GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול כצנלסון: הנושא של עידוד החדשנות כדי לעודד צמיחה הופך להיות הרבה יותר נפוץ ואם נסתכל על הפרמטרים של ישראל מבחינת התחרותיות הבינלאומית שלה, אנחנו עדיין נהנים מהעובדה שישראל עדיין בעלת חדשנות מאד גבוהה, ובכל זאת בעלת שכר עבודה נמוך יחסית, לשעה.
שאול כצנלסון: זה נותן לנו יתרון מאד גדול בשווקים הבינלאומיים.
שאול כצנלסון: אנחנו חייבים להיות ערניים לעובדה שמדינות בעלות שכר עבודה נמוך כמו סין והודו הופכות להיות יותר ויותר חדשניות, ובעצם אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מהר מאד במצב שרמת החדשנות שלהם תדביק את רמת החדשנות הישראלית.
שאול כצנלסון: דרך אגב, יש   לזה נתונים בינלאומיים של השוואות, בנושא של רמת חדשנות.
שאול כצנלסון: ממש מספרים.
שאול כצנלסון: אנחנו רואים שרמת החדשנות שלהן הולכת וגדלה בעוד שהשכר שם נשאר נמוך.
שאול כצנלסון: כלומר, בעוד כמה שנים – אנחנו עלולים להגיע למצב שמדינות עם שכר עבודה הרבה יותר נמוך מאתנו נמצאות עם רמת חדשנות הרבה יותר גבוהה מישראל, ואז מצבנו יהיה רע ומר.
שאול כצנלסון: ולכן אני מתחבר לדברים שנאמרו על מצבן של התעשיות מהזוויות של המימון.
שאול כצנלסון: אני מסתכל על זה גם מזוויות אחרות בראיה הכוללת של ישראל.
שאול כצנלסון: אני יכול לומר לכם עוד משפט אחד.
שאול כצנלסון: כמובן שכולנו מתבשמים ושמחים על הגידול בייצוא, כשאנחנו מודדים אותו שנה מול שנה, כי ב-2009, אתם יודעים, היה משבר מאד גדול.
שאול כצנלסון: ההתאוששות בייצוא התחילה במחצית השניה של 2009, אבל אם אנחנו בודקים נתונים החל מ-2010 אנחנו רואים שלמעשה יש דשדוש.
שאול כצנלסון: תעשיות עתירות הידע לא גדלות בייצוא שלהם.
שאול כצנלסון: זה אני לא מייחס כרגע לעניין האסטרטגי, זה יותר עניין של התוצאה של השווקים והביקושים.
שאול כצנלסון: לסיכום- תעשיות עתירות ידע היום בישראל נמצאות בסיכונים איומים, הן מהנושא של המימון, הן מהזווית של שער החליפין – שכולכם יודעים שהוא הולך ומתווסף לאורך שנים וכמובן ימשיך לאורך זמן, וגם הנושא של האיום מצד מדינות מתפתחות כמו סין והודו, בעלות רמת חדשנות שהולכת וגדלה.
שאול כצנלסון: חשוב מאד מה שאתם עושים אבל חשוב להמשיך לעשות, ויהיה צריך לראות איך השוק יקלוט את המהלכים האלה.
שאול כצנלסון: אני חושב שחשוב שהוועדה הזו עושה את הדיונים וחשובים הצעדים שאתם עושים, אנחנו מברכים עליהם.
ירון קרני: אני מרכז קבוצה של אנג'לים, משקיעים פרטיים, כולם זרים.
ירון קרני: אני רוצה להתחיל וכמובן לברך על היזומה, אבל לפני כן אני מברך על שדולת ההייטק שנחשפתי אליה בשנה האחרונה.
ירון קרני: לא שמעתי עליה מקודם, לא נחשפתי אליה בכלל.
ירון קרני: מי שעומד מאחוריה זה חבר הכנסת הנכבד, אסתי פשין ואבישי והעוזר של חבר הכנסת.
ירון קרני: מרגישים את זה.
ירון קרני: בתור אחד שרואה בערך 100 מיזמים כל שנה, מרגישים את כל הדברים שאתם עושים.
ירון קרני: אני בטוח שהרוח הזו היא מה שהובילה בין היתר ליוזמה הזו של האוצר.
ירון קרני: יש לי שתי שאלות לאוצר.
ירון קרני: הקבוצה שלנו היתה באמת מתחת לרדאר, ובחצי השנה האחרונה עשינו שני אקזיטים.
ירון קרני: הראשון היה שמכרנו את החברה הראשונה לגוגל, ובעקבות כך פנו אלינו כל מיני משקיעים זרים שרצו להיכנס לשוק הישראלי, והרבה מהם הם מוסדיים, ואנחנו לא מתעסקים עם מוסדיים בכלל, רק אנג'לים, לשם אנחנו מכוונים.
ירון קרני: רציתי לדעת האם מטרת העל של התכנית הזו היא לעודד ולהזרים כספים לתעשיית ההייטק הישראלית בכלל, או ספציפית לעודד את שיתוף הפעולה עם המוסדיים הישראלים.
ירון קרני: ואם התשובה היא לראשונה - האם יש לכם התנגדות או האם אתם ערוכים לקדם השקעות של מוסדיים זרים בארץ.
