וקיבלתי תשובה.
עמרי טלמון: אי-אפשר להבין ממה שכתוב פה שזה כך.
עמרי טלמון: זה צריך להיות מנוסח אחרת בצורה ברורה וחד משמעית.
עמרי טלמון: אחרת, כל פעם שיעשו שינוי ויוסיפו מכשיר מסוים שיידרש מהליקופטר אזרחי, יצטרכו לחזור הנה ולדרוש אותו גם מההליקופטר הצבאי.
עמרי טלמון: זה לא קביל.
רננה שחר: מכשירים לא מוסיפים בחקיקה ראשית, מכשירים מוסיפים בתקנות.
רננה שחר: אבל באמת הניסוח הזה אומר שאם יוסף סעיף בחוק הטיס, כדי להחיל אותו על המשטרה, אנחנו נצטרך למנות אותו וברירת המחדל תהיה שלא מוסיפים אותו ושלא מחילים אותו אלא אם כן – חשבנו על זה, שזה לא יתחלק התחולה הזאת על המשטרה, שהיא לא תהיה אוטומטית.
יצחק וקנין: בגלל זה הלכתם הפוך?
רננה שחר: אני חושבת שלכך כיוונה משטרת ישראל כאשר היא רצתה – היו על זה הרבה דיונים בתוך הממשלה, על הנוסח הספציפי הזה.
רננה שחר: אבל בהחלט, אחת מהכוונות שלהם היתה שלא יתחלק עליהם סעיף בלי שהם בחנו את זה והתיקון הזה נכנס במפורש.
אודי זוהר: לא נעים לי להגיד, אבל היא הנותנת.
אודי זוהר: אני חושב שהאינטרס הציבורי הוא שלא יתחלק סעיף שלא התכוונו לפטור אותם ממנו ובטעות פטרו אותם בגלל שזה בהיפכא מסתברא.
אודי זוהר: אני אתן דוגמה.
אודי זוהר: אמרו פה שהם לא חברה מסחרית וזה נכון, אבל, למשל, בדגם הפעילות שלהם, אז הטיס הראשי ומנהל המבצעים הם אנשים שעוברים בדיוק את אותו תהליך כמו חברה מסחרית.
אודי זוהר: לפי מה שנאמר פה, לא בטוח שזה יקרה ממחר.
אודי זוהר: אני, אגב, כתפישת עולם, חושב – המשטרה לאורך שנים אומרת שהיא כן רוצה להיות חלק ממכלול התעופה האזרחית של המדינה, למעט במקומות שבהם זה לא מתאים לה.
אודי זוהר: אני חושב שנכון כך להגדיר את זה, להגיד שהכול חל עליהם ובמקומות שאתה המחוקק אומר: השתכנעתי שצריך לפטור אותם, אז את הסעיפים הספציפיים אני פוטר אותם ולא לעשות את זה הפוך.
יצחק וקנין: אני מבין מהיועץ המשפטי של הוועדה שממש הם עברו סעיף סעיף וכללו אותו פה על-מנת שלא יישארו סעיפים בחוץ.
יצחק וקנין: אני אולי מקבל את העמדה הזאת, למרות שהייתי מעדיף שזה יהיה הפוך.
איתי עצמון: יכול להיות שבשלב הנוסח אפשר יהיה לנסח את זה בצורה אחרת, אולי יותר ברורה.
יערה למברגר: אם אנחנו מסכימים שהמהות מוסכמת על כולם ויש פה שאלת נוסח, אז הנסחית של הכנסת, שעוברת על כל החוק, עושה את תיקוני הנוסח הנדרשים.
לאה ורון: השאלה האם זה מקובל על המשטרה כי הם נתנו צידוקים לצורה המפולפלת של הנוסח הזה.
לאה ורון: לומר אחר-כך שנגיע לשלב הנוסח ונעשה מה שמקובל בחקיקה ולהפוך את הנוסח, אני לא יודעת אם זה מקובל.
יערה למברגר: אני חושבת שגם המשטרה ואנחנו מסכימים על הסעיפים, מסכימים על התיקונים.
נעם אדר: המהות מוסכמת.
יערה למברגר: אני לא חושבת שיש משהו במהות שהוא באי הסכמה בינינו.
