GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: זה אומר שמפעיל מסחרי ישראלי, שהוא מוביל אווירי, צריך גם רישיון מאת השר וגם היתר הפעלה; מפעיל אווירי ישראלי שהוא לא מוביל אווירי, שעושה עבודות אוויר, צריך רק רישיון מהשר ולא צריך היתרי הפעלה; מפעיל אווירי זר שהוא מוביל אווירי צריך רק היתר הפעלה ולא צריך רישיון מאת השר; מפעיל אווירי זר ב-aerial work – אין את זה בישראל, זה דברים פנימיים, והוא לא צריך לא זה ולא זה.
רננה שחר: הצענו תיקון נוסח שמדבר על קיבולת הנוסעים המרבית שבעל ההיתר מורשה להוביל.
רננה שחר: המונח "קיבולת נוסעים" לא נכון, צריך להיות "קיבולת מושבים".
רננה שחר: אנחנו רוצים לדבר על קיבולת מושבים על מספר נוסעים ועל כמות המטען.
רננה שחר: קיבולת המושבים ומספר הנוסעים זה דבר שקיים היום בהסכמים קיימים.
רננה שחר: נושא של כמות המטען אמנם לא קיים, אבל ייתכן שבעתיד נצטרך בהסכם תעופה להסדיר את זה ואז הדברים האלה צריכים לבוא לידי ביטוי בהיתרי ההפעלה.
יצחק וקנין: כמות המטען זה משקל המטען?
רננה שחר: אנחנו רוצים להגיד: 1. כלי הטיס שבעל ההיתר מורשה להפעיל – זו תהיה פסקה נפרדת.
רננה שחר: פסקה אחרת תהיה: קיבולת המושבים או משקל המטען שבעל כלי הטיס מורשה להפעיל או מספר הנוסעים שהוא מורשה להוביל.
רננה שחר: שתהיה התייחסות לשלושת הפרמטרים האלה.
איתי עצמון: יש לי כמה הערות ושאלה לגבי 8ג(א) המוצע.
איתי עצמון: כתבתם: מפעיל ישראלי וכל מפעיל אווירי אחר של כלי טיס.
איתי עצמון: הכוונה למפעיל של כלי טיס זר בהפעלה מסחרית, נכון?
איתי עצמון: אז אולי כדאי לחדד את זה.
איתי עצמון: המשך הסעיף אומר: "לא יפעיל כלי טיס בטיסה מסחרית לשם הסעת נוסעים או הובלת טובין".
איתי עצמון: אקרא את ההגדרה של טיסה מסחרית הקיימת היום בחוק רישוי שירותי תעופה: טיסה מסחרית – טיסה לשם הסעת נוסעים או הובלת טובין בתמורה או טיסה לצורכי עסק או מתן שירות.
איתי עצמון: אני חושב שחסרה המילה "בתמורה" לאחר "טובין".
איתי עצמון: אמרתם שההיתר ניתן לתקופה קצובה.
איתי עצמון: על איזו תקופה מדובר?
רננה שחר: היתרי הפעלה ניתנים באופן כללי לעונה.
רננה שחר: עונה יכולה להיות חצי שנה או שבעה חודשים.
רננה שחר: כרגע העונות הן שבעה חודשים וחמישה חודשים.
איתי עצמון: אני חושב שכדאי להבהיר, מאחר שאנחנו מסדירים כאן את היתרי ההפעלה העונתיים, שמדובר על היתר שניתן לתקופה קצובה, לתקופה שלא תעלה על שבעה או שמונה חודשים או פשוט לכתוב "לתקופה קצובה".
יצחק וקנין: קחו את הרף העליון.
יצחק וקנין: יש היתרים יותר ארוכים?
איתי עצמון: אם נכתוב לתקופה קצובה ולא נציין את מספר החודשים?
יצחק וקנין: לא נכתוב את מספר החודשים, אלא: תקופה קצובה.
איתי עצמון: יש לי עוד שאלה.
איתי עצמון: בפסקה שעוד לא הגענו אליה, בסעיף קטן (ב) בין תנאי ההיתר מדובר על מינוי נציג בישראל מטעם מפעיל אווירי, שמורשה לפעול בשמו בהליכים לפי חוק זה או לפי חוק הטיס ולקבל בשמו ובעבורו כתבי בית דין.
איתי עצמון: אני מניח שהסוגיה מתעוררת לגבי מפעיל זר.
איתי עצמון: מה המצב הנוהג היום?
איתי עצמון: האם כיום יש לכל מפעיל זר נציג בישראל?
רננה שחר: כתנאי למתן ההיתר הוא נדרש למלא בטפסים מי הנציג שלו, קתב"ל בודקים מי זה הנציג, שזה לא מישהו שלא ידוע בכלל.
רננה שחר: כל מי שפונה אלינו ומבקש את שמו של הנציג מקבל אותו.
איתי עצמון: אם כך, אולי נעגן את זה במפורש בחוק, שלא ניתן היתר הפעלה אלא אם כן מינה מפעיל אווירי של כלי טיס זר נציג מטעמו המורשה לפעול בשמו בהליכים לפי חוק זה או לפי חוק הטיס, ולקבל בשמו ובעבורו כתבי בית דין.