ירון קרני: שאלה שניה – האם חשבתם ליצור איזושהי תכנית, דומה, כמובן- בהיקפים יותר קטנים, לקבוצות אנג'לים, חממות, למי שאינם קרנות, שיש להם אפשרות לגייס כסף וזה, כמובן עוד דבר שיכול לעודד את הגיוסים ובטח לתת מענה לדברים שהעלה כאן מנכ"ל איגוד מנכ"לי ההייטק ועוד כמה דוברים סביב הפער הזה שיש בחברות שמחפשות כסף.
ערן היימר: לשאלתך –  התשובה היא – לא, אנחנו לא מתכוונים לעודד עוד משקיעים זרים בתכנית הזו.
ערן היימר: התכנית מיועדת ספציפית לחבר את תעשיית הכסף ארוך הטווח הישראלי להשקעות בתעשיית ההייטק.
ערן היימר: זו המטרה שלה.
ערן היימר: יש כאן פער, פער לא ברור למה באמת קרנות הפנסיה של המורים בניו יורק כן ישקיעו ובארץ לא, והתפקיד של התכנית הזו היא לגשר על הפער ולוודא שלאורך זמן הם יתחילו להשקיע וימשיכו להשקיע, כדי שתעשיית ההייטק הישראלית לא תהיה תלויה במשברים  בחוץ לארץ, אלא יכול שתתבסס גם על כספים מקומיים שישנם למכביר.
ערן היימר: לגבי השאלה אם אנחנו עושים תכנית לאנג'לים – התשובה היא לא.
ערן היימר: יש את חוק האנג'לים.
ירון קרני: כן, אני מאד מברך עליו אבל הוא לא נותן מענה כל כך למשקיעים זרים שיש הרבה מהם.
ירון קרני: שואלים אותי כל מיני אנשים שרוצים להיכנס להשקעות קטנות שהן מאד מאד חשובות.
ירון קרני: זה דבר מאד חשוב, אבל אני חושב שאם זה משהו יותר ממוסד, אולי דרך האוצר, יכול לעודד משקיעים נוספים.
רוברט אילטוב: אם יש לך הצעה אתה יכול להעביר אלינו ואל האוצר.
רוברט אילטוב: אם היא עניינית אפשר יהיה גם לקדם אותה, לדעתי.
אלה מטלון: נאמרו פה הרבה דברים חכמים וחשובים.
אלה מטלון: נכנסנו הרבה פעמים לפרטים כמה מרוויחים האנשים בהון סיכון וכו'.
אלה מטלון: אני חושבת שלא כדאי להיכנס לפרטים האלה.
אלה מטלון: הרבה כאן ביקשו התייחסות לסקטורים מסוימים.
אלה מטלון: אני חושבת שהרמה של התכנית כתכנית כוללת היא חשובה וצריך לתת לשוק לעשות את שלו.
אלה מטלון: צריך לקחת בחשבון ששוק הון סיכון כמו כל השווקים הוא תנודתי.
אלה מטלון: הוא סובל משפל, אנחנו מקווים שזמני, אנחנו לא חושבים שהתחום הזה נמחק לגמרי.
אלה מטלון: בארץ הוא קיים אמנם פחות מ- 20 שנה אבל בעולם כנראה כבר 60 שנה, והיו לו עליות וירידות.
אלה מטלון: בעיניים של המשקיעים אנחנו רואים asset class שהוא מאד לא נזיל.
אלה מטלון: להשקיע את הכסף שלך ל- 7 עד 10 שנים זה הרבה מאד זמן, וכדי לעשות את זה אתה מצפה לקבל תשואה מאד גבוהה, זה דבר שהוא לא פשוט.
אלה מטלון: קשה לעשות את זה.
אלה מטלון: מישהו אמר כאן שאנשי הון סיכון לא משקיעים בסיכון -אז איך זה שכל כך הרבה חברות שלהם לא מצליחות לעשות אקזיט?
אלה מטלון: כמובן שהם מסתכנים, וזה סוג המשחק שבו הם פועלים וזה דבר קשה מאד.
אלה מטלון: כוחות השוק באמת עושים את זה.
אלה מטלון: אנחנו רואים קונסולידציה של קרנות, אנחנו רואים קרנות שנעלמות, אנחנו רואים אנשים שנפלטים משם, ואנחנו יכולים לצפות לזה שגם השכר ירד, וגם השכר של מנהלים בחברות שמקבלות מימון ירד, ויכול להיות שיהיו שינויים אחרים שיגיבו על התחום הזה.
אלה מטלון: אני מנהלת גוף שנקרא פורום שנקרא פורום MIT ליזמות, אנחנו יושבים ברקאנטי, באוניברסיטת תל אביב.
אלה מטלון: כל שבוע אנחנו פוגשים יזמים חדשים.
אלה מטלון: אני גם מרצה בקורסים בתכנית ה- MBA של הטכניון, במרכז הבינתחומי בהרצליה, וגם באוניברסיטת תל אביב, ואני כל הזמן פוגשת סטודנטים שלי לשעבר שמקימים סטארט אפים.
אלה מטלון: מאד קשה לגייס.
אלה מטלון: לא מעט מצליחים, למרות הקושי, אבל עכשיו מאד קשה לגייס כסף, בעיקר לחברות צעירות.
אלה מטלון: כל  תכנית שתעזור בצורה עקיפה או ישירה היא טובה.
