GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז חטיבה: כשאני עובר על המסמך של רת"א אני רואה שלמפעילים מסחריים הפחיתו מ-150,000 ל-100,000 ול-75,000.
בועז חטיבה: כלומר, הפחתה של שליש או 50%.
בועז חטיבה: אני מסתכל על מכוני בדק ואני רואה הפחתות דומות, לפעמים הפחתות עד כדי 10% מהסכום המקורי.
בועז חטיבה: אני מסתכל על יצרני ציוד תעשייתי, יש פה הפחתה עד כדי 3% מהקנס המקורי.
בועז חטיבה: מ-150,000 ל-5,000.
בועז חטיבה: זה ב"יצרני כלי טיס וציוד תעופתי".
בועז חטיבה: יש פה מספר דוגמאות: "עשות אשקלון" היו ב-150,000 וירדו ל-5,000.
בועז חטיבה: יש פה את כל המדרג.
בועז חטיבה: בתי ספר לעובדי טיס, הפחתות משמעותיות, לפעמים למחצית ואפילו רבע מהסכום המקורי, וכן הלאה וכן הלאה.
בועז חטיבה: יש מגזר אחד מאוד מאוד מצומצם שעולה, אלה מפעילי המנחתים ואף אחד מהם זה לא שכיר עובד טיס.
בועז חטיבה: אני מגיע לעובדי הטיס ושום שינוי.
בועז חטיבה: עכשיו אני מסתכל על ההנמקות ואני רואה כך: נרמול לכלכלה הישראלית של המודל של ה- FAA.
בועז חטיבה: אז יש לנו כאן שלושה מדדים.
בועז חטיבה: מדד ה-BIG MAC שהוא מדד שהוא יותר קוריוז ולא הייתי נוטה להסתמך עליו.
בועז חטיבה: זה יותר קוריוז של האקונומי סט אבל אוהבים להסתכל על זה בעיתונות ורת"א בחרה להסתכל עליו אז גם אנחנו נסתכל עליו.
בועז חטיבה: לטענתם, לפי המדד של ה-BIG MAC  צריך להיות מתאם של 1 ל-1 בין הכלכלה הישראלית לכלכלה האמריקאית.
בועז חטיבה: אני לא טוען שזה לא נכון.
בועז חטיבה: יש מרכיבים ב-"מקדונלנד" שעושים את ה"מקדונלנד" בארץ שווה ערך יותר.
בועז חטיבה: הקציצה גדולה יותר, יש מרכיב הכשרות, ולכן למעשה הסתכלות נכונה על מדד ה-BIG MAC  מביאה לזה שבארץ הוא צריך להיות זול יותר.
בועז חטיבה: אם נסתכל על המדד שהביאה רת"א בעניין השכר הממוצע במשק למשרת שכיר, אז יש יחס של 60%.
בועז חטיבה: זאת אומרת, הקנסות בארץ צריכים להיות 60% לעומת המודל של ה-FAA.
בועז חטיבה: אם אני מסתכל על הוצאה ממוצעת למשק בית אז היחס הוא 80%.
בועז חטיבה: עכשיו אני מחפש את ההסבר למה עובדי טיס צריכים להישאר כפי שהיה קודם.
בועז חטיבה: מסבירים לנו שהסכום הבסיסי בארצות הברית לעובדי טייס הוא בין 500 ל-1,100 דולר שזה 2,000-4,200 שקל, ובהצעת החוק המקורית 5,000 שקל לעובדי טיס.
בועז חטיבה: אני מדבר על עובדי טיס בחברות שאותן אני מייצג, הטייסים של התעופה הכבדה.
בועז חטיבה: ההסבר הוא שפה לא צריך להפחית כי אם מפחיתים, אז בנגזרות של ה-50%, 25% ו-10% ייצא סכום נמוך.
בועז חטיבה: מעניין שזה לא הפריע ביחס להפחתות האחרות ורק פה זה מפריע.
בועז חטיבה: על מודל ה"מקדונלד" כבר דיברתי.
בועז חטיבה: עכשיו מצוין גם שמדדי השכר הממוצע והוצאה חודשית נמוכים בישראל בהשוואה לארצות הברית, בחרנו שלא להתחשב בכך, רק פה בהתייחס לעובדי טיס, מכיוון שהדבר פחות רלוונטי בהשוואת שכר פרטנית של אנשי צוות אוויר ופקחי טיסה.
בועז חטיבה: אנחנו לא נעשה פה דיון שכר של אנשי צוות אוויר, למרות שאם הוועדה או רת"א מוכנים לתת לנו תוספת, אנחנו לא נתנגד.
בועז חטיבה: אבל, הדבר הוא מאוד רלוונטי.
בועז חטיבה: כמו שהוא רלוונטי בכל שאר המקומות האחרים, הוא רלוונטי גם פה.
בועז חטיבה: אני רק אציין שאנחנו יודעים מה השכר של הקולגות שלנו בעולם.
בועז חטיבה: השכר של עובדי הטיס בארצות הברית גבוהה משמעותית משלנו, השכר של הפקחים עוד יותר, השכר של עובדי הטיס והפקחים באירופה הוא פי שניים ופי שלוש משלנו.
בועז חטיבה: אז הנתון הוא רלוונטי וכמו שהוא היה רלוונטי בכל שאר חלקי הדיון, הוא רלוונטי גם כשדנים בעובדי טיס.
בועז חטיבה: כשאנחנו מסתכלים על הפרמטרים ועל המדדים שרת"א מביאה, אז הקנסות על עובדי הטיס, לשיטתה של רת"א, יוצאים בין 2,500 שקל ל-3,300 שקל ולא 5,000 שקל.
בועז חטיבה: זה על-פי הנתונים של רת"א.
בועז חטיבה: אני חושב שגם זה סכום לא מבוטל.
בועז חטיבה: אני יודע שהטייסים נתפסים כאוכלוסיה שכולם מרוויחים טוב אבל אני אגלה לכם סוד, שיש הרבה טייסים, בטח צעירים בתחילת דרכם - - -
יצחק וקנין: שלא מגיעים לשכר המינימום?
בועז חטיבה: לא, סליחה.
בועז חטיבה: ש-5,000 שקלים בשבילם זה סכום מאוד גבוה עבורם ויש כאלה לא מעטים.
יצחק וקנין: 5,000 שקלים זה המקסימום, זה נע בין 1,000 ל-5,000.
בועז חטיבה