איתי עצמון: אני מציע גם לשקול חובת פרסום של אותם פרטים, כדי שציבור הנוסעים, הצרכנים, יידע למי לפנות.
איתי עצמון: אולי לפרסם את הפרטים שלו באתר רשות התעופה ואולי גם באתר רשות שדות התעופה.
איתי עצמון: אותם פרטים שקיבלתם, שיהיה קישור גם באתר רשות שדות התעופה, כדי שציבור הנוסעים שנכנס לאתרים של שדות התעופה יוכל לקבל בקלות את פרטי הנציג.
רננה שחר: אין לנו התנגדות.
רינה פאר: לינק לאתר.
איתי עצמון: לא נכתוב "לינק" בחוק, אבל נמצא את הנוסח המתאים.
רננה שחר: אז מה שנאמר פה, וזה נכון, שצריך להוסיף שהמפעיל הזר שממנה נציג לא יכול לשנות את הנציג בלי אישורנו ואז לנו יש את הכלי לבדוק שהמידע הוא עדכני.
לאה ורון: זה לא שהוא לא יכול למנות.
לאה ורון: הוא צריך להודיע לכם על כך שהוא שינה את שם הנציג שלו, אבל הוא לא צריך לקבל מכם אישור לשינוי.
רננה שחר: הוא מקבל אישור, והשאלה היא אם אנחנו מוכנים לקבל כל נציג.
אביגדור בן חור: ברמת העיקרון זה לא יכול להיות כל אחד.
אביגדור בן חור: אפשר לתת לנו סתם שם פרטי של מישהו שאנחנו לא מכירים בכלל – הוא ימנה אותך בתור נציגה ואת אפילו לא יודעת.
אביגדור בן חור: לכן אנחנו חייבים לדעת מי זה הבן-אדם, האם אנחנו מכירים אותו.
אביגדור בן חור: אנחנו לא נכנסים לקרביים שלהם, אם זו חברה, אבל זה צריך להיות אדם שמוכר וידוע, שיכול לייצג חברת התעופה.
אביגדור בן חור: זה לא יכול להיות סתם איזה מישהו ערטילאי, שאנחנו בכלל לא מכירים.
אביגדור בן חור: חברת התעופה גם שולחת לנו ייפוי כוח, שאומר: אדם זה וזה הוא הנציג שלנו.
דפנה עין דור: זאת אומרת, הבן-אדם מקבל את האחריות עליו?
אביגדור בן חור: אנחנו לא מקבלים פיד-בק מהבן-אדם.
אביגדור בן חור: אנחנו מוודאים מי זה הבן-אדם.
לאה ורון: אני מציעה שהמפעיל יעביר לידיעתכם מי הנציג וככל שתמצאו לנכון תבדקו.
לאה ורון: אני מתארת לעצמי שתמצאו לנכון ותבדקו את הפרטים של הנציג, ורק אם יתעורר קושי תפנו לחברה ותגידו שהנציג הזה והזה, אין לו את הכישורים, אין לו את היכולות והוא בכלל אדם לא מוסמך לעשות את זה.
לאה ורון: אבל אני לא חושבת שאתם צריכים לפתוח הליך של קבלת בקשות ומתן אישורים לנציגים של מפעילים זרים בארץ.
גיורא רום: אני לא שבע רצון מאיך שהדברים מתגלגלים.
גיורא רום: אנחנו פתאום עושים דיון שהיה צריך להיות מחוץ לחדר הזה.
גיורא רום: יכול להיות שרת"א עדיין לא מוכנה מספיק ולא נתנו את דעתנו לכל האספקטים.
גיורא רום: אני מבקש לקחת את זה בחזרה לרת"א ולבוא עם נוסח הרבה יותר - - -
רננה שחר: בנושא מינוי הנציג?
גיורא רום: כל הסעיף הזה.
גיורא רום: לא לרוחי שאנחנו נכנסים לכל פרט.
גיורא רום: אני לא רוצה שיהיו פה דיונים על כל מיני דברים.
רננה שחר: לא על כל הסעיף.
רננה שחר: על מינוי הנציג – בסדר.
יצחק וקנין: אתה עלול לבוא אליי עוד פעם וזה עלול להיפתח באותה צורה.
יצחק וקנין: אני מוכן לעשות משהו אחר: ללכת על פי התיקונים שהוצעו פה ואם בישיבה הבאה אתה חושב שיש נוסח ששקלתם אותו, דנתם - חבל לנו לעשות את זה על כל סעיף - מכסימום נפתח את הסעיף.
גיורא רום: אני רוצה לשמור לעצמי את הזכות לא להיות שבע רצון מחלק מהדברים.
יצחק וקנין: אתה תמיד יכול להגיד לי שאתה רוצה לפתוח סעיף מסוים ולשנות אותו.
יצחק וקנין: אם אכן זה יהיה מקובל על כל הצדדים, ונבין שזה באמת עונה על מה שאתם רוצים, אין בעיה עם זה.
לאה ורון: ממילא גם יכול שר התחבורה, לבקשתך, לבקש מהוועדה דיון מחדש בכל אחד מהסעיפים.
גיורא רום: שר התחבורה לא יתעסק בשאלה אם אנחנו מפרסמים באתר האינטרנט שלנו.
לאה ורון: אלה הליכי החקיקה בכנסת.
יצחק רז: בעניין של הנציג לא מספיק רת"א.
