GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: אז המצב הוא שאנחנו מציעים חובות חדשות למכוני בדק, ליצרנים, למפעילי טיס פרטיים.
רננה שחר: לכל השאר יש חובות ביטוח כבר היום.
רננה שחר: מעבר לכך, אדוני, אני מבקשת שיודגש, כפי שגם אמרו נציגי חברות הביטוח, שהחוק לא מציע קביעת חובת ביטוח מכוח החוק.
רננה שחר: זאת אומרת, ביום שאתה מאשר את החוק לא נכנסת איתו לתוקף חובת ביטוח.
רננה שחר: כל מה שהחוק מציע הוא שהשר יוכל לקבוע בתקנות חובת ביטוח, להטיל חובת ביטוח.
יצחק וקנין: אם למשל אנחנו סיימנו את החקיקה, השר לא התקין את התקנות?
רננה שחר: אין חובת ביטוח.
יצחק וקנין: כלומר אדם יוכל להמריא עם מטוס כשהנוסעים אצלו לא מבוטחים?
רננה שחר: רק לאחר שיותקנו התקנות - -
יצחק וקנין: מה ההבדל בין זה לבין רכב, שפה יש חובה ופה אין חובה?
יצחק וקנין: גיורא, יכול להיות שאתה צודק, רמת הסיכון היא נמוכה.
יצחק וקנין: הוא אמר שיש רמת סיכון גבוהה.
רננה שחר: ברכב יש הסדר מאוד מיוחד.
יצחק וקנין: ביטוח חובה אתה חייב לעשות, צד ג' אתה לא חייב לעשות.
פיני שחר: ביטוח רכב חובה כולל גם נזקים שגורם לצד ג' – רק נזקי גוף, וגם נזקי גוף שאני גורם לעצמי.
יצחק וקנין: לא אכפת לי שהמטוס יתרסק, אבל שהנוסעים יישארו חיים.
פיני שחר: אנחנו ממש לא רוצים להעתיק את המנגנון של ביטוח רכב חובה ביטוח לכאן.
פיני שחר: המנגנון של ביטוח רכב חובה מביא יחד איתו כל-כך הרבה מנגנונים אחרים: מנגנונים לטיפול בתעריפים, מנגנונים לפיקוח על הדבר הזה.
פיני שחר: אגב, איך מבטיחים באמת שלבעל כלי רחיפה יש באמת פוליסת ביטוח?
פיני שחר: אני יכול להגיד לכם שבחוק הצלילה יש גם חובת ביטוח על צוללנים, ויש להם בעיה שם עם האכיפה כי אחד מראה תעודת ביטוח של הפניקס ואחר מראה תעודת ביטוח של חברה איטלקית, ולך תגיד האם התעודה הזאת עומדת בתקנות או לא.
פיני שחר: הרבה מהמנגנונים שהכנסנו ברכב חובה כבר לפני 40 שנה אני לא חושב שאנחנו רוצים להכניס לחוק הטיס.
פיני שחר: אני דיברתי על החובות החדשות שאנחנו מחילים, לא על החובות הקיימות כבר היום.
פיני שחר: אם "מארש ישראל" אומרת שהיא מוכנה להציע לכולם ביטוח ולא תהיה בעיה של זמינות במדינת ישראל – נחה דעתנו.
יערה למברגר: אבל אי אפשר להגיד.
יצחק וקנין: אתה מאמין שהוא יגיד את זה?
פיני שחר: לא. ולכן אני גם מאמין שתהיה בעיה.
שמואל מלכיס: אבל זה ברור שלא כל אחד ראוי לביטוח.
שמואל מלכיס: אולי הוא לא עומד בתנאים ובדרישות, למה הוא יזכה לביטוח?
יצחק וקנין: אני שואל על מטוס פרטי.
יצחק וקנין: למה אני לא אחייב אותו?
יצחק וקנין: מי שרוצה להתאבד ועושה את זה על רחפן ועושה את זה, יש בזה סיכון גדול – אני מבין, אבל במטוס – זה כמו רכב, זה כמו כל כלי.
יצחק וקנין: אני לא מבין למה לא תהיה חובה לבטח.
שמואל מלכיס: הנוסח פה נראה מאוד סביר, אני מוכרח להודות.
שמואל מלכיס: מכיוון שהשר יכול לפטור בתקנות, למשל, ריחוף מחובת ביטוח- -
רננה שחר: אבל השאלה של יושב ראש הוועדה היא האם הסעיף הזה מאפשר הטלת חובת ביטוח לגבי נוסעים בטיסה פרטית.
רננה שחר: זה מאפשר?
טל אנגל: אין שום בעיה.
טל אנגל: כתוב פה במפורש, כמו שאני קורא, לבטח את אחריותו לנזקי גוף שייגרמו לכל אדם בעקבות פעילותו.
טל אנגל: "כל אדם" זה כל אדם.
יצחק וקנין: השאלה האם זה מחייב אותו או לא מחייב אותו.
רננה שחר: זה מחייב רק מיום כניסת התקנות לתוקף בנושא, אדוני.
פיני שחר: לשאלה של רננה: אם יש לי מצנח רחיפה, ואני התרסקתי ולא פגעתי באף בן אדם אחר, אבל בגלל מזה אושפזתי – הביטוח לא חל.
רננה שחר: זאת לא השאלה.