אלה מטלון: האם אקזיט זה דבר רע?
אלה מטלון: לא בהכרח.
אלה מטלון: חלק מהמנגנונים כאן לא יכולים לפעול בלי המנגנון הזה של האקזיט.
אלה מטלון: אנחנו חיים בחברה שיש יתרון לגודל.
אלה מטלון: תסתכלו על האקזיט של אינדיגו.
אלה מטלון: אינדיגו נמכרה ל-HP.
אלה מטלון: לכאורה, מכרנו משהו גדול.
אלה מטלון: למעשה, מה שקרה כאן- שהיתרון של גודל של HP מאפשר לאינדיגו לנצל טוב יותר את הטכנולוגיה שיש להם וממכירות של 200 מיליון דולר לשנה אנחנו רואים מכירות של מיליארד דולר בשנה, עם שני מפעלם בארץ, אחד מהם – בפריפריה, בקרית גת.
אלה מטלון: אז לא כל אקזיט הוא כל כך רע.
אלה מטלון: אנחנו תמיד מסתכלים בספקנות מסוימת על התערבות ממשלתית ומאד נכון הרבה פעמים להגיד שעדיף שהממשלה רק תוריד דברים ותפנה את הכבישים שאנשים יוכלו לעבוד.
אלה מטלון: אני חושבת שבישראל ראינו הרבה פעילות ממשלתית שהיא אור לגויים, ולא רק מסינגפור באים ללמוד מאתנו, אלא מהרבה מקומות אחרים.
אלה מטלון: קרנות היוזמה שהוקמו לפני 17 שנה היו הצלחה גדולה.
אלה מטלון: קרנות הון סיכון בארץ, הנושא של החממות הטכנולוגיות,המדען הראשי – כל הדברים האלה הם דברים שאנשים מגיעים מהרבה מדינות לראות ולהעתיק.
אלה מטלון: אני חושבת שגם הפעילות הזו יכול להיות שהיא קטנה, מדודה.
אלה מטלון: גם כל פרויקט יוזמה היה 100מיליון דולר.
אלה מטלון: אני מצטרפת למברכים.
אלה מטלון: אני רוצה לציין דבר נוסף – אני יושבת ראש משותף של שבוע היזמות הגלובלי בישראל, ואנחנו עכשיו בתוך שבוע היזמות, ואני שמחה מאד שהישיבה הזו מתקיימת בתוך שבוע היזמות.
אלה מטלון: יש לו הרבה אספקטים סוציאליים.
אלה מטלון: אנחנו גם עובדים בפריפריה, עובדים עם הרבה יזמים צעירים.
אלה מטלון: קיימנו כנס שלשום בשכונת התקווה והבאנו 4 יזמים מאד מרכזיים לספר על היזמות שלהם.
אלה מטלון: בשישי-שבת נהיה במצפה רמון שזו עוד פריפריה, ונדבר על יזמות חברתית ועל יזמות שהיא לא יזמות הייטק.
אלה מטלון: אז שיהיה לכולנו שבוע יזמות שמח.
גיל שאקי: עלו פה המון רעיונות, כיוונים והעדפות.
גיל שאקי: אני רוצה להזכיר לכולם שמה שהביא אותנו, בתחילת הדרך, לכל העניין הזה – אני זוכר שהמשקיעים המוסדיים הישראלים משקיעים סדר גודל של 0.2% מהפורטפוליו שלהם בהייטק, מול משקיעים זהרים שזה סדר גודל של 2%.
גיל שאקי: המטרה של התכנית היא לראות איך אנחנו מניעים תהליך של להתחיל להזרים וליצור איזשהו אימון ודינאמיקות כדי להגדיל את המספרים האלה.
גיל שאקי: ברגע שהמספר יגדל זה גם יזרום לכל מיני כיוונים ויעדים אחרים.
גיל שאקי: לגבי התכנית הספציפית, מה המטרה, מה היעדים ולמה אנחנו פועלים כמו שאנחנו פועלים.
גיל שאקי: דבר שני, בראיית מאקרו, מעבר לתכנית, התכנית היא כלי אחד ממכלול של כלים.
גיל שאקי: בעיית מאקרו – אני מסכים עם ההערה שנאמרה כאן שמה שצריך להוביל אותנו – זה לא סותר את זה שצריך לעשות אקזיטים.
גיל שאקי: כל סוגי האקזיטים – הכל ברוך ומבורך, ואנחנו לא מתערבים, אבל גם -  איך אנחנו מסייעים להתפתחותה של תעשיה בישראל.
גיל שאקי: אחד הנושאים זה כל הנושא של ה- late stage, אבל לא רק.
גיל שאקי: וזה מה שמוביל, המצפן שמוביל אותנו בפעילות שלנו.
חיים אורון: שהממשלה תסביר לנו מה היא תעשה בעודף של הכסף.
חיים אורון: זו תכנית ביטוח שלא כולה תנוצל.
ערן היימר: בעזרת השם, שכולה לא תנוצל.
רוברט אילטוב: עברתי על התכנית וראיתי שיש שם דמי ניהול של 0.2%.
רוברט אילטוב: אתם יכולים להסביר מה זה דמי ניהול?
ערן היימר: יש כאן תהליך שמצריך גם עלויות.
ערן היימר: גם חברת ביטוח לוקחת דמי ניהול.