יצחק רז: יש סוגי בדיקות שרש"ת צריכה לעשות, לגבי הציוד שלו, הנהלים שלו מול החברות הזרות.
יצחק רז: כדאי לחשוב על זה.
רננה שחר: זה נציג לקבלת כתבי בית דין.
רננה שחר: זה הנציג לפעול בשמו ולקבל כתבי בית דין.
רננה שחר: זה כתובת בישראל, שתהיה דרך ליצור קשר עם המפעיל הזר, זה הכול.
יצחק וקנין: מר רזיאל, בבקשה.
אברהם מיכאלי: אמנם ההערה שלי מתייחסת לחוק שירותי תעופה, אבל נוצר פה מצב שיש הגדרה חדשה להפעלה מסחרית, ובחוק שירותי תעופה זו טיסה מסחרית ולא הפעלה מסחרית.
אברהם מיכאלי: הדבר הזה יוצר קושי.
אברהם מיכאלי: בתעשייה האווירית, לדוגמה, על פי ההגדרה בחוק שירותי תעופה, הטיסות של התעשייה האווירית עדיין מסחריות, כאשר כולנו מבינים מזה שנתיים שהן לא.
אברהם מיכאלי: מוכרחים לעשות פה סדר, אחרת אנחנו צריכים רישיון להפעלה מסחרית לפי חוק שירותי תעופה, ולא צריכים על פי חוק הטיס – מה שהוא הנכון, אבל זה לא מוסדר.
רננה שחר: בעקבות ההערה של היועץ המשפטי של הוועדה לעניין סעיף (2), של מחיקת הנושא של השכרה, אז המחשבה שלי היא שנעשה האחדה של מונחים.
רננה שחר: נכתוב: הפעלה מסחרית במקום טיסה מסחרית, כהגדרתה בחוק הטיס.
רננה שחר: ואז גם מי שמשכיר כלי טיס בתמורה נותן שירות באמצעות כלי טיס, ואז זה יהיה מסודר ותיפתר הבעיה של רזיאל וגם תיפתר הבעיה של ההשכרה.
רננה שחר: אנחנו מבקשים להביא את זה בשבוע הבא בצורה מסודרת.
יצחק וקנין: אז לא נציע על הסעיף.
רננה שחר: לא הצבעת.
רננה שחר: אגיד מה הועלה עד עכשיו לנושא מינוי הנציג: שתהיה חובה מכוח החוק שלא יינתן היתר הפעלה למבקש שהוא מפעיל זר אלא אם הוא מינה נציג, כמו שכתוב בפסקה (ב)(4), שזה נציג שמורשה לפעול בשמו ומטעמו; שתהיה חובת פרסום באתר האינטרנט של רת"א של שמות הנציגים האלה כדי שהציבור יוכל לדעת מי הנציג ולא יצטרך לפנות אלינו בבקשות פרטניות כל פעם; שתהיה חובה של עדכון שם הנציג.
רננה שחר: כאשר חברת התעופה הזרה רוצה לשנות את הנציג צריכה לתת הודעה מראש או בדיעבד, ושלרת"א יהיה הכוח להגיד: זה לא מקובל, אתה צריך להחליף נציג.
רננה שחר: אלה ההערות שהועלו בוועדה עד עכשיו.
איתי עצמון: לגבי האישור שלכם לשינוי הנציג, לא הבנתי מה ההחלטה.
רננה שחר: הלכתי עם מה שאמרה מנהלת הוועדה: שתהיה חובת הודעה על שינוי הנציג, לצד זה תישמר לרת"א הזכות לומר שהנציג הספציפי הזה לא מקובל וצריך למנות נציג אחר.
איתי עצמון: זה איזשהו אישור שלכם.
רננה שחר: זה לא אישור מראש אלא כוח להתערב בדיעבד בהחלטה, מה שהציעה מנהלת הוועדה.
רננה שחר: זה נראה לי סביר.
עמרי טלמון: בזמנו הייתה חברה בשם סוויסאייר שפשטה את הרגל בוקר אחד.
עמרי טלמון: נתקעתי אז בארצות הברית ונגרמו לי נזקים.
עמרי טלמון: עמדתי לשאול את מי אני יכול לתבוע והתברר שהמשרד של סוויסאייר בארץ הוא לא ישות משפטית בכלל.
עמרי טלמון: יש שלט "סוויסאייר" שהוא ריק מכל תוכן.
עמרי טלמון: אפשר לתבוע את השלט.
עמרי טלמון: השאלה היא אם צריך נציג שיהיה אישיות משפטית, שניתן לתבוע אותו.
רננה שחר: זאת לא הכוונה, אדוני.
רננה שחר: אין הכוונה שמישהו ייתבע בשם חברת סוויסאייר בארץ.
רננה שחר: הכוונה שהתביעה תהיה נגד המוביל האווירי הזר, נגד סוויסאייר.
רננה שחר: הכוונה היא להקל על האזרח הישראלי את היכולת לתבוע את סוויסאייר, שתהיה לו כתובת למי למסור.
רננה שחר: אין אפשרות, לדעתי, שחברת תעופה תגיד לו: אני ארוויח ואתה תיתבע.
עמרי טלמון: אזרח ישראלי נגרם לו נזק, נגיד של 1,500 דולר.