רננה שחר: השאלה היא נוסעים, לא אתה.
שמואל מלכיס: אתה לא צד ג' במקרה הזה.
פיני שחר: אם לקחתי יחד איתי בן אדם אחר, אם זה בן משפחה זה בדרך כלל מוחרג, אם זה עובד שלי – בדרך כלל זה מוחרג מהפוליסות.
פיני שחר: צריך להסתכל על כל סיטואציה בנפרד.
טל אנגל: זה יידון בתקנות.
טל אנגל: אנחנו בסך הכול נותנים סמכות לשר לקבוע חובות ביטוח, לא קובעים את התקנות פה.
שמואל מלכיס: השר גם יכול לקבוע בתקנות מי ייחשב צד ג' לצורך הביטוח בנזקי גוף.
יצחק וקנין: אני גם חושב.
עמרי טלמון: אני מדבר כאן קצת מניסיון אישי של 40 שנות בעלות חלקית על מטוס פרטי.
עמרי טלמון: בן אדם סביר מנסה לבטח את עצמו כנגד סיכונים שאין להם שיעור.
עמרי טלמון: לאובדן המטוס יש שיעור, לנזקים לצד ג' ייתכן שאין שיעור.
עמרי טלמון: אז סביר לבקש ולקבל ביטוח.
עמרי טלמון: בכל שנותיי כבעל מטוס אני מבוטח.
עמרי טלמון: נכון שבאירופה, כמו שאמר פה טל שמכיר אותי היטב, יש היום חובת ביטוח עם סכומים מסוימים, לא להזכיר את נורווגיה שאצלה זה אחרת, אבל באירופה יש מספר די גדול של חברות ביטוח, ואפשר להשיג ביטוח בסכום סביר.
עמרי טלמון: כאן אנחנו מגיעים לנקודה העיקרית: גם שותפיי ואני היינו מבוטחים שנים באירופה, אבל ברגע מסוים חברות הביטוח החליטו שהן לא מבטחות מטוסים בישראל.
עמרי טלמון: אז צריך ללכת היום לביטוח באמצעות חברות מקומיות.
עמרי טלמון: אנחנו שוק קטן, וביטוח מבוסס על מספרים גדולים.
עמרי טלמון: יש תאונה פה, תאונה שם, ויש הרבה שמשלמים, אז בסך-הכול זה מסתדר.
עמרי טלמון: לעומת זאת בארץ השוק הוא קטן מאוד, מספר המטוסים הפרטיים הוא לא גדול, תאונה אחת פה מחסלת את הפרמיה ל-10 שנים, טל?
עמרי טלמון: תתקן אותי.
טל אנגל: היא אוכלת הרבה.
עמרי טלמון: זאת אומרת עכשיו כשאנחנו מבוטחים פה בארץ עלות הביטוח היא פי שלושה ממה שהיינו משלמים קודם.
עמרי טלמון: זה מגיע לסכומים די אסטרונומיים, וזאת הבעיה פה.
עמרי טלמון: אין לי כל ספק שצריך להיות ביטוח, אבל המחיר שלו גם צריך להיות סביר.
עמרי טלמון: פה זאת שאלה שאני לא יודע לפתור אותה, ואולי נדון בה כשיגיעו לתקנות.
יצחק וקנין: אנחנו בבעיה רצינית בנושא הזה.
עמרי טלמון: לשלם עשרות אלפי שקלים לביטוח, כך שזה יכול לצאת 1,000 שקל לשעת טיסה זה בגדר אבסורד.
שמואל מלכיס: מה יעשה אותו בעל מטוס אם הוא ייתבע על-ידי צד ג' לשלם מיליונים?
שמואל מלכיס: אז הוא יפתור את הבעיה?
עמרי טלמון: אינני יודע- -
שמואל מלכיס: זה - - - של הביטוח.
עמרי טלמון: בחיים לא הייתי לא מבוטח- -
לאה ורון: מר מלכיס, הוועדה הזאת עסקה גם במקרים שבהם חברות הביטוח מסרבות לבטח, למשל, את החקלאים בצפון.
לאה ורון: הוועדה דנה בזה בישיבה ארוכה, וניסתה לחייב את המפקח על הביטוח לכפות על חברות הביטוח לבטח.
שמואל מלכיס: את יודעת שלא ניתן לכפות, זה עסק מסחרי.
שמואל מלכיס: אבל שוק ביטוח אווירי הוא שוק בינלאומי.
עמרי טלמון: אם זה היה בינלאומי לא הייתי מדבר, אבל זה לא שוק בינלאומי.
לאה ורון: שמעת מה אמר כרגע מר טלמון.
יצחק וקנין: יש בעיה עם הנושאים האלה.
טל אנגל: אם יורשה לי, אני אעיר הערה: אין אף חברת ביטוח ישראלית שאני מכיר, ואני חושב שאני מכיר את כולן, שנוגעת במישרין בתחום הביטוח התעופתי.
טל אנגל: אם הן עושות משהו הן משמשות בעצם כזרוען הארוכות של מבטחים מחו"ל.
טל אנגל: שוק ביטוח התעופה הבינלאומי הוא באופן מסורתי שוק בינלאומי, כמו שוק ה-Marine Insurance שהוא שוק בינלאומי.
טל אנגל: אלה שווקים שרמת ההחלטה שנקבעת פה בארץ היא מינימלית אם בכלל.