ערן היימר: עולה כסף.
ערן היימר: זה עולה מעט מאד כסף, זה לא משהו שצריך להפריע.
רוברט אילטוב: אז אם זה זניח, למה להעלות את זה?
ערן היימר: כשאתה עושה דברים שהם חינם לחלוטין אתה מקבל תהליכים שמתייחסים אליהם גם כאל משהו שהוא בחינם.
ערן היימר: כשאתה מתייחס למשהו בחינם אתה לא מתייחס אליו ברצינות.
ערן היימר: אנחנו רוצים שהמשקיעים יתייחסו ברצינות לתכנית הזו וינהלו את הכסף וגם את התהליך מולנו ברצינות הראויה.
רוברט אילטוב: עוד הערה –באחד המסמכים שראיתי נאמר שלמדינה יש אפשרות בכל רגע להפסיק את התכנית, לשנות אותה, וכו' וכו'.
רוברט אילטוב: זה אומר שהתכנית יכולה להשתנות בכל רגע והמשקיע רוצה לדעת מה הוא צריך לעשות הוא לא יודע למה לצפות בכל רגע.
ערן היימר: זה סעיף סטנדרטי של שמירת זכויות.
ערן היימר: הוא יפעל או כתוצאה מזה שהכנסת הנכבדה לא תאשר לנו את הכספים – או שהצד השני  - נגלה שאולי הכספים מתועלים למקומות הלא נכונים ויש כאן בעיה בכלי, או שנציע כלי אחר, אם נחשוב  - -
רוברט אילטוב: יש לכם כלים נוספים שאתם יכולים, כאלטרנטיבה?
ערן היימר: אנחנו לא מציעים בשלב זה שום כלי אחר.
ערן היימר: אני חושב שהכלי הזה הוא נכון לתעשייה, היום, והוא יפתור, אנחנו מקווים שלאורך זמן, את הבעיה של מחסור בקשר הזה בין הכסף לתעשייה.
רוברט אילטוב: אני רוצה לברך את האוצר והממשלה על התכנית ואני מקווה מאד שנגיע לפתיחת צווארי בקבוק בתעשיית ההייטק.
רוברט אילטוב: זה אחד מהכלים.
רוברט אילטוב: בסופו של דבר, מבחן התוצאה הוא המבחן האמיתי ואותו נצטרך לבחון בהמשך הדרך, וגם נזמן ישיבה לבחון איך הדברים מתקדמים.
רוברט אילטוב: קיבלתי הערה שהתכנית משותפת גם לתמ"ת.
רוברט אילטוב: אני מקווה ששיתוף הפעולה הזה יימשך.
רוברט אילטוב: בעצם העלאת התכנית ישנה יצירת דינאמיקה בין המוסדיים לתעשייה וגם לבורסה.
רוברט אילטוב: אני מקווה שהדינאמיקה הזו תתפתח.
רוברט אילטוב: הוועדה מקווה שהמוסדיים אכן יגבירו את ההשקעות, ומבקשת מהאוצר לקיים עם המוסדיים שיחות כדי לוודא שהתכנית אכן תעשה את האפקט הרצוי.
רוברט אילטוב: הוועדה מבקשת מהאוצר לבדוק את סוגית המשקיעים הזרים.
רוברט אילטוב: הוועדה מבקשת לוודא שסוגיות מדדי איכות ואמות מידה לקרנות -ייבחנו.
רוברט אילטוב: הוועדה מבקשת מהאוצר לבחון את הסוגיה שהועלתה על ידי נציג הבורסה לעידוד השקעות מוסדיים בהנפקות הייטק.
רוברט אילטוב: הוועדה תקיים בקרוב דיון בנושא קרנות הביניים.
רוברט אילטוב: אני מודה לכם מאד, תודה רבה.
אופיר אקוניס: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 98)(מידע על שירותי תחבורה ציבורית), התש"ע-2010, של חברי הכנסת שלי יחימוביץ', יריב לוין ונחמן שי, שלא נמצא פה, אבל הוא שותף להצעת החוק הזו.
אופיר אקוניס: אנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, לאחר שהחוק הזה עבר בקריאה הראשונה במליאה ב-21 ביולי 2010.
אופיר אקוניס: אני מבין, חברי הכנסת המציעים, שיש התקדמות דרמטית מול משרדי הממשלה לעניין המידע על שירותי תחבורה ציבורית במרכז מידע ארצי לכל התחבורה הציבורית.
אופיר אקוניס: אשתף אתכם, אני נדהם – אתמול יצאתי לארוחת צהריים ליד כיכר ספרא – במסעדת פועלים, אגב – והתוואי של הרכבת הקלה בירושלים, זה נראה, מר אלבז, אני מאוד זהיר, שבאפריל 2011, כפי שכבר דיברנו בחדר הזה פעמים רבות, אני זוכר שזה היה צריך להיות בספטמבר האחרון, אבל זה עשוי לפעול, חברת הכנסת יחימוביץ.
אופיר אקוניס: היו שם תחנות, המסילה, זה נראה כאילו זה יקרה באפריל 2011.
דב חנין: המשיח יגיע רכוב על קרון.