עמרי טלמון: הוא יתחיל לנהל תביעה משפטית בשוויץ?
קריאה: שיטוס אל-על.
רננה שחר: בשביל זה יש לו פה נציג, שרשאי בשם החברה לקבל כתבי בית דין.
רננה שחר: זה פותר את הבעיה של ניהול תביעה בשוויץ.
רננה שחר: הוא ינהל תביעה בישראל.
עומר שלו: יש לנו מספר שאלות לגבי הרישא.
עומר שלו: כמו שראיתם בטבלה, המפעילים האוויריים הישראלים, לפי ההצעה פה, עליהם יחולו ההוראות גם של הרישיון המסחרי וגם של היתר ההפעלה שעד היום, לפחות להבנתנו, לא חלות.
עומר שלו: גם אם נעשות בקשות שוטפות לאישורי לו"ז או לאישור יעדים, הן נעשות במסגרת השוטפת של הרישיון הקיים ומוגשות מעת לעת, במסגרת היחסים המסחריים בין חברות התעופה לבין רת"א.
עומר שלו: החלה כלשונה של הסעיף של היתר ההפעלה גם על המובילים הישראלים, בנוסף לחובות החלות מכוח רישיון, עלולה ליצור כפל של הוראות, שעל חברת אל-על, לצורך העניין, יחולו גם הוראות מכוח רישיון הפעלה מסחרי, גם מכוח היתר הפעלה, שאני חייב להגיד שלא ברור לי עדיין לחלוטין מה הוא.
עומר שלו: גם אם נעשות בקשות לא קוראים לזה היתר, זה לא מוגש כבקשה להיתר.
עומר שלו: זה מוגש כבקשה לרשות ומאשרים את הלו"ז בצורה שוטפת.
עומר שלו: רוב הדברים שרשום שהמנהל צריך לרשום בהיתר ההפעלה, כבר קיימים ברישיון, ועוד לא הגענו לסעיף העיצומים, שעלולים לחול פעמיים: גם בגין הרישיון וגם בגין ההיתר.
עומר שלו: אני חושב שזה המקום להתייחס לחברות התעופה הישראליות מכוח הרישיון שלהן ולחברות הזרות מכוח ההיתר.
עומר שלו: אנחנו מאמצים בחום את מה שכתוב בחוק לגבי ההיתר.
עומר שלו: זו פעם ראשונה שמסדירים את זה גם ביחס לחברות התעופה הזרות, שזה מעוגן בחוק ואפשר יהיה לשמור על הפעילות שלהן ועל העמידה שלהן בהיתרים שהן מקבלות מהמדינה.
רננה שחר: גם היום לחברת אל-על ולחברות התעופה הישראליות, המובילים האוויריים, יש את הרישיון הקבוע מאת השר וניתנים היתרי ההפעלה העונתיים מכוח הסמכות בסעיף 2 לחוק רישוי שירותי תעופה, מכוח סמכות הרישוי.
רננה שחר: אנחנו עושים בזה סדר ואומרים: בואו נתאים את הדין למצב הקיים.
רננה שחר: הרישיון ניתן לתמיד, הוא לא נשלל.
רננה שחר: מתקנים אותו מבחינת היעדים, מבחינת דברים מהסוג הזה, אבל הוא רישיון קבוע.
רננה שחר: הוא ניתן על-ידי השר.
רננה שחר: היתר ההפעלה הוא היתר עונתי.
רננה שחר: זה לא סתם איזה שהם נהלים של חברת אל-על שהם מגישים.
רננה שחר: זה דבר שקיים מזה שנים רבות שרת"א נותנת, כנהוג בכל התעופה העולמית בתחום של הובלת נוסעים.
רננה שחר: חשבנו שלגבי המפעילים הישראלים יש דברים שצריכים להיקבע ברמת הרישיון ויש דברים שצריכים להיקבע ברמת ההיתר.
רננה שחר: נניח, התדירויות לא נקבעות ברישיון, הן נקבעות בהיתר.
רננה שחר: אני בוודאי ובוודאי מסכימה שאם אותו תנאי, כמו אישור להוביל ליעדים א', ב', קבוע גם ברישיון וגם בהיתר אי אפשר להטיל פעמיים עיצום כספי.
רננה שחר: זה נראה לי מאוד ברור.
רננה שחר: ההערה הזאת מהותית, מקובלת ונמצא לה את הפתרון.
רננה שחר: אדוני, זה מה שמתנהל בפועל כל השנים ופשוט צריך לעגן את זה בחוק.
יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיפים (א) ו-(ב)(1), כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: אתם תנסחו אותם בהתאם למה שנאמר פה ובמידה שתהיה הסתייגות שלכם בישיבה הבאה ותרצו לתקן משהו נעשה את זה.
יצחק וקנין: סעיפים (א) ו-(ב)(1) אושרו.
יצחק וקנין: תודה, הסעיפים אושרו.
יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה ומודה לכולם.
יצחק וקנין: להתראות ביום חמישי.
אופיר אקוניס: אנחנו נתחיל מהנושא פרק ב' (תקשורת), סעיפים 2(9), 3(ב) (איסור חסימה או הגבלה) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2012-2011 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010.