טל אנגל: זה נגזר ממה שעמרי אמר ששוק הצרכנים פה הוא מאוד קטן.
טל אנגל: זאת אומרת הספקים יושבים בחו"ל, כמות הצרכנים ובכלל תעופה של מטוסים בארץ היא קטנה, ואנחנו תלויים בשווקים בינלאומיים שיש לנו מעט מאוד השפעה עליהם.
טל אנגל: על זה אנחנו יכולים להשפיע ככל שאנחנו רוצים, אבל אנחנו לא קובעים את העניין הזה.
טל אנגל: זאת בעצם השאלה.
יצחק וקנין: כן, גיורא.
גיורא רום: קודם כול, זה מרתק לשמוע את הסיפורים.
גיורא רום: אבל אנחנו עוסקים רק ביצירת קונסטרוקציה משפטית לתת לשר אפשרות לתקן תקנות.
גיורא רום: כשהשר יתקן תקנות ניפגש פה, ונשב ונשמע את כל הסיפורים מההתחלה.
גיורא רום: למה אנחנו צריכים לשמוע את הסיפורים כבר היום?
גיורא רום: החוק צריך לזוז קדימה.
גיורא רום: משונה מאוד שלא ניתן לו את האפשרות הזאת.
יצחק וקנין: בכל מקרה אני מבקש שאישור התקנות יהיה באישור ועדת הכלכלה.
איתי עצמון: ושהתקנות יהיו בהתייעצות עם מפקח על הביטוח.
פיני שחר: זה היה הנוסח הקודם, ואנחנו ביקשנו למחוק את זה.
פיני שחר: יש לנו כבר ניסיון עם תקנות כאלה.
פיני שחר: עד היום לא היה אף משרד ממשלתי שהצליח לכתוב תקנות שסגרו את כל הבעיות.
פיני שחר: לכן אנחנו לא רוצים להיות שותפים לדברים כאלה, כי גם אין לנו הידע לכתוב אותן.
שמואל מלכיס: רוצים רק להתייעץ איתכם.
רננה שחר: התייעצות.
איתי עצמון: זאת התייעצות.
פיני שחר: גם באנו לכאן כדי לתת התייעצות- -
יערה למברגר: אבל התייעצות זה לא אומר שיש לכם אחריות.
יערה למברגר: זה אומר שבהתייעצות דעתכם תתקבל ותישקל.
יערה למברגר: חייבים לשקול אותה.
יערה למברגר: אני גם חייבת להגיד לך שזה נגזר מהנחיית היועץ המשפטי לממשלה להיוועץ בכם.
רננה שחר: התייעצות תתקיים בכל מקרה, השאלה אם צריך חובה מכוח החוק- -
שמואל מלכיס: אני מרשה לכם לכתוב שאפשר להתייעץ גם עם איגוד חברות הביטוח.
יצחק וקנין: תאר לעצמך שכל גורם ידבר כפי שאתה מדבר, פיני – רוצה להסיר אחריות, לזוז הצידה.
פיני שחר: זאת לא הסרת אחריות.
פיני שחר: אנחנו תמיד נותנים התייעצות- -
יצחק וקנין: זה יהיה באישור המפקח על הביטוח.
רננה שחר: לא באישור, אדוני.
יצחק וקנין: בהתייעצות איתכם.
יצחק וקנין: אתם תגידו את מה שיש לכם להגיד, וזה יעבור לוועדה כאן.
יצחק וקנין: אתה תגיד את מה שאתה חושב כפי שאמרת עכשיו.
יצחק וקנין: אבל אל תיקח את עצמך הצידה, זה חלק מהתפקיד שלכם, רבותיי.
פיני שחר: לא מוגדר.
יצחק וקנין: לא מוגדר.
יצחק וקנין: אתה יודע מה, אוי ואבוי לנו – מה שלא כתוב היום - -
איתי עצמון: אני מבין שהסעיף הזה לא נוגע לכלי רחיפה.
רננה שחר: לא. יש סעיף 80ד.
איתי עצמון: אז צריך לומר.
יערה למברגר: "למעט".
איתי עצמון: "למעט"?
יערה למברגר: כי חלקם בעלי רישיון, אז צריך לכתוב "למעט".
רננה שחר: הוועדה מתכוונת לדון היום ב-80ד?
יצחק וקנין: לא נראה לי שנגיע לזה.
רננה שחר: זה בנושא ביטוח כלי רחיפה.
איתי עצמון: נבהיר אם כך, שמדובר "למעט כלי רחיפה".
איתי עצמון: גם את רשות שדות התעופה מיעטתם כאן.
איתי עצמון: אולי היה צריך להגיד: "בתוקף היותה בעלת רישיון להפעלת שדה תעופה ויחידת נת"א".
יערה למברגר: אפשר להגיד- -
איתי עצמון: לפי החוק הזה היא אמורה להיות בעלת רישיון.
יערה למברגר: כי אחרת אין הצדקה אם היא לא בעלת רישיון.
רננה שחר: ברור.
רננה שחר: אני אקריא את סעיף קטן (7):                 (7)	יישום הוראות האמנה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 146 (א) (1)-(7), כולל התיקונים שהוצעו?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 146 (א)(1)-(7)– רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 146 (א)(1)-(7) התקבל.
יצחק וקנין: סעיף 146 כולו אושר.
יצחק וקנין: אני מדלג לסעיף 80ד.