שלי יחימוביץ': ואז יהיה שילוט דיגיטלי, שיראה לאיזה אוטובוס צריך לעלות כדי להגיע- -
אופיר אקוניס: אני מבין, מר אלבז, שכרגע האוטובוסים נוסעים בנתיב הזה, אבל הם לא ייסעו בו יותר?
אופיר אקוניס: הם יועברו לרחוב אחד.
אופיר אקוניס: שם תיסע רק הרכבת הקלה.
אופיר אקוניס: אבל התחנות, שראיתי שהשלד שלהן כבר הונח, שם יהיה שילוט אלקטרוני.
יהודה אלבז: זה עושה רושם שאפשר להפעיל את זה באפריל, ואנחנו מקווים מאוד שזה יקרה.
אופיר אקוניס: יש מצב שזה לא יקרה?
יהודה אלבז: אנחנו מקווים שזה יקרה.
יהודה אלבז: זה לא תלוי בנו.
אופיר אקוניס: אני מציע שזה יקרה, וגם יהיה שילוט אלקטרוני.
אופיר אקוניס: את רוצה להציג את ההתקדמות שלכם עם משרדי הממשלה?
שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, במהלך החודשים האלה חבר הכנסת יריב לוין, שהיה ראש החץ בחקיקה הזאת, היה במגעים עם משרד התחבורה.
שלי יחימוביץ': קיבלנו מסמך הסכמות עם משרד התחבורה, שהוא לשביעות רצוננו, ואני רוצה להודות למשרדי התחבורה והאוצר.
שלי יחימוביץ': בלי שיתוף פעולה של שני המשרדים האלה אי-אפשר היה לקדם את החוק.
שלי יחימוביץ': אני מפצירה בכל הנוכחים, אני יודעת שלכולנו יש נאומים פרוגרמטיים על מצבה של התחבורה הציבורית בישראל.
שלי יחימוביץ': נורא חשוב לנו לסיים את ההכנה לקריאה שנייה ושלישית בישיבה הזו.
שלי יחימוביץ': אין שום סיבה שלא – יש הסכמות.
שלי יחימוביץ': אז בואו נחסוך מכולנו לטובת הציבור את הדיונים הכלליים, ופשוט נתקדם בהקראת הסעיפים, זה יהיה לרווחת כולם.
אופיר אקוניס: זה לא כל כך קצר, אבל נעשה מאמץ.
אופיר אקוניס: זה חוק פרטי, מי קורא אותו?
אתי בנדלר: בדרך כלל חברי הכנסת.
אתי בנדלר: אני מוכנה להעמיד את שירותיי לצורך העניין.
אתי בנדלר: הוספת סעיפים 71ב עד 71ז 1. בפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), אחרי סעיף 71א1 יבוא: "מרכז מידע ארצי לתחבורה ציבורית 71ב.
אתי בנדלר: (א) המפקח על התעבורה יקים מרכז מידע ארצי לתחבורה ציבורית (בפקודה זו – מרכז מידע ארצי), לשם מתן מידע לציבור על שירותי תחבורה ציבורית באמצעות הטלפון והאינטרנט, ובכלל זה מידע על שילוב בין קווי שירות.
אתי בנדלר: (ב) מרכז המידע הארצי ירכז נתונים שנמסרו בהתאם להוראות סעיף קטן (ג), על כל קווי השירות לאוטובוס ועל שילוב בין קווי השירות וכן עדכון שוטף של אלה: (1)	משך הנסיעה המשוער בין תחנה לתחנה;	(2) המועד המשוער להגעת אוטובוס לתחנה; (3) כל שינוי שלא תוכנן מראש בנתונים האמורים בפסקאות (1) ו-(2).
אתי בנדלר: (ג) בעל רישיון להפעלת קו שירות לאוטובוס ימסור למפקח על התעבורה, לצורך הפעלת מרכז המידע הארצי, נתונים מלאים ומעודכנים על כל קו שירות שהוא מפעיל, כמפורט להלן: מהלך קו השירות, מקום התחנות המשמשות אותו, לוח הזמנים המתוכנן למתן השירות לרבות מועד תחילתו, סיומו ותדירות הקו, משך הנסיעה המתוכנן בין התחנות, מחיר הנסיעה ונגישות האוטובוסים הפועלים בקו השירות לאנשים עם מוגבלות; בעל הרישיון ידאג שהמידע שמסר כאמור יעודכן באופן שוטף.
אתי בנדלר: (ד) המפקח על התעבורה רשאי לדרוש מבעל רישיון להפעלת קו שירות לאוטובוס למסור לו פרטים נוספים על האמור בסעיף קטן (ג), על קו שירות שהוא מפעיל; בכפוף להוראות כל דין, יחליט המפקח על התעבורה אם לכלול פרטים כאמור, כולם או חלקם, במרכז המידע הארצי.
אתי בנדלר: (ה) המפקח על התעבורה ייתן הוראות לעניין העברת מידע מבעלי רישיונות כאמור בסעיפים קטנים (ג) ו-(ד) למרכז המידע הארצי, ובכלל זה לעניין דרכי הפיקוח על מהימנות המידע ועדכניותו, המערכות הטכנולוגיות שישמשו בעל רישיון כאמור להעברת המידע ואופן העברת המידע לצורך קליטתו במרכז המידע הארצי; נתן השר היתר בהתאם להוראות סעיף קטן (ו), ייתן המפקח על התעבורה הוראות גם לעניין הפעלת מרכז המידע הארצי ומסירת המידע לציבור.