אופיר אקוניס: אני חושב שהצלחנו בצורה די נאה לפתוח את השוק בכל מה שקשור לקנסות היציאה בשבוע שעבר, וגם בכניסת מפעיל רביעי, ואני מקווה גם חמישי וכדומה.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים, אדוני השר, לקיים את מדיניות הממשלה והמדיניות שלך בעניין הזה, כדי לפתוח את שוק הסלולר לתחרות, ואני מקווה מאוד שנתקדם היום עוד צעד אחד קדימה בעניין הזה.
אופיר אקוניס: כפי שאמרתי, אנחנו מתחילים במה שאתם מגדירים: איסור חסימה או הגבלה, סעיפים 2 ו-3.
אופיר אקוניס: היום זמננו הוא מוגבל, מהטעם העיקרי שנקבעה ישיבת מליאה בשעה 12:00, שמתחילה, אם הבנתי נכון, בדקה דומייה.
אופיר אקוניס: שמענו לפני כמה דקות על פטירתה של מפקדת משטרת חיפה, שאתה בוודאי מכיר, השר, אתה תושב חיפה.
אופיר אקוניס: התוודענו לפועלה ולאומץ לבה ב-72 השעות האחרונות.
אופיר אקוניס: זה הקורבן ה-42 בטרגדיה הגדולה של השריפה בכרמל.
אופיר אקוניס: מכיוון שאנחנו בזמן מוגבל, אני מקווה שתהיה פה הסכמה על הסעיפים, ככל שאפשר, ונריץ את החקיקה כדי שפרק התקשורת יהיה מאחורינו ונעבור לדברים הנוספים שיש לנו.
יהודה סבן: הסעיף הזה מדבר על ניטראליות ברשת, קרי איסור על חברות הסלולר לחסום שירותים ושיחות כלשהן של שירותים שלא ניתנים מהפורטל שלהם לשיחות שלא נעשות בתוך הרשת עצמה, כמו למשל שיחות שנעשות על גבי רשת האינטרנט.
יהודה סבן: כמו כן, מוצע כאן איסור גם על הגבלה של מכשירי הקצה ואיסור על החסימה שלהם, כנהוג היום בשוק במקרים מסוימים.
יהודה סבן: לסעיף הזה אנחנו מציעים שלושה חריגים.
יהודה סבן: האחד זה במקרים מיוחדים שיתיר השר, השני לבקשת כוחות הביטחון, ומייד נציע תיקון לסעיף בעקבות הערה של היועצת המשפטית של הוועדה, ובמקרה שלישי, אם הלקוח ביקש זאת.
יהודה סבן: אם הלקוח כן מעוניין לחסום חלק משירותי האינטרנט שהוא מקבל, קרי פורנוגרפיה ודברים אחרים שהוא אינו מעוניין שהמכשיר יוכל להכיל, שהוא יוכל לחסום את המכשיר, למרות האיסור על חסימה שמופיע בסעיף 2(9).
אופיר אקוניס: זה לפי בקשתו?
יהודה סבן: לפי בקשתו.
אתי בנדלר: של מנוי או של קבוצת מנויים.
יהודה סבן: לגבי הניסוח עוד נדבר.
אופיר אקוניס: מי מדבר בשם קבוצת המנויים?
אופיר אקוניס: מי מגדיר את אותה קבוצה?
לאה ורון: לצורך הדוגמה זו יכולה להיות הנהלת הכנסת.
אופיר אקוניס: הנהלת הכנסת זה מעסיק.
אופיר אקוניס: אני מדבר על קבוצה.
יהודה סבן: כשנגיע לפרטים ניכנס לזה.
אתי בנדלר: זו שאלה מאוד חשובה, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: האם אפשר להגיש רביזיה לגבי הפרקים הקודמים שדנו בהם?
אתי בנדלר: בוודאי שאפשר להגיש רביזיה.
אתי בנדלר: אבל בהקדם, כי אנחנו מתכנסים לקראת הסוף.
אופיר אקוניס: הפרקים שכבר אישרנו, הפחתה ניכרת בקנסות היציאה והכנסת המפעיל הרביעי, שבאים בנפרד, האם הם באים למליאה בנפרד?
אתי בנדלר: לא. כל מה שאושר כרגע, הפרקים האלה הם במסגרת מה שאנחנו מכנים "פיצול דיוני", דהיינו הם הועברו לסעיפים שונים בחוק ההסדרים, לא פוצלו מחוק ההסדרים, אבל הדיון בהם פוצל בין ועדות שונות.
אתי בנדלר: בתום הדיון בוועדות הם יתכנסו כולם ביחד להצעת חוק אחת שתונח לקריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני רוצה לבקש רביזיה לגבי הסעיף של קנסות היציאה, לעשות הבחנה בין חוזים שנחתמו לפני מועד תחולת החוק, לבין חוזים שייחתמו לאחר מכן.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי חוזים שנחתמו עד לתחילת החוק, יהיה שיעור של 8% מקסימום קנס, ולגבי חוזים מיום תחילת החוק, 0%.
אופיר אקוניס: מה היה בוועדת שרים לחקיקה?
ליאת גלזר: בוועדת שרים היה 10%, כאן זה ירד ל-8%.
אופיר אקוניס: בוועדת שרים היה 0%.
ליאת גלזר: הממשלה דחתה.