רננה שחר: הקראת 80ד:     תקנות בעניין ביטוח צד שלישי   80ד.
רננה שחר: השר רשאי לקבוע את חובת מפעיל כלי רחיפה להחזיק בפוליסת ביטוח תקפה המבטחת את חבותו לנזקי גוף ורכוש לצד שלישי, העלולים להיגרם עקב הפעלת כלי הרחיפה; בתקנות לפי פסקה זו רשאי השר לקבוע, בין השאר, הוראות לענין זהות המבטח, סכומי הביטוח ופרטיו; הוראות אלו יכול שיהיו שונות לכל סוג של ביטוח או כלי רחיפה.
איתי עצמון: גם כאן אתם רוצים לעשות את ההתאמה כפי שניסחתם את סעיף 146 לגבי מבטחים מחוץ לישראל?
פיני שחר: עקרונית הנוסח צריך להיות אותו נוסח.
איתי עצמון: אנחנו צריכים להתאים.
רננה שחר: תהיה התאמת נוסחים.
איתי עצמון: גם פה אתה רוצה אישור ועדה והתייעצות עם המפקח על הביטוח?
בנימין קלנר: אני משווה את זה קצת לביטוח הבריאות הממלכתי.
בנימין קלנר: אם אנחנו רוצים שתהיה תעופה אנחנו צריכים לשים גם את זה בתור משהו ממלכתי ולא עסקי, כי אחרת לא יהיה.
בנימין קלנר: יש פתאום שהטייס מבוטח, הנוסע לא מבוטח, צד ג' כן – הכול צריך להיות בצורה ממלכתי כמו ביטוח בריאות ממלכתי וכמו הביטוח הלאומי.
יצחק וקנין: נושא הביטוח הממלכתי הוא בסבירות הדעת, שאין למדינה ברירה, והיא חוקקה חוק, קבעה את הפרמטרים שלו, ואפשרה לכל אדם לקבל את הדבר המינימלי שהוא צריך לקבל.
יצחק וקנין: גם פה אנחנו רואים שזה לא תמיד הולך לפי מה שאתה רוצה.
יצחק וקנין: לפעמים אתה רוצה בריאות יותר טובה אתה הולך לרופאים פרטיים.
יצחק וקנין: אתה משלם הרבה כסף, ולא מעט כסף.
יצחק וקנין: בדרך כלל מי שיש לו האפשרויות הולך לרופא מומחה יותר.
יצחק וקנין: אני כל כך מכיר את הדיונים בנושא הביטוח כמעט בכל הנושאים – אתה לא יכול לחייב את חברות הביטוח לבטח נושא שהם לא רוצים לבטח בו שרמת הסיכונים בו היא גבוהה מאוד.
יצחק וקנין: זה הרבה כסף, וחברה יכולה לפשוט את הרגל רק מרמת הסיכון.
יצחק וקנין: אני לא אומר שדווקא בתעופה רמת הסיכון היא גבוהה, אבל אתה לא יכול לחייב.
בנימין קלנר: בדיוק בגלל זה אני אומר לך – אתה רוצה שיהיה טיס אז אתה צריך לתת גם את המסגרת.
בנימין קלנר: בביזנס זה לא ילך.
יצחק רז: לגבי רחיפה, מה קורה אם המגזר הזה עובר למשרד הספורט?
יערה למברגר: אם הוא יעבור למשרד הספורט יעשו תיקון.
רננה שחר: בחוק יסוד: הממשלה יש העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד, על-פי החלטת ממשלה.
יצחק וקנין: לא צריך להעביר את זה.
יצחק וקנין: זה לא משרד הדתות שהעבירו אותו מצד לצד.
יערה למברגר: למה זה משנה לעניין הביטוח?
רננה שחר: העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד זה אומר שגם הסמכויות של השרים עוברות.
עמרי טלמון: בתור אנקדוטה של השפעת הביטוח על התפתחות התעופה בארצות-הברית: תביעות נגד היצרנים בגין נזקי מטוסים הגיעו לסכומי עתק, כאשר מטוסים טסים עד גיל מבוגר.
עמרי טלמון: זה הביא לזה שמטוס חדש שמציעים למכירה, שליש ממחירו זה פרמיה לחברת הביטוח.
עמרי טלמון: זה הפסיק להצחיק, והמכירות ירדו פלאים עד שהקונגרס חוקק את החוק הידוע בכינויו "GARA" – General Aviation Revitalization Act" – ושם קבעו שאין לבוא בתביעה ליצרן המטוס כעבור 18 שנה מתאריך ייצורו, וראה זה פלא: המחירים ירדו והמכירות עלו, וזה החזיר לקדמותו את המצב של התעופה הכללית בארצות-הברית.
עמרי טלמון: נכון שעורכי דין ניסו לפרוץ את המסגרת – היה מקרה ידוע של מטוס צסנה בן 23 שגרם לתאונה, ועורכי הדין מצאו שהחברה הוציאה דף נוסף לספר המטוס שהיה בן פחות מ-18, וטענו שזה עושה reset לשעון, מעביר אותו לאפס- -
לאה ורון: גם אנחנו קצת בבעיה עם השעון, מר טלמון.
עמרי טלמון: - - השופט זרק אותו מבית המשפט, אבל זאת דוגמה להשפעה קשה מאוד של ביטוח ומשפט גם יחד בנושא התעופה.