אתי בנדלר: (ו) השר רשאי ליתן היתר להפעלת מרכז המידע הארצי; בהיתר ייקבעו, בין היתר, תנאים לעניין –  (1) אמות מידה למתן השירות לציבור על ידי מרכז המידע הארצי ודרכי הפיקוח על מהימנות המידע שיימסר לציבור; (2) חובתו של מפעיל מרכז המידע הארצי לקבל מידע על קווי השירות מכל בעלי הרישיונות, לצורך הפעלת המרכז; (3) חובתו של מפעיל מרכז המידע הארצי לתחזק באופן שוטף את המערכות הטכנולוגיות המשמשות להפעלת המרכז, לרבות תיקון תקלות; (4) חובות דיווח למפקח על התעבורה, שיחולו על מפעיל מרכז המידע הארצי;	(5) קיומם של ערבויות ותנאים להבטחת המשכיות השירות על ידי מפעיל מרכז המידע הארצי.
אתי בנדלר: עד כאן הסעיף הראשון.
אתי בנדלר: אני רוצה להעיר הערה כללית: הנוסח שהכנו לקריאה הראשונה שונה בצורה די משמעותית מהנוסח שעמד לדיון בפני הוועדה, ושהיה בפני המוזמנים השונים, וזו ההזדמנות הראשונה של המוזמנים לאחר שהנוסח הזה פורסם ברשומות, להעיר לנוסח, לכן אני מבקשת לשמוע אותם, ולי כבר יש הערת הבהרה בסעיף קטן (א), כשאנחנו מדברים באמצעות הטלפון והאינטרנט, אני חושבת שראוי שאבהיר, שמדובר גם באמצעות הטלפון לרבות במסרון, שזה לא רק שיחות קוליות.
אופיר אקוניס: גם אם לא היה שינוי, בכל מקרה אנחנו נותנים הערות אחרי כל סעיף.
אלה אלון: אני רוצה להתייחס למקור של הנתונים שיפורסמו במרכז המידע הארצי.
אלה אלון: לפי מה שנמסר לנו ממשרד התחבורה, הנתונים שמפורסמים באתר הניסיוני שפועל כיום הם נתונים שמבוססים על מערכת הרישוי של משרד התחבורה.
אלה אלון: למעשה, כל הנתונים שבהצעת החוק אמורים להעביר חברות התחבורה הציבורית צריכים להיות תואמים לנתונים שברשיונות של הפעלת הקו.
אלה אלון: השאלה היא, אם המידע שיופיע במרכז המידע הארצי יהיה המידע לפי הרשיונות של הפעלת הקו פלוס עדכונים שוטפים של המפעילות, או הנתונים שיופיעו במרכז המידע הארצי זה רק הנתונים של החברות המפעילות, שזה מה שעולה מההצעה היום.
אלה אלון: לפי מה שהבנו, המצב בפועל הוא שהנתונים מבוססים על הרשיונות, ואנחנו חושבים שזה גם נכון, כי ברגע שמרכז המידע הארצי של משרד התחבורה יציג נתונים שהם נתונים של משרד התחבורה, והוא מציג אותם באתר, מבחינת הציבור, הוא מניח שזה תואם את הרשיונות, ואז יכול להיווצר איזשהו פער, אם הנתונים שהועברו על-ידי החברות לא תואמים את הרשיונות.
אלה אלון: לכן ההצעה שלנו היא שהסעיף יתוקן כך, שבמרכז המידע הארצי יופיעו נתונים לפי הרשיונות  פלוס עדכונים שוטפים של החברות לגבי אי-התאמות או לגבי שינויים שלא תוכננו מראש.
שלי יחימוביץ': יש כאן אלמנט של פיקוח נוסף על אלמנט המידע בעצם.
שלי יחימוביץ': הכוונה שייווצר מאגר של אי-עמידה בתנאי הזיכיון.
יהודה אלבז: זו הבקשה.
שלי יחימוביץ': זו בקשה לגיטימית, ואני מבינה אותה, אבל אני לא יודעת אם היא כלולה במטרות החוק, ואם אפשר להוסיף אותה בשלב הזה.
יערה למברגר: האם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שיש פער בין הרשיון לבין פעולת החברות?
שלי יחימוביץ': ברור שיהיה פער.
יהודה אלבז: הבעיה הבסיסית פה היא שחובת המידע, בעצם כל פרטי המידע, חלקם הם מעבר לרשיון.
יהודה אלבז: מתי מגיע אוטובוס לתחנה הבאה – זה לא חלק מהרשיון.
יהודה אלבז: כלומר על העיקרון בפועל אנחנו מבססים את הנתונים על נתוני הרשיון, כי אלה הנתונים הנכונים והטובים.
יהודה אלבז: יכול להיות שיהיה פער, שהמפעיל לא יפעל בדיוק כמו הרשיון, ולכן פה החוק קובע שיקול דעת למפקח על התעבורה, זה נתון בדיוק לפרסם.
שלי יחימוביץ': יהודה, אפשר להכניס שינוי כזה?
יהודה אלבז: טכנית, אפשר.
יהודה אלבז: אני לא בטוח שזה משנה משהו, שזה מייצר איזשהו מידע נוסף.
שלי יחימוביץ': זה לא מייצר מידע נוסף.