יהודה סבן: הממשלה מתנגדת להצעת החוק שהוגשה על-ידי חברת הכנסת ברקוביץ.
אופיר אקוניס: שר התקשורת מסכים.
יהודה סבן: ועדת השרים מחליטה.
אופיר אקוניס: הוגשה רביזיה.
יהודה סבן: אנחנו חושבים שקנסות של 0% הן דבר לא נכון בהקשר הזה.
יהודה סבן: כיוון שכן ניתנות הטבות לעתים על-ידי חברות הסלולר במעמד ההסכם, לא ניתן להגיד ששיעורן של ההטבות האלה הוא אפס בהגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: שיתמחרו את זה בדברים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שאני לא כובל אותם לחוזים שכבר נחתמו, אז הם לא אומרים שלקחו את זה בחשבון, הם לא מפסידים שום דבר.
כרמל שאמה-הכהן: מהיום והלאה, שיתמחרו את זה בצורה אחרת, בצורה יותר שקופה.
יהודה סבן: המטרה הרי היא לאפשר יציאה של לקוחות שהתקשרו בהסכם.
יהודה סבן: היום הקנס הוא מאוד גבוה, לפעמים הוא מגיע לאלפי שקלים, כפי שהוצג כאן בדיון הקודם, ואז זה יכול ליצור מצב שבו ללקוח באמת אין שום כדאיות.
יהודה סבן: ברגע שקבעתם כאן שהסכום הוא 8%, אז זה לא יכול להגיע לאותם סכומים, זה יכול להגיע למאה שקלים אולי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל ראינו ששתי חברות הורידו את זה באופן וולונטרי לאפס.
אופיר אקוניס: אחת הודיעה שהיא מאפסת.
כרמל שאמה-הכהן: אם אחת יכולה לאפס, גם האחרות יכולות.
אופיר אקוניס: חברה אחרת הודיעה שהיא תנהג לפי החוק.
אופיר אקוניס: זו ההודעה הכי משעשעת שראיתי.
אופיר אקוניס: לא העליתי על דעתי שיהיה מישהו שלא ינהג לפי החוק.
אופיר אקוניס: האם זאת תגובה של חברה?
אופיר אקוניס: ברור שתנהגו לפי החוק.
כרמל שאמה-הכהן: האם הדברים שלי נרשמו?
לאה ורון: רשמתי ואנחנו נוציא את זה על סדר-היום, קודם כל את הבקשה, ולאחר מכן אם הבקשה תאושר הוועדה תוכל לדון.
אופיר אקוניס: אני מצטער שוועדת שרים לחקיקה דחתה את הדבר, אבל הנה אתם רואים שיש גם רביזיה.
אופיר אקוניס: אז בבית הזה יש הסכמה.
אופיר אקוניס: כבוד השר, לא ידעתי שוועדת השרים לחקיקה דחתה את ההצעה להורדה לאפס, וחבר הכנסת שאמה הגיש רביזיה שגם היא מבקשת להוריד את זה לאפס.
אופיר אקוניס: גם אתה רעיונית תומך בביטול קנסות היציאה.
התקשורת משה כחלון: משרד התקשורת הביע תמיכה הבוקר בוועדת השרים.
התקשורת משה כחלון: שני משרדים חשובים התנגדו, משרד האוצר ומשרד המשפטים.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ, אנחנו דנים בקנסות היציאה.
אופיר אקוניס: הצעתנו נדחתה בוועדת השרים לחקיקה.
אופיר אקוניס: שר התקשורת תומך, אלא שמשרדי המשפטים והאוצר מתנגדים.
אופיר אקוניס: אפשר להגיש ערר, וגם הוגשה רביזיה על הסעיף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נמשיך להיאבק.
התקשורת משה כחלון: בדיוק.
התקשורת משה כחלון: אנחנו נכניע אותם בסוף.
אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לך, שר התקשורת.
אופיר אקוניס: ליאת, בבקשה.
ליאת גלזר: אנחנו קוראים בסעיף קטן (9), עמוד 14.
ליאת גלזר: יש לנו קצת שינויים בנוסח, אז אקרא את הנוסח כפי שאנחנו מציעים אותו.
ליאת גלזר: אחרי סעיף 53א יבוא סעיף חדש, 53א1, שכותרתו "איסור הגבלה או חסימה".
ליאת גלזר: "(א) בסעיף זה – "בעל רישיון" – כהגדרתו בסעיף 51א; "כוחות הביטחון" – כהגדרתם בסעיף 13; "סחר" – כהגדרתו בסעיף 5(א1) לפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972.
ליאת גלזר: (ב) בעל רישיון הוא מי שעוסק בסחר בציוד קצה שהוא ציוד רדיו טלפון נייד (בסעיף זה – ציוד קצה רט"ן), לא יגרום להגבלה או לחסימה כמפורט להלן, בעצמו או באמצעות אחר, לרבות בדרך של קביעת תעריפים.
ליאת גלזר: (1) הגבלה או חסימה של האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בכל שירות או יישום, המסופקים על גבי רשת האינטרנט; (2) הגבלה או חסימה של התכונות או המאפיינים המוכנים של ציוד קצה רט"ן; (3) הגבלה או חסימה של האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בציוד קצה רט"ן בכל רשת בזק ציבורית של בעל רישיון".