עמרי טלמון: מזה צריך להיזהר.
טל אנגל: עמרי דיבר פה על אחריות, ואנחנו מדברים על ביטוח, ולא חד הם.
טל אנגל: החוק דיבר על הסרת אחריות ולא קבע קביעת ביטוח בארצות הברית.
טל אנגל: לכן הוא הגביל את האחריות ללא יותר מ-18 שנה מתאריך הייצור.
טל אנגל: אין לזה שום קשר לביטוח, אלא שחברות הביטוח יכולות לתמחר את הסיכון שלהן אחרת בעקבות קביעת האחריות.
עמרי טלמון: ודאי, לזה התכוונתי.
יצחק וקנין: לפני שאני מסכם: על סעיף 80ד תחול אותה החלטה כמו לגבי סעיף 146, שזה יהיה באישור הוועדה בהתייעצות עם המפקח על הביטוח.
איתי עצמון: והנוסח יותאם, כמובן.
יצחק וקנין: בהחלט.
יצחק וקנין: הנוסח יותאם לפי סעיף 146.
רננה שחר: או שסעיף 146 יותאם בהתאם אליו.
רננה שחר: אני ממש מתנצלת- -
יצחק וקנין: לא משנה, זה היינו הך.
רננה שחר: יש חוות דעת לגבי מה שצריך להיות.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 80ד?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 80ד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 80ד התקבל.
יצחק וקנין: סעיף 80ד התקבל.
רננה שחר: יש רק סעיף קטן (ב) בסעיף 146 כי את סעיף (ג) אנחנו לא רוצים לאשר בכל מקרה.
רננה שחר: את (ג) איתי יסביר למה אנחנו לא רוצים לאשר.
איתי עצמון: ב-(ג) אתם ניסיתם לפרט את הסעיפים שלגביהם נדרש אישור ועדה.
איתי עצמון: אנחנו קבענו את זה לאורך החוק וננסח סעיף בנפרד בשלב הנוסח.
איתי עצמון: כרגע אין צורך לכתוב את זה שוב כאן.
איתי עצמון: אנחנו אמרנו לגבי כל סעיף שהוא יהיה באישור ועדה.
לאה ורון: אני כותבת: "ינוסח בתום הדיונים בחוק".
יצחק וקנין: תקריאי, בבקשה.
רננה שחר: (ב)	לא יתקין השר תקנות לפי חוק זה אלא לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה.
רננה שחר: זה בעקבות הביקורת של IKO ו-FAA לעניין מעמד רשות התעופה האזרחית בהליכי התקנת תקנות הטיס.
יצחק וקנין: למישהו יש הערות לסעיף (ב)?
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ב)?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 146(ב) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף (ב) התקבל.
יצחק וקנין: סעיף (ב) אושר.
יצחק וקנין: על סדר-היום: תקנות נתיבים מהירים (אופן החיוב בתשלום אגרה ואכיפת תשלומים, התשס"ט-2009.
יצחק וקנין: רבותיי, התקנות אושרו ב-13.10.2010.
יצחק וקנין: מאחר ונשמט חלק ששייך למע"מ בתשלומי האגרה, אני פותח את התקנות על-מנת שנוכל לתקן אותן.
לאה רון: לציין, שההשמטה שהזכרת היא השמטה של משרד הממשלה ולא של הוועדה.
יצחק וקנין: הבנתי שיש מכתב של שר האוצר שמבקש זאת.
יצחק וקנין: "תקנות נתיבים מהירים (אופן החיוב בתשלום אגרה ואכיפת תשלומים), התשס"ט-2009.
יצחק וקנין: בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בהוספת מס ערך מוסף לאגרה".
יצחק וקנין: אני פותח את התקנות.
יצחק וקנין: מי מציג?
יצחק וקנין: אני מציע שתתייחסי רק לסעיפים הרלוונטיים.
חוה ראובני: אני לא מתכוונת לעסוק בשום סוגיה אחרת.
חוה ראובני: התקנות כמו שהוגשו במקור לא כללו סכומי אגרה.
חוה ראובני: זאת היתה דרישה של הוועדה להוסיף סכום באגרת בסיס ואת אגרת המקסימום.
חוה ראובני: אכן היתה השמטה שלנו, כשהוספנו את הסכומים לקחנו אותם מתוך חוזה הזיכיון תוך השמטת העובדה שבחוזה הזיכיון אלה סכומים שנוסף עליהם מע"מ.
חוה ראובני: זה דבר שהתגלה לפני שלושה ימים ואנחנו מאוד מודים לוועדה על נכונותה לדון בנושא הזה בלוח זמנים מאוד קצר.
חוה ראובני: אנחנו מבקשים, לכן, בתקנה 3(א) להוסיף כמה מילים וגם ב-3(ג) ו-3(ד).
חוה ראובני: בתקנה 3(א) כתוב: "בעד נסיעה בנתיב מהיר ישלם חייב את אגרת הבסיס או אגרה גבוהה ממנה שקבע בעל הזיכיון".
חוה ראובני: כאן אנחנו מבקשים להוסיף: "בצירוף מס ערך מוסף כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף התשל"ן-1975, (להלן - סכום האגרה הכולל; מס ערך מוסף).
חוה ראובני: "המילים "מס ערך מוסף" יופיעו במקום אחר וסכום האגרה הכולל זה לתיקונים הבאים.