שלי יחימוביץ': זה מייצר מנגנון פיקוח בדיעבד, לראות הפרות בדיעבד.
שלי יחימוביץ': זה לגיטימי, אבל זה לא במטרות החוק.
יהודה אלבז: זה עלול לפגוע במידע, כי זה עלול להביא את המפעילים בשיקול נוסף, האם להעביר כל מידע או לא להפליל את עצמם.
אופיר אקוניס: מיכה, בבקשה.
מיכה פרלמן: סעיף (ב) כאילו מצייר את המרכז כמי שמרכז נתונים שרק נמסרו על-ידי המפעילים.
מיכה פרלמן: הרעיון, לדעתי, ואני חושב שזה המקור לבלבול, שמרכז המידע נותן נתונים, לא רק מה שהוא לקח מהמפעילים, הרי כל הרישוי ומאגרי הרישוי יושבים במשרד התחבורה.
מיכה פרלמן: זו תהיה איוולת שהוא לא יוכל להשתמש בזה כדי לפרסם את זה.
מיכה פרלמן: יתרה מזאת, ככל שאנחנו נפתח מערכות לבקרה בזמן אמת, זה לא בדיוק נלקח- -
יריב לוין: נשאיר את זה.
מיכה פרלמן: יש הערה קטנה שיכולה לעזור: מרכז המידע הארצי ירכז בין היתר נתונים שנמסרו בהתאם להוראות סעיף קטן (ג) – כך אנחנו נותנים קצת יותר חופש, ולא כובלים את ידו של המפקח ושל מרכז המידע.
יערה למברגר: שזה יהיה "בין היתר".
יריב לוין: טוב.
מיכה פרלמן: ואז צריך להוסיף לקראת הסיפא: "וכן עדכון שוטף של אלה", כלומר גם פה לא לחייב אותו רק לנתונים האלה, כי אני מניח שיהיו עוד דברים, ואז לומר שמידע לרבות המידע הנ"ל.
שלי יחימוביץ': טוב, לא מזיק.
אתי בנדלר: את הסיפא שהוצע אני לא מבינה.
אתי בנדלר: את החלק הראשון אני מבינה – שמרכז המידע ירכז בין היתר נתונים שנמסרו.
אתי בנדלר: אבל איזה עדכון שוטף הוא רוצה שירכז מרכז המידע?
אתי בנדלר: הרי העדכון השוטף זה המידע און ליין שמועבר על-ידי המפעילים על מה שקורה בשטח.
אתי בנדלר: מה מעבר לכך?
מיכה פרלמן: מרכז המידע יכול להיות כלי תכנוני ראשון במעלה לאזרחים לתכנן, איך הם יגיעו ממקום למקום.
מיכה פרלמן: אם יש פקק או אירוע מסוים שמשפיע יותר על כלי רכב, גם זה נתון שהוא עדכון שוטף, שהיינו רוצים שיהיה במרכז מידע כזה.
יריב לוין: אפשר לכתוב:  וכן עדכון שוטף, ובפרט של אלה.
אתי בנדלר: עדכון שוטף של נתונים.
שלי יחימוביץ': זה שאלת ניסוח, זה לא שאלה מהותית.
קובי גולדברג: לא קיבלנו עדכונים ממשרדי התחבורה והאוצר, לכן אני נאלץ להגיד את זה רק עכשיו - לגבי מרכז נתונים של חברות שאמורות להתחרות, הייתי מסייג את הנתונים האלה באופן שיהיה נתונים שנדרשים לתפעול המערכת, לשירות הצרכן או משהו כזה.
שלי יחימוביץ': אתה חושב שבמרכז המידע יהיו המאזנים הכספיים של החברות?
שלי יחימוביץ': זה לא בחוק.
שלי יחימוביץ': זה מיותר.
דב חנין: התשובה להערה שלך נמצאת בסעיף קטן (ג), שאומר שהנתונים יימסרו לצורך הפעלת מרכז המידע הארצי.
קובי גולדברג: נתונים נוספים- -
שלי יחימוביץ': נפרט כל מה שאין?
שלי יחימוביץ': אנחנו מפרטים מה שיש, לא מה שאין.
חוה ראובני: לגבי המיקום של התוספת של "בין היתר", אני חשבתי שעדיף לומר: "נתונים שנמסרו בין היתר לפי סעיף קטן (ג)" – אנחנו רוצים להרחיב את המידע שנמסר ב-(ג).
אתי בנדלר: ברצון.
עירית שביב-שני: מדוע המפקח על התעבורה לא יפרסם את כל המידע שיש לו, אלא רק יחליט מה לפרסם?
עירית שביב-שני: אם יש לו מידע, מדוע שלא יפרסם את כולו?
אתי בנדלר: כי מדובר בפרטים נוספים על האמור בסעיף קטן (ג).
אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) מפרט את הפרטים שאמורים להימסר לציבור.
אתי בנדלר: הוא רשאי לדרוש מבעלי הרשיון פרטים נוספים שנראים לו חיוניים, אבל אז הוא צריך להחליט אם הוא ימסור אותם או לא, כי יכול להיות, למשל, שיש מידע בו סודות מסחריים או משהו, איני יודעת מה.
אתי בנדלר: לכן זה צריך להיות נתון עדיין למסננת.