אתי בנדלר: תסבירי את העיקרון שבסעיף קטן (ב) לפני שתיכנסי להגבלות.
ליאת גלזר: כמו שנאמר פה, עניינו של הסעיף הזה הוא משהו שאנחנו נוהגים לכנות ניטרליות הרשת.
ליאת גלזר: הסעיף קובע איסור על שלושה סוגים של הגבלות או חסימות, והאיסורים מופנים גם למפעילי סלולר, חברות הרט"ן, וגם למי שעוסק בסחר בציוד קצה, כלומר  יבואנים, משווקים של מכשירי סלולר.
ליאת גלזר: אנחנו מדברים על שלושה סוגים של חסימות אסורות.
ליאת גלזר: הפסקה הראשונה מדברת על חסימות או הגבלות של שירותים או יישומים על גבי האינטרנט, למשל יישומי טלפוניה, סקייפ וכדומה, שיתוף קבצים ודברים מהסוג הזה.
ליאת גלזר: הפסקה השנייה מדברת על הגבלה או חסימה של התכונות או המאפיינים המובנים של ציוד קצה רט"ן, כלומר שלא ייווצר מצב שמביאים לכאן מכשירים שהם מלכתחילה מנוונים, למשל בלי אפשרות לבלוטוס וכדומה.
ליאת גלזר: הפסקה השלישית מדברת על מה שבשפת העם נקרא "סימלוק".
ליאת גלזר: האפשרות של מנוי לקחת את המכשיר שלו ולעבור עם המכשיר כמו שהוא לחברה אחרת.
ליאת גלזר: כיום ה"סים", אותו כרטיס חכם של המכשיר, הוא נעול.
ליאת גלזר: כלומר, על-מנת לעבור לחברה אחרת צריך לבקש מהחברה שאתה נמצא בה שתפתח את החסימה.
ליאת גלזר: זה לא עולה הרבה כסף, אבל עדיין זה עולה בין 70 ל-100 שקלים, ואנחנו בסעיף הזה מבקשים לאסור על הפרקטיקה הזאת.
אתי בנדלר: איפה נכנס הנושא של החסימה של האפשרות לעשות שימוש בסקייפ?
ליאת גלזר: בפסקה (1), שירותים או יישומים המסופקים על גבי רשת האינטרנט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דיברת על איסור ייבוא מכשירים.
ליאת גלזר: אנחנו מבקשים לאסור פעולות מכוונות שמביאות לכך שהמכשיר יבוא לארץ מנוון.
ליאת גלזר: בחו"ל המכשירים האלה מיוצרים עם שלל תכונות, ואיכשהו בדרך לארץ, בעקבות בקשה של היבואן או של מפעיל הרט"ן או של אחד מהגורמים האלה, מביאים אותם לארץ מלכתחילה מנוונים, ואנחנו רוצים לאסור את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה כשהוא מנוון?
ליאת גלזר: אין לך תכונות מסוימות במכשיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נניח שאני רוצה מכשיר הכי פשוט, לא רוצה לשלם על גלישה וכדומה.
ליאת גלזר: אם המכשיר מלכתחילה הוא כזה, אין שום בעיה.
ליאת גלזר: יש היום כל מיני סוגים של מכשירים, ואם היצרן ייצר את המכשיר בלי תכונות, אין בעיה.
ליאת גלזר: ברור שאנחנו מאפשרים.
ליאת גלזר: אנחנו רק לא רוצים שתהיה פעולה מכוונת של הסרת תכונות שקיימות במכשיר.
יהודה סבן: היבואן או הספק לא יכול לחסום.
יהודה סבן: אבל אם "אפל" עושה חסימות במכשירי האייפון שלה, זה העניין שלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואז אתה משלם בעצם בשביל לשדרג את זה?
יהודה סבן: לא. אנחנו מנסים למנוע מצב שבו החברות הישראליות, בין אם זה היבואנים או חברות הסלולר, עושות חסימה לציוד הקצה שמתקבל מחוץ-לארץ.
יהודה סבן: מחוץ-לארץ הוא מגיע עם מגבלות, ועם המגבלות האלה הוא יכול להגיע ללקוח, וזה בסדר.
יהודה סבן: אנחנו לא רוצים שיוסיפו לו מגבלות נוספות.
חיים רמון: יכול להיות שכדאי לחשוב גם על איסור על הספקת ציוד כזה.
יהודה סבן: אני מציע שאם יש התייעצויות בתוך הממשלה, אנחנו נקיים אותן בצד, ואם נגיע להסכמות נעלה אותן בוועדה.
אופיר אקוניס: אני מציע, אדוני השר, שמעכשיו ואילך הפקידות הממשלתית תהיה מתואמת לפני הישיבה.
התקשורת משה כחלון: זו לא בקשה גדולה מדי?
אופיר אקוניס: אחרי המהפכה הסלולרית, זו המהפכה הבאה.
אופיר אקוניס: מי בעד הסעיפים שהוקראו, סעיפים קטנים (א) ו-(ב)?
אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 6 נגד – אין נמנעים – אין         	הסעיפים אושרו פה-אחד.
לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת ישראל חסון.
ליאת גלזר: אנחנו עוברים לסעיף קטן (ג), שהוא סעיף שנועד להגדיר מהם החריגים לאותו כלל שהסברתי קודם לכן.