קלוד גוגנהיים: יש עשרות תקנות.
קלוד גוגנהיים: אני לא חושבת שיש בעיה במציאות.
קלוד גוגנהיים: אני חושב שהתיאום הוא הדוק מאוד.
קלוד גוגנהיים: החשש הוא מפני מצבים שהמשטרה חייבת לתת ביטוי להתנהגות החריגה שלה והיא נדרשת לא להקפיד על מה שמקפידים בשגרה.
קלוד גוגנהיים: במצבים כאלה, לא הייתי רוצה להיות במצב שהמשטרה לא מקיימת את הדין.
קלוד גוגנהיים: לכן הדרך הנכונה, לדעתי, היא להשאיר את הניסוח כפי שעמלנו עליו רבות.
קלוד גוגנהיים: דנו על כל סעיף שהוסף.
קלוד גוגנהיים: כל סעיף שאחר-כך דורש תיקון בתקנות, איפה שמדובר במטריה שלא צופה בעיות כגון הרישוי, אז אנחנו מקבלים על עצמנו את הרגולציה בצורה מלאה.
קלוד גוגנהיים: אבל אם, למשל, מדובר בניסוח הפוך ובאחת מתקנות הטיס - - -
קריאה: אנחנו מדברים בחוק, עוד לא הגענו לתקנות.
קלוד גוגנהיים: אבל יש פעמים הסתייגויות מאותם סעיפים שאחר-כך הסמכות – למשל, בדיון של הוועדה ניתן לשרים להתקין תקנות.
קלוד גוגנהיים: שוב, הבקרה הזאת של שינוי התקנות היא אחר-כך מחייבת איזה סרבול ולא היינו רוצים להיכנס ואפילו להפריע למהלך התקין של התקנות וליצור מנגנון של בקרה.
קלוד גוגנהיים: זה יכול אולי להיפתר אבל זה הכול עניין של יעילות ושל זמן.
קלוד גוגנהיים: לכן בחרנו, ביקשנו, וקיבלו את העמדה שלנו אחרי שעות רבות של דיונים.
קלוד גוגנהיים: אני חושש שאם עכשיו נהפוך את הקערה עוד פעם, זה שוב יחייב שעות של דיונים.
קלוד גוגנהיים: אני מעדיף שהוועדה המכובדת הזאת תאשר.
רינה פאר: אני מרשות שדות התעופה.
רינה פאר: הואיל והרישה ל-154א מעניקה למעשה פטור גורף מכל פרק ד' להצעת החוק, שעניינו המרחב האווירי.
רינה פאר: הואיל ורשות שדות התעופה מדברת עם רת"א בעניין המרחב האווירי בכל הנוגע לצבא הגנה לישראל, אני מבקשת שהנושא של הפטור שכלול פה, לא יוכרע היום אלא מאוחר יותר, כשנסיים את הדיונים שלנו מול רת"א גם לגבי הצבא וגם לגבי המשטרה.
רננה שחר: אני רוצה להסביר על פרק ד'.
רננה שחר: פרק ד' להצעת החוק הוא נותן כלים.
רננה שחר: הוא אומר איך יחולק המרחב האווירי.
רננה שחר: יש בו שני שחקנים ראשים, שר התחבורה ושר הביטחון, ממשלת ישראל בהיעדר הסכמה ביניהם, קביעת נתיבים בינלאומיים על-ידי השרים.
רננה שחר: אחר-כך, בדרגה מתחת יש את מנהל רת"א עם מפקד חיל האוויר, עם מישהו מהגנת הסביבה לנושאים של הגנת הסביבה.
רננה שחר: יש הרבה נציגים שמעורבים בזה, אבל אין שם תחולה.
רננה שחר: זה שלא צוין מתחת להצעת החוק זה בגלל שהם פשוט לא שחקנים בפרק ד' במובן של קביעת חלוקת המרחב האווירי.
רננה שחר: משטרת ישראל היא כמו כולם.
רננה שחר: הם לא צריכים לפעול לפי כללי הטיסה הרגילים.
רננה שחר: אמרתי שזה כן הוחרג.
רננה שחר: לכן, לטעמנו ואני חושבת שקלוד יסכים איתי, אפשר כן למנות את פרק ד', אפשר לא למנות את פרק ד', זה לא משנה.
