GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן טרנר: ואחרי שהתכנסנו, למחרת החלטת על שביתה.
אבשלום וילן: זה לא הצוות, אל תבלבלי.
יצחק וקנין: שבועיים לפני שאבו וילן החליט על השביתה, אני הגשתי את ההצעה לדיון הזה.
קרן טרנר: ישבנו, הוא יודע שישבנו.
אבשלום וילן: אבל זה לא הצוות.
אבשלום וילן: הצוות הוא שר החקלאות שר האוצר שר הפנים או מנהל רשות ההגירה מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.
אבשלום וילן: זה הצוות לבירור המחלוקות לביצוע שינויים.
לאה ורון: זו נקראת ועדת מעקב.
אבשלום וילן: לפני יומיים הודיע לי שר החקלאות שמחר יש ישיבה ראשונה של הצוות.
אבשלום וילן: קרן טרנר:     	 אלו נציגי המשרדים.
אבשלום וילן: ההסכם פה.
אבשלום וילן: נציג אחד מכל אחד ממשרדי הממשלה בא, משרד האוצר, משרד החקלאות, מרשות ההגירה ונציג מטעם ההתאחדות, נפגשנו אתך, היו דיונים.
יוסי ישי: לגבי המדיניות, כן עובדים זרים, לא עובדים זרים, זה נגמר.
יוסי ישי: ברגע שנחתם הסכם ונקבע המתווה עם מכסות עם מתווה יורד ונקבע מנגנון של מיכון הסיפור הזה נגמר, אי אפשר לדבר על מדיניות כי המדיניות היא קבועה.
יוסי ישי: השאלה היא אם עומדים ביישום.
יוסי ישי: אני אומר בצורה ברורה ואמרתי את זה כבר בצורה ברורה וחד משמעית יש כשל טבוע ביישום ואני אסביר אותו.
יוסי ישי: אני מאד מקווה שהישיבה מחר של השרים תנסה לחלץ את הכשל.
יוסי ישי: הכשל הוא שמידי שנה עוזבים את הארץ 6,000 תאילנדים.
יוסי ישי: אם באותו רגע שיוצא עובד לא נכנס עובד במקומו נוצר חסר, זו הנקודה המרכזית.
יוסי ישי: אם יוצאים 6,000 ולוקח חודש חודשיים עד שייכנס במקומם, חסרים לי מיד 1,500.
יוסי ישי: זה דבר טכני שבלט מאד בישיבה המקצועית בשבוע שעבר ועלו כל מיני רמזים איך צריך לפתור את זה.
יוסי ישי: נגיש הצעה מחר לשרים איך פותרים אתה כשל הזה בגלל שאם לא נפתור את הכשל הזה זה לא ילך.
יוסי ישי: כולם מתאמצים.
יוסי ישי: בשונה מהסכמים קודמים האוצר יוצא מגדרו לעמוד בהסכם, אנשי רשות ההגירה יוצאים מגדרם והחקלאים עמדו בהסכם והתוצאה היא אפס.
יוסי ישי: פעם אחת בגללה כשל הזה ואחר כך יש קשיים נוספים או החלטות נוספות שחתמו את הרגלים.
יוסי ישי: פעם אחת הם, פעם שנייה זו ההחלטה לא להביא יותר מאחוז מסוים ממדינה מסוימת.
יוסי ישי: אי אפשר להביא עובדים מתחת לאחוז מסוים והאחוז הזה יורד כל הזמן ממדינה מסוימת.
יוסי ישי: יש גם את הסיפור של השחלוף, שאנחנו לא רשאים להביא סתם עובדים בהתאם להיתרים אלא שחלוף, יצא לי עובד אני מכניס עובד.
יוסי ישי: אם אותו מעסיק באותו רגע לא רוצה להביא עובד מסיבה כלשהי אז כל המערכת הפסידה עובד אחד וכל הסיפור של פתיחת שמים וסגירת שמים, ארבעת הכשלים הבירוקראטיים האלה יצרו מצב שבכל נקודת זמן מיום חתימת ההסכם ועד היום לעולם לא היו בארץ כמות עובדים זרים בהתאם למכסה שנקבעה בהסכם.
יוסי ישי: כל היתר לא מעניין.
יצחק וקנין: יש מצב שחקלאי זכאי  לקבל שלושה עובדים ולא מקבל, או שהוא צריך לקבל עשרה ומקבל רק שבעה?