ליאת גלזר: בסעיף הזה עשינו כמה שינויים.
ליאת גלזר: אני אקרא את הנוסח העדכני.
ליאת גלזר: "(ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב) – (1) הוראות פסקה (1) של הסעיף הקטן האמור לא יחולו על חסימה או הגבלה כאמור באותה פסקה המתחייבים מניהול תקין והוגן של התנועה ברשת של בעל הרישיון.
ליאת גלזר: השר רשאי להורות באשר לתנאים בדבר ניהול תקין והוגן של התנועה כאמור".
ליאת גלזר: בסעיף (2) עשינו שינוי מבני: "הוראות פסקאות (1), (2) או (3) של הסעיף הקטן האמור לא יחולו" – וכאן כל הסיפא נמחקת ובמקומה בה – "בהתקיים אחד מאלה: (א) אם מנוי או קבוצת מנויים ביקשו זאת בבקשה פרטנית ומפורשת לגבי הפסקאות האמורות, כולן או חלקן, מבעל רישיון או ממי שעוסק בסחר בציוד קצה רט"ן; היתה בקשה כאמור, רשאים המנוי או קבוצת המנויים לפי העניין, ובעל הרישיון, לקבוע בהסכם ההתקשרות ביניהם כי לא ניתן יהיה להסיר את ההגבלה או החסימה או לקבוע את התנאים לעניין הסרת ההגבלה או החסימה כאמור באותן פסקאות".
יהודה סבן: ההסגה מדברת על בקשה של המנוי.
יהודה סבן: רוצים להבהיר שאין כאן הכוונה לאיזשהו הסכם גנרי שיוכן על-ידי החברות, ואז כל מה שהלקוח יצטרך לעשות זה לסמן V שהוא מבקש שכן תהיה איזושהי החרגה, שכן תהיה חסימה.
יהודה סבן: אנחנו לא רוצים את זה.
יהודה סבן: אנחנו רוצים שרק במקרים מאוד מיוחדים שבהם הלקוח מיוזמתו יפנה לחברה ויבקש ממנה את אותה החרגה או חסימה, אז הדבר ייעשה, ולא מתוך איזשהו רצף של הסכם שלם שיכניסו לתוכו עוד סעיף קטן, שסך הכול הלקוח יצטרך לחתום עליו מבלי שהוא שם לב ובכך ייצור חסימה שאחר כך הוא לא יוכל להשתחרר ממנה.
אופיר אקוניס: מה זו בקשה פרטנית ומפורשת?
ליאת גלזר: זה נועד לטפל במה שיהודה הציג.
ליאת גלזר: הרעיון פה הוא מצד אחד כן לאפשר חריג, מכיוון שיש קבוצות של מנויים שכן רוצות הגבלות או חסימות ואנחנו רוצים לאפשר את זה.
ליאת גלזר: מצד שני, אנחנו לא רוצים שבאמצעות הסעיף הזה עכשיו בכל חוזה אחיד של חברה סלולרית יהיה סעיף קטן שאף אחד לא ראה אותו, שאומר שהמנוי שחתם על כל עשרות הדפים הסכים לכך שהוא מקבל שירות או מכשיר חסומים בלי שהוא באמת שם לב לכך.
ליאת גלזר: לכן נועדה התוספת, שזאת צריכה להיות הסכמה מפורשת, הסכמה פרטנית של אותה קבוצה.
ליאת גלזר: בנוסף חשוב להדגיש, שהרישא אומרת: הוראות הסעיף לא יחולו אם מנוי או קבוצת מנויים ביקשה זאת.
ליאת גלזר: ברור שהם לא יחולו לגבי אותו מנוי או קבוצת מנויים.
ליאת גלזר: זה לא שברגע שקבוצת מנויים אחת ביקשה שיהיה לה מכשיר מנוון, או שאני ביקשתי לחסום את האינטרנט מהטלפון של הבת שלי, עכשיו החובה עצמה של הניטרליות של פתוח לא חלה בכלל לגבי שאר המנויים.
ליאת גלזר: אם צריך להבהיר את זה בנוסח, אז נבהיר את זה בנוסח.
ליאת גלזר: בעינינו זה ברור, ההגבלה והחסימה לא יחולו לגבי מי שביקש את זה, לא לגבי כלל המנויים שהם רוצים לקבל מכשירים ושירות פתוח.
מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה שתתנו לי הסבר על החוק הזה שתיקנתם כאן.
מנחם אליעזר מוזס: על פניו נראה שזה בסדר, אבל אני רוצה להיות בטוח בעניין הטלפונים הכשרים – 057311 של מירס או 052769 של חברת סלקום, מה שנקרא "הקומות הכשרות".
מנחם אליעזר מוזס: אם אני רכשתי טלפון מאותה חברה, אני רוצה להיות בטוח שאם אני משדרג מכשיר או כל דבר אחר, שאני אוכל להחזיק אצלי את המספר הזה ושזה לא יהיה פתוח ופרוץ לכל עבר.
מנחם אליעזר מוזס: שלא יהיה מצב שהקומה הזאת גם תהיה פתוחה לכל מיני מרעין בישין שאין לי עניין בהם.
ליאת גלזר: לכן הצענו עכשיו נוסח שהוא שונה מהנוסח שהופיע בהצעת החוק.