רננה שחר: מהותית הוא פשוט לא רלוונטי.
אילון טל: הדאגה שלנו בעיקר היא מזה שאם למשטרת ישראל היה מותר בעבר ויהיה מותר גם בעתיד לפעול במרחבי פיקוח טיסה כפי שהוגדרו בפרק ד', מרחבי פיקוח טיסה אזרחיים, שלא לפי הכללים או בחריגה מהכללים, הם גם פטורים מכל הוראות ניהול התעבורה האווירית, בסעיף 77 נדמה לי.
אילון טל: הדבר הזה לא יכול להתיישב עם ניהול תעבורה אווירית על-ידי פקחי טיסה, כשחלק מהמטוסים לא סרים לכללים ולהוראות שלהם.
אילון טל: צריך לאזן פה את המצב הזה.
אילון טל: גם עם משטרת ישראל.
אילון טל: אם יש צורך מבצעי מיוחד, יש לזה סידורים מיוחדים, אבל משטרת ישראל לא מנסה ולא ניסתה עד היום לקבל פטור מלטוס לפי הוראות יחידות נת"א.
רננה שחר: זה מוסדר ב-154ב, אדוני.
רננה שחר: אולי כשנגיע לשם, כתוב: "על הפעלת כלי טיס משטרתי אגב שימוש בתשתית אזרחית יחולו נוהלי משטרת ישראל.
רננה שחר: הנהלים כאמור יקבעו בהתייעצות עם המנהל ובהתחשב בבטיחות התעופה האזרחית ובשים לב להוראות" וכו'.
רננה שחר: אולי כשנגיע לשם נדון בזה?
רינה פאר: אני עדיין הייתי מבקשת, על אף ההסבר, שהנושא הזה כמקשה אחת ייחתך וייסגר, גם הסעיף שדיברה עליו רננה שהוא 154ב וגם 155 כולו וגם הפטור מהוראותיו של פרק ד' כולו העוסק במרחב האווירי, ידונו בנפרד בין רת"א לבין רשות שדות התעופה.
רינה פאר: מה שיסוכם יסוכם.
יצחק וקנין: אתם עומדים על כך שנצביע על הסעיף כמו שניסחתם אותו?
רננה שחר: אני חושבת שהיו כל-כך הרבה הזדמנויות לטעון ולהגיד ולסגור עניינים.
רננה שחר: לעכב עכשיו זה נראה לי לא לעניין.
רינה פאר: אבל ממילא אנחנו מעכבים את 155.
יערה למברגר: למה לא שמענו את ההערה הזאת בעבר?
רינה פאר: לגבי המשטרה אני חושבת שכתבנו לכם.
רננה שחר: ההערה הזאת לא מוכרת לי.
רינה פאר: אני חושבת שכתבנו לכם.
רננה שחר: אני אבדוק את עצמי.
רננה שחר: רינה, תסתכלו על 154ב ותיראו אם אתם רוצים שינויים.
רינה פאר: אנחנו רוצים שאותם השינויים שיחולו לגבי הצבא, כי צריך להסדיר, צריך להסדיר גם עם המשטרה.
רינה פאר: גם היום יש התנהלות, אמר את זה אילון טל לפני.
רינה פאר: יש הסדרים שמסדירים גם היום את ההתנהלות ואת הטיסה של המשטרה כאשר היא פועלת בתוך מרחב פיקוח אווירי.
מוטי שמואלי: גם לענייני תעבורה אווירית, אני לא מכיר הסדרים מיוחדים של התנהלות מסוקי או כלי טיס משטרתיים בתוך תשתית אזרחית.
מוטי שמואלי: צבאיים, בוודאי, משטרתיים, אני לא מכיר הסדרים מיוחדים.
מוטי שמואלי: זה גם נאמר שהם סרים למרותם של מנהלי התעבורה אווירית.
יצחק וקנין: זה  לא מה שמובן ממה שנאמר פה.
מוטי שמואלי: כשיש צרכים מיוחדים אז הם מתנהלים בתוך המסגרת ובתוך הסמכויות של ניהול התעבורה אווירית, זה לא סותר.
לאה ורון: מה שאתה אומר לא מתאים למה שכתוב בדברי ההסבר להצעת החוק.