עירית שביב-שני: אז מדובר רק על הפרטים הנוספים.
אתי בנדלר: ודאי, זה מה שכתוב כאן.
עירית שביב-שני: איפה כתוב שמה שבסעיף קטן (ג) יפורסם במרכז המידע הארצי?
אתי בנדלר: לצורך הפעלת מרכז המידע הארצי.
דב חנין: השאלה, גברתי היועצת המשפטית, האם המילה "ירכז" שבסעיף קטן (ב), אפשר להבין ממנה שהוא גם יפרסם.
דב חנין: אפשר לכתוב: ירכז ויפרסם.
אתי בנדלר: אם יש צורך אבהיר בסעיף קטן (א).
אתי בנדלר: "לפרסם" זה לא נותן את התשובה, כי הוא צריך לתת את המידע הזה.
אתי בנדלר: צריך לכתוב איזה מידע אולי.
יערה למברגר: בסעיף קטן (ה) בסיפא, עכשיו חשבתי שאולי כדאי להבהיר, שההוראות של המפקח יהיו ככל שלא נקבעו בעניין תנאים על-ידי השר בהיתר.
יערה למברגר: סעיף קטן (ו) שמדבר על ההיתר ועל התנאים שהשר רשאי לקבוע בהיתר מתייחס לכל מיני תחומים, שיש להם חפיפה מסוימת עם הפעלת מרכז המידע הארצי ומסירת המידע לציבור, ואני לא רוצה שתהיה פה שאלה לגבי התנגשות בין ההוראות שהמפקח נותן לבין מה שהשר קבע בהיתר.
יערה למברגר: אז או השר קובע בהיתר, ואז אפשר לתקן את ההיתר, או המפקח נותן מין הוראות כלליות, ככל שהן לא סותרות את זה.
אתי בנדלר: המפקח על התעבורה רשאי לדרוש בכל מקרה מבעלי הרשיונות למסור לו פרטים נוספים.
אתי בנדלר: סעיף קטן (ו), שמדבר על מתן ההיתר, נועד בעצם לוודא, שאם השר יחליט לתת היתר לאחד מבעלי הרשיון, להפעיל את מרכז המידע, דהיינו אחד מבעלי הרשיון בעצם ירכז של גוף מתחרה, לכן צריך להגביל כאן ולתת לו שיקול דעת, לשר, איך יופעל ההיתר, דהיינו זה עדיין לא ימנע מהמפקח על התעבורה לדרוש מבעל רשיון למסור לו כל מידע שהוא רשאי לדרוש בהתאם להוראות סעיף קטן (ד).
אתי בנדלר: זה לא אומר שכל המידע הזה אוטומטית ניתן יהיה לעשות בו שימוש, ככל שזה יוגבל לפי סעיף קטן (ו).
יערה למברגר: ההערה שלי היתה במישור אחר.
יערה למברגר: אני דיברתי על הסיפא של סעיף קטן (ה), שאומר: נתן השר היתר בהתאם להוראות סעיף קטן (ו), ייתן המפקח על התעבורה הוראות גם לעניין הפעלת מרכז המידע הארצי ומסירת המידע לציבור.
יערה למברגר: לגבי החלק הזה, שבו נותן אפשרות למפקח לתת הוראות בעניינים האלה, אם השר נתן היתר בתרחיש הזה, אני רוצה למנוע התנגשות בין תנאי ההיתר שנקבעים לפי (ו), שאני רואה חפיפה מסוימת, לבין ההוראות שהמפקח על התעבורה ייתן, ולכן אני מציעה להוסיף בסיפא שהמפקח על התעבורה יכול לתת הוראות לעניין הפעלת מרכז המידע הארצי ומסירת המידע לציבור, ככל שלא נקבעו הוראות בעניין זה, או ככל שהן לא סותרות הוראות שנקבעו בעניין זה בתנאי בהיתר.
יערה למברגר: אני אבהיר, שב-(ו) ההיתר להפעלת מרכז המידע הארצי יכול להיות גם לכל גוף אחר, להבנתי, לא רק לאחד מבעלי הרשיון או אחד המפעילים, כלומר החוק משאיר את זה פתוח.
יערה למברגר: כמובן שאחד התרחישים שחשבנו עליהם ורצינו להתייחס אליהם היה מצב שנותנים את זה לאחד מבעלי הרשיון, אבל בעיניי, זה יכול להיות- -
אתי בנדלר: מה שאני חשבתי, שאם זה לא ניתן לאחד מבעלי הרשיון, אולי לא היה צורך בכלל להתייחס לזה, משום שכל גוף ממשלתי רשאי להעביר חלק מהסמכויות שלו ברמה של מיקור חוץ עם התקשרות חוזית, מכרז, לא מכרז וכיוצא בזה, ולכך לא צריכים להתייחס בחוק הזה.
אתי בנדלר: אנחנו התייחסנו לעניין הזה בשל האופי המיוחד של מתן היתר לאחד מהמפעילים.
יערה למברגר: להבנתי, ברגע שאנחנו נותנים היתר, זה לא מיקור חוץ.
יערה למברגר: אנחנו הולכים לעולם שיותר דומה לעולם של רישוי מאשר לעולם של מיקור חוץ.
שלי יחימוביץ': את רוצה שעכשיו נפתח דיון, מה זה מיקור חוץ?