יצחק וקנין: אתה היום טוען שחלק מהבירוקרטיה הזו נבעה מכך שעובד יצא ולא קבלנו במקומו, יש כאלה שלא קבלו גם את מה שמגיע להם, זה לא מישהו יצא, זו הטענה.
יוסי ישי: הייתה מחלוקת איך מחלקים את ה- 26,000 עובדים.
יוסי ישי: הסיכום היה, אם המערכת הייתה עובדת בסדר, שעובדים בשיטה של שחלוף.
יוסי ישי: מאחר ויש 26,000 היתרים וההנחה היא שמחזיקים 26,000 עובדים, הרי התחלנו מ- 28,000 ואנחנו יורדים ל- 26,000 אז במקום לקבוע טכניקה איך קובעים את סדר ההגעה מחו"ל למעסיקים, קבענו מודל של שחלוף על דעת כולם.
יוסי ישי: הרעיון היה, מאחר וממילא אנחנו יורדים מ- 28,000 ל- 26,000 כל מעסיק בגבולות כמות ההיתרים שיש  לו רשאי להביא עובד במקום עובד שיצא.
יוסי ישי: דה-עקא, שעובד יוצא כעבור 63 חודש ולא יעזור כלום, אבל כניסה לוקחת חודש חודשיים שלושה.
יוסי ישי: מיד נוצר פער.
יוסי ישי: אם מתקבלות החלטות אחרות שאומרות שאתה לא יכול להביא יותר מ- 80% מתאילנד בהתחלה, אחר כך 60%, אחר כך 40%, אתה לא יכול להביא ממדינות אחרות, נוצר עוד חוסר.
יצחק וקנין: אנחנו יודעים אי אפשר להחליף את התאילנדים, ניסינו את כולם.
אבשלום וילן: היועצים המשפטיים הכתיבו להם, השרים לא עמדו מול היועצים המשפטיים, יש התחייבות של ממשלת ישראל לממשלת תאילנד, לא אמרו בדיוק מתי, אמרתי להם אז, זה לא יעבוד שהשרים יתכנסו, הצוות הזה שלא כנסו אותו מעולם ויחליטו, אין 80%, אין 60%, אז מה אם היועצים המשפטיים אומרים, זה לא חוק זה שכל ישר.
אבשלום וילן: תרד לאט ואז הכול היה נפתר.
אבשלום וילן: אבל כשלא רוצים, ורוצים להעמיד קשיים ושמי שמקבל את החלטה לא רואה לא את נוימן ולא את מאיר יפרח ולא אף אחד שעובד בשדה אלא הוא משחק ב"כאילו" אז זה מה שקרוה.
אבשלום וילן: זו לא עבירה על החוק, זו לא הפרת תקנה, זה שכל ישר והיגיון בריא, זה הכול.
אילן אשל: אני לא רוצה לחזור על דבריו של מאיר ונוימן, הגשתי נייר של ארבע נקודות ואני חושב שעליו צריך לקיים את הדיון.
אילן אשל: לחזור לתחילת ההסכם, 28,500 כאילו שלא היה הסכם כי הוא לא קוים, פשוט לא קוים.
אילן אשל: הסיבה שהוא לא קוים כי לא נבחנה הטכנולוגיה.
אילן אשל: לא נכנסו ישראלים, ולא הובאו מעולם 28,500 עובדים.
אילן אשל: הבחינה צריכה להיות לא מי בשמים ולא מי בשחלוף אלא כמה עובדים יש בפועל בשטח.
אילן אשל: זה התקן זה המדד.
אילן אשל: לא כמה עובדים בשמים או בשחלוף, כמה עובדים בשטח.
אילן אשל: הורדת מס מעסיקים, אם הוא לא יהיה אנחנו משלמים מעל 200 מיליון ₪ בשנה למדינת שיראל והורדת ההליכים הבירוקרטים.
אילן אשל: דבר אחרון, להפסיק את מנגנון ההפחתה אלא אם הוא ייבדק בפועל על ידי הצוות שנקבע פלוס החקלאים, אלא אם כן ייבדק ויראה שהטכנולוגיה באמת חסכה.
אילן אשל: הטכנולוגיה לא חסכה עובדים.
אילן אשל: ישראלים לא נכנסו, אין ישראלים בחקלאות.
יעקב כהן: קודם כל תודה לאדוני היושב ראש על הכינוס המהיר של הוועדה.