חוה ראובני: בתקנה 3(ג)(1): "יוצב שלט בסמוך לכל כניסה, במרחק שלא יפחת מ-1,200 מטרים לפני כל כניסה כאמור, ובו יורט סכום האגרה הכולל".
חוה ראובני: דהיינו, השלט לצרכן יהיה עם המע"מ.
חוה ראובני: בתקנה 3(ד):      "בעל הזיכיון יפרסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנו שלו את סכום אגרת הבסיס, את סכום האגרה הכולל" (כדי שהאזרח ידע בדיוק כמה הוא צריך לשלם – חר) "ואת הכללים שלפיהם תשתנה האגרה..."
חוה ראובני: לגבי 4(ג)(4):      "בחשבון יפורטו כל אלה:     4. פירוט הנסיעות, מועדיהן וסכום האגרה הכולל בשל כל נסיעה".
חוה ראובני: בחשבון יפורט הסכום עם המע"מ.
חוה ראובני: ב-12(א) יש שינוי ניסוחי.
חוה ראובני: במקום "סכומי הפיצוי והחזר הוצאות יהיו כמפורט בתוספת השלישית לגבי כל נתיב מהיר, בצירוף מס ערל מוסף".
חוה ראובני: המילים "כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, נמצאת לנו בהתחלה ולא צריך אותה פה.
חוה ראובני: אלה השינויים שאנחנו מבקשים.
ניר ימין: ב-12 אני חושב שצריך לכתוב כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף כי בסופו של דבר לא מוצע להוסיף "להלן – מס ערך מוסף".
חוה ראובני: זה נמצא ב-3(א).
יערה למברגר: כתוב ב-3(א): "להלן – סכום האגרה הכולל; מס ערך מוסף).
ניר ימין: סכום האגרה הכולל ומס ערך מוסף?
חוה ראובני: יש שם נקודה פסיק, אני מגדירה שם שני מונחים.
חוה ראובני: התלבטתי איך לנסח את הזה.
חוה ראובני: אני מגדירה הן את המונח סכום האגרה הכולל והן את - - -
ניר ימין: לדעתי זה לא כל-כך ברור ועדיף אולי לכתוב ב-12 רק בלי האזכור של השנה של חוק מס ערך מוסף.
ניר ימין: לי זה לא היה ברור, חשבתי שמס ערך מוסף זאת טעות.
ניר ימין: לא הבנתי שזה בהתאמה.
יערה למברגר: זאת שאלה של נוסח.
חוה ראובני: אין לי בעיה לנסח את זה כפי שהיועץ מציע.
יצחק וקנין: מי בעד הנוסח כפי שהוצע?
אופיר אקוניס: על סדר-היום: צו משק הדלק (קידום התחרות)(תיקון מס' 4)(הארכת תקופה) התשע"א, 2010.
אופיר אקוניס: אני שמח שאתם משתתפים בישיבת הוועדה החשובה ביותר בכנסת, המבוקשת ביותר, והיוצרת את סדר היום הלאומי עד כדי כך שכולם רוצים אותה.
אופיר אקוניס: נו, זה כבר משמח אותי.
אופיר אקוניס: אני מקווה שהדברים יסתדרו בצורה שבה הוועדה הזאת תמשיך להיות צרכנית ופועלת למען הציבור בכל מקרה.
אופיר אקוניס: אנחנו עוסקים עכשיו בבקשתו של שר התשתיות, ד"ר עוזי לנדאו, שכתב לי ב-26.10 שמבקשים בעצם לדחות ל-3 חודשים את כניסתן לתוקף של תקנות צו משק הדלק (קידום התחרות).
אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד שנדהמתי מהמכתב הזה, הופתעתי ממנו לרעה.
אופיר אקוניס: הרי הדבר הזה כבר טופל 13 שנה.
אופיר אקוניס: זה דבר שכל-כך הרבה עסקו בו.
אופיר אקוניס: בחדר הזה עסקנו שנים בנושא הזה.
אופיר אקוניס: אני מבין שנבצר מחבר הכנסת חרמש להשתתף בישיבה הזאת בשל השתתפותו ב"כנס שדרות".
אופיר אקוניס: אני  חושב שפתחנו פה, לפחות חלקית, את משק הדלק הישראלי לתחרות, על-ידי כך שביקשנו שכולם יוכלו לתדלק בכל התחנות.
אופיר אקוניס: אני חושב שחוק הדלקן האוניברסאלי, שיזם חבר הכנסת חרמש, ושהיתה לי התרומה התנועה היושב ראש הוועדה.
אופיר אקוניס: אמרתי שאני אפעל לקדם אותו במהירות האפשרית כדי להביא אותו סוף סוף.
אופיר אקוניס: מה שלא הצליח שר התשתיות אריאל שרון ב-1997 ו-1998, הצלחנו לעשות פה בשנת 2010.
אופיר אקוניס: עכשיו מבקשים עוד דחייה?
אופיר אקוניס: אני עוד לא הבנתי מה בדיוק הסיבה האמיתית לדחייה הזאת.
אופיר אקוניס: בהזדמנות הזאת אני רוצה להקריא את המכתב שהשאיר חבר הכנסת חרמש.
אופיר אקוניס: הוא כותב כך ליושב ראש הוועדה:      "אודה לך מאוד אם תעביר לנוכחים בדיון ולפרוטוקול את עיקרי דבריי.
אופיר אקוניס: אני חד משמעית מתנגד למתן ארכה נוספת לגיבוש תקנות להתקנת דלקנים אוניברסאליים.
אופיר אקוניס: משרד התשתיות פרסם את התקנות באתרו כבר לפני מספר שבועות והבקשה לדחות את אישורן גורמת לי לתהות, האם משרדי הממשלה נתנו לחברות הדלק להפחיד ולשתק אותן?
אופיר אקוניס: בנוסף, ידוע לכל כי יושב ראש הוועדה אקוניס הוא מהתומכים הגדולים של החוק.
אופיר אקוניס: עולה בי חשש ממשי שהדחייה היא מטקטיקת השהייה של חברות הדלק המקוות כי יעלה בידן לפתוח את כל הדיון מחדש במקרה ויתחלפו יושבי הראש בוועדה".
אופיר אקוניס: אלה דבריו של חבר הכנסת חרמש.
אופיר אקוניס: אנחנו כמובן נשמע את עמדת משרד התשתיות שביקש את הצו הזה.
אופיר אקוניס: אני מבין שגם במשרד המשפטים היה איזה עיכוב.
אופיר אקוניס: נשמע ונחליט בסוף מה לעשות.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חמד עמאר, אתה רוצה להתייחס?
חמד עמאר: אנחנו רוצים לשמוע אותם.
חמד עמאר: השתתפתי בדיוני החוק.
חמד עמאר: זה חוק מאוד חשוב.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע ממשרד התשתיות האם השלושה החודשים האלה יהיו שלושה חודשים סופיים או שנתבקש שוב להאריך את זה.
חמד עמאר: האם אחרי ההארכה הזאת החוק ייכנס לתוקף?
אופיר אקוניס: אני שואל את היועץ המשפטי לוועדה, מה המשמעות בדחיית בקשת משרד התשתיות?
ניר ימין: כבר היום, אדוני, התקנות היו אמורות להגיע לאישור הוועדה 3 חודשים ממועד כניסת החוק לתוקף, כלומר ב-22.10.
ניר ימין: לכן כבר יש פיגור של קצת יותר משבועיים בהבאת התקנות לאישור הוועדה.
ניר ימין: חשוב לציין שאם הוועדה תדחה את הבקשה של המשרד, המשרד לכאורה, יהיה חייב להביא את התקנות בהקדם.
ניר ימין: כבר עכשיו הוא נמצא במצב  - - -
אופיר אקוניס: של הפרת החוק?
אופיר אקוניס: אני שואל אותך, האם הממשלה נמצאת במצב של הפרת חוק?
ניר ימין: התשובה היא כן.
אופיר אקוניס: הכנסת מחוקקת ועושה ובאה הממשלה ובעצם לא מקיימת את החוק.
אופיר אקוניס: ואז במשהו כזה פרוזאי, כמו צו משק הדלק קידום תחרות מבקשים ארכה.
אופיר אקוניס: בעיניי זאת פגיעה בכנסת.
חמד עמאר: ביום ראשון דנו בנושא של ה"חסמים" וזה אותו דבר.
אופיר אקוניס: מה קרה, יצאתם לחופשת קיץ ארוכה?
אופיר אקוניס: אתה ניהלת את הוועדה בנושא ה"חסכמים" כי אני הגעתי מכנס אחר בתל-אביב שגם אותו עשינו פה.
אופיר אקוניס: אגב, אני מודיע.
אופיר אקוניס: לא מעניין אותי, מנהלת הוועדה, שמשרד התמ"ת יביאו איזה צו הארכה שהם רוצים – לדעתי הם כן עומדים בזמן.
אופיר אקוניס: אני מדבר על חוק החזרת המזומנים לצרכן.
לאה ורון: אתמול הגיעו התקנות, צריך להעמיד אותם על סדר היום בשבוע הבא.
ניר ימין: בהמשך לשאלתה, הפניה של השר היא מה-26.10.
ניר ימין: היא היתה באיחור של 4 ימים למועד וכן היתה להם הסמכות לבקש מהוועדה דחייה עד 3 חודשים.
ניר ימין: לכן ההפרה לא היתה הפרה בוטה, כפי שאפשר להתרשם מכך שהוועדה דנה בבקשה שלהם בערך שבועיים לאחר שהתקנות האלה היו אמורות להגיע לאישור הוועדה.
אופיר אקוניס: מבחינה חוקית, כרגע המצב הוא שהחוק לא מיושם.
אופיר אקוניס: זה דבר שהוא בלתי תקין בעליל, פגיעה בכנסת, בוועדה ובכל המוסד הזה.
אופיר אקוניס: חן, אתה רוצה להסביר לנו מה קרה פה?
חן בר יוסף: משרד התשתיות מעוניין בקידום התקנות.
חן בר יוסף: בשלושה החודשים האחרונים הוא עבד באופן אינטנסיבי עם שאר גורמי הממשלה, הגבלים עסקיים, משרד האוצר ומשרד המשפטים.
חן בר יוסף: הוא גיבש טיוטת תקנות.
חן בר יוסף: טיוטת התקנות הזאת נשלחה לעיון הציבור באינטרנט ולעיון החברות שלהן זה נוגע יותר, חברות הדלק, החברות שמייצרות דלקנים, כדי שהם יגיבו ויתייחסו.
חן בר יוסף: אין בפני פרוטוקול הוועדה המכובדת שבו נדון החוק, אבל אם אני זוכר נכון, אנחנו ביקשנו חצי שנה, בתקווה להגיע תוך 3 חודשים.
חן בר יוסף: הוועדה אמרה: לא, אתם תגיעו תוך 3 חודשים.
חן בר יוסף: אם לא תספיקו, אין בעיה, תגיעו עם בקשה ונראה מה אפשר לעשות.
חן בר יוסף: באמת, הלו"ז שביקשנו היו מראש כזה כי ידענו שבסוף, בניואנסים, יכולים להיות עיכובים כאלה ואחרים.
חן בר יוסף: לא התכוונו להשתמש בשלושה חודשים.
חן בר יוסף: אנחנו עדיין לא רוצים.
חן בר יוסף: גם בשלושה חודשים שאנחנו מבקשים עכשיו, אנחנו מקווים לשם שינוי, להפתיע את הוועדה ולהגיע לפני תום השלושה חודשים.
חן בר יוסף: אנחנו באמת בישורת האחרונה.
חן בר יוסף: במסגרת הישורת הזאת, במסגרת תגובות ובמסגרת מחשבות שעלו בקרב אנשי הממשלה בנוגע לתגובות ולהערות – אנחנו לא שולחים תקנות להערות לתפארת המליצה.
חן בר יוסף: אנחנו שולחים אותם באמת בשביל לשמוע ולהבין האם יש נקודות שלא זיהינו.
לאה ורון: מתי הפצתם את הטיוטה?
ענת קליין-קלייך: ב-15.9.
חן בר יוסף: לא, עד ה-15.9 הם כבר היו אמורים להגיב לנו על הטיוטה.
חן בר יוסף: זה היה חודש לפני.
חן בר יוסף: בתוך זה היו חגים ובתוך זה עוד עשינו דיונים.
חן בר יוסף: .      לגבי ההערות.
חן בר יוסף: אני חושב שיכול להיות מאוד לא נכון לגעת בגופן של ההערות.
חן בר יוסף: חלקן לגמרי מיותרות, חלקן כן הובילו אותנו למחשבות חדשות.
חן בר יוסף: ברמה של הניואנס לא ברמה של איך אנחנו מבטלים את התקנות חלילה, אלא איך אנחנו עושים אותן יותר נכונות, יותר מדויקות, יותר מגנות גם על הציבור וגם על היצרנים בתחום, כדי שנמצא את עצמנו עם שוק יותר תחרותי.
חן בר יוסף: שוב אני חוזר ואומר.
חן בר יוסף: הבקשה היא לשלושה חודשים, כך מוגדר בחוק שזאת הבקשה שאנחנו יכולים להגיש.
חן בר יוסף: אני מאוד מקווה שנפתיע את הוועדה ונגיע עוד קודם עם תקנות מוכנות.
שלומית ארליך: כמו שחן אמר, במסגרת ההסמכה שניתנה לנו בתקנות, רשאי השר, באישור הוועדה, להאריך את התקופה לתקופה נוספת של 3 חודשים.לא מדובר פה בהפרה בוטה, כפי שנאמר.
שלומית ארליך: כמו שאמר חן, אנחנו עובדים על זה.
שלומית ארליך: מדובר בנושא מורכב שאנחנו בוחנים את כל ההיבטים שלו.
שלומית ארליך: פרסמנו לעיון הציבור, הציבור הגיב, אנחנו עובדים על ההערות.
שלומית ארליך: אנחנו מקווים לעשות את זה במהירות האפשרית.
חן בר יוסף: רק לשם המחשה, לפעמים אנחנו לא מצליחים להיפגש אז אנחנו עושים שיחות ועידה רבות משתתפים של היועצים המקצועיים והיועצים המשפטיים.
חן בר יוסף: אנחנו באמת רוצים לקדם את זה.
חן בר יוסף: היעד שלי היה להניח את זה על שולחן הוועדה ב-22 לחודש.
חן בר יוסף: לצערנו זה לא הצליח אבל בהקדם האפשרי אנחנו מעוניינים לעשות את זה.
אופיר אקוניס: כמה זה 3 חודשים מהיום?
חמד עמאר: זה שלושה חודשים מה-22 לאוקטובר.
חמד עמאר: לפי החוק יש לנו אפשרות להאריך ל-3 חודשים, עד ה-22.1.
אופיר אקוניס: אני לא בעד להאריך, אני אומר לך.
חמד עמאר: אני בעד להאריך.
חמד עמאר: זאת בקשה של השר.
חמד עמאר: אמרנו בחוק שיש אפשרות להאריך את זה בחוק.
חמד עמאר: הם ביקשו מראש 6 חודשים.
חמד עמאר: השתתפתי בדיונים והם אמרו שזה לא מספיק.
חמד עמאר: נאריך להם את זה לעוד שלושה חודשים ואני מקווה שהם יספיקו ונאשר את התקנות בהקדם.
חמד עמאר: כמו שהוא אמר, הוא מתחייב לעשות את המקסימום שזה יהיה לפני שלושה חודשים.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע את דעתו של בעל הניסיון, שהיה שר בממשלה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת פרץ, אנחנו מדברים על חוק הדלקן האוניברסאלי שעשינו פה אחרי שנים של עיכובים.