יעקב כהן: ככלל, אני כחקלאי, כמנהיג חקלאים מתנגד לצעד שעשינו ונקטנו בו אבל לא הייתה לנו ברירה והשטח דחף אותנו.
יעקב כהן: אנחנו חייבים להגיע לתוצאה בהקדם האפשרי על מנת להמשיך בעסקים שלנו כרגיל.
יעקב כהן: אני רוצה להזכיר לחבריי, במשבר עוף העמק, בשביל 200 עובדים, החדר הזה היה מלא מקיר לקיר, כל חברי ועדתה כספים עם עובדים, על 200 עובדים שהלכו לאבד את מקום עבודתם.
יעקב כהן: אנחנו ציבור של למעלה מ- 15,000 חקלאים שמתוכם 6,000 משפחות נזקקות גם לעובדים זרים על מנת לנהל את המשק החקלאי שלהם לא זוכים לאותה הבנה בבית הזה.
יעקב כהן: אנחנו מספקים יום יום חלב ביצים בשר עגבניות מלפפונים ופירות לאורך כל ימות השנה שכל עקרת בית יכולה לקנות אותם במחירים סבירים.
יעקב כהן: אם אנחנו נפגע, גם המדד יעלה, גם פרנסתם של הרבה משפחות שאנחנו מעסיקים, מעבר לעובדים הישירים בחקלאות ואנחנו מעסיקים עשרות אלפי משפחות שמתפרנסות מאתנו, המדד יעלה, הכלכלה תיפגע, את כל זה צריך לקחת בחשבון.
יעקב כהן: אנחנו סובלים מפגעי טבע, מחום משרב מחוסר מים, אבל להיפגע מפקידים שיקצו לנו עוד 5,000 עובדים זרים?
יעקב כהן: אנחנו משלמים את זה ומשלמים יקר מאד בשביל זה, אבל תנו לנו אותם.
יעקב כהן: אני מבקש גם לא לעשות אפליה בין החקלאים, לא במגדלי בעלי חיים לבין יתר החקלאים שעוסקים בפירות וירקות.
יעקב כהן: גם מגדלי בעלי החיים, רובם בפריפריה וגם הם לא יכולים לנהל את המשקים החקלאיים שלהם ללא ידיים עובדות.
יעקב כהן: אני מאמץ את פנייתו של אדוני לשבת מיד ולהגיע לסיכומים שבכל זמן נתון תהיה פה כמות של 28,000 עובדים וככה נוכל להמשיך לקיים את החקלאות ושעוד שעה נודיע לכל החקלאים תמשיכו להזרים תוצרת לשווקים.
אברהם מיכאלי: צר לי שפרופסור אקשטיין הביא תכנית שבנה אותה בהיבט התיאורטי שאני מאד מעריך, אין לי אתו שום ויכוח ויש לי אתו הסכמה אחת, תיאוריה הוא מבין, מעשים לא.
אברהם מיכאלי: מה לעשות שבתוצאה זה לא עובד.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אנשי האוצר ייבשו את הכינרת, במחשבים היה מלא מים וצריך היה לפתוח אותה דחוף כי היא עולה על גדותיה, אבל בפועל היא הייתה יבשה.
אברהם מיכאלי: זאת אומרת שאנחנו נותנים לילדים לנהל לנו את החיים כשאין להם שום ניסיון.
לאה ורון: מר אברהם, הפקידים במשרדי הממשלה, כולם מוכשרים ומנסים לעשות את מלאכתם הכי נאמנה שאפשר.
לאה ורון: בבקשה לא לפגוע בהם.
אברהם מיכאלי: לא אמרתי שהם לא מוכשרים, הם מוכשרים מאד.
אברהם מיכאלי: החקלאות זקוקה לעובדים, למעלה מ- 40,000 עובדים.
אברהם מיכאלי: יש קריטריונים נורמטיביים של משרד החקלאות שמדבר מה במציאות צריך להגיע לחקלאים, מפה המפתח.
אברהם מיכאלי: ההפחתה של 24,000 עובדים אנחנו לא יכולים לעמוד בה, ההסכם לא צריך להיות קיים אבל דבר נוסף חשוב, אנחנו משלמים אגרות ומיסים ב-800 ₪, לדוגמה אגרה לשנה, לעומת הסיעוד שמשלמים 550 ₪ וזה מי שמצבו טוב, מי שמצבו פחות טוב זה מדורג והוא משלם 50%.
קרן טרנר: אתם משלמים פחות מבניין ותעשייה
אברהם מיכאלי: זאת אומרת שיש פה מערכת של ענישה נגד החקלאים כי אין סיבה לגבות יותר מהסיעוד.
אברהם מיכאלי: את זה צריך לבטל.
אברהם מיכאלי: צריך למחוק גם את מס המעסיקים מסדר היום, וה- 500 ₪ שפה היא מוסתרת שאנחנו אמורים לעודד את העובד הזר לעזוב את מדינת ישראל, זה צריך להימחק מהפרוטוקול גם, למה לא נקבל את העובדים כמו שצריך, אני גם לא מבין למה אני צריך להרגיש נרדף במדינה שלי?
אברהם מיכאלי: למה רודפים אותי?
יעקב מוסקוביץ: כבוד היושב ראש, חבר הכנסת וקנין, אתה ממפלגה מאד מכובדת במדינת ישראל, אני חושב שאתה צריך לממש את האיום שלך ולהודיע למפלגה שלך שתתמוך , שהחקלאים חשובים במדינת ישראל ואנשים שצריכים לקנות תוצרת חקלאית זולה צריכים לתמוך במהלך הזה ומפלגת ש"ס צריכה לשים את הדבר הזה על השולחן, שלא יפגעו בחקלאים.
יעקב מוסקוביץ: אני אתן לך דוגמה למה אתה לא צריך לשבת אתם, אני חושב שאתה לא צריך לשבת בישיבה הזו, זה צריך לבוא מלמעלה, הם מתעתעים אפילו בבג"צ.
יעקב מוסקוביץ: הייתה החלטה של בג"צ על חוק הכבילה שנותנים 10% תוספת מכסות לכל חקלאי, אם אני מקבל שלושה, אני מקבל לפלוס אחד.
יעקב מוסקוביץ: כל שנה אני מקבל את ההקצבה שלי, כתוב לי פלוס אחד בגלל בג"צ הכבילה.
יעקב מוסקוביץ: אתה יודע ששלוש שנים לא מיישמים את זה.
יעקב מוסקוביץ: אני מקבל את ההקצבה ולא רוצים ליישם את זה.
יעקב מוסקוביץ: אז מה אם בג"צ החליט, יש אנשים שהם יותר מבג"צ.
יעקב מוסקוביץ: לכן מפלגת ש"ס צריכה לשים את זה על השולחן, אלי ישי צריך להגיד שהוא רוצה שתהיה תוצרת לכל עם ישראל במחירים סבירים ושהחקלאים ימשיכו לחיות בצורה מכובדת.
יעקב מוסקוביץ: מתנהגים אלינו בצורה לא מכובדת וזה לא בסדר.
אורי נעמתי: אורי נעמתי, מנכ"ל ארגון עובדי הפלחה.
אורי נעמתי: כדי לייצר מוצר חקלאי בסך הכול צריך ארבעה דברים, הון, עבודה, קרקע ומים.
אורי נעמתי: שלושה דברים מתוך הארבעה מאוימים.
אורי נעמתי: דברנו הרבה על עבודה, אתה צריך לדעת גם מה קורה עם המים שהם מאד מאוימים ואתה צריך לדעת שהיום יש גם ועדה שכנראה תעשה לנו צרות בקרקע.
יצחק וקנין: אני מסכם את הדיון, להבדיל מאנשים אחרים, אני לא מזלזל באף פקיד, יש להם הרבה כוח, יותר מהשרים, אני אומר את זה באחריות מלאה.
יצחק וקנין: אני ממתין עד מחר לראות מה יצא מהישיבה שתתקיים עם שר האוצר, אני הולך לדבר אתו גם באופן אישי וגם עם השר שלי ועם השר שמחון אני מדבר כל הזמן.
יצחק וקנין: אני אומר חד וחלק, לא יהיה פתרון, אתם תהיו צפויים לשיבוש מוחלט של ועדת הכספים, קחו את זה ממני אליכם, אני אשבש את כל המערכת שתתחיל לצעוק למה דברים לא זזים, העברות, חוק ההסדרים יתקע כולו.
יצחק וקנין: אני לא מאיים.
יצחק וקנין: יותר מזה, לדעתי צריך לשבור את העניין הזה של ה- 26,000 וההפחתה שהולכת ויורדת, צריך לשבור את זה.
יצחק וקנין: אם אתם, הפקידים, חפצים שתהיה תוצרת חקלאית, תשנו את המתווה הזה.
יצחק וקנין: המתווה הזה לא ישים בשום פנים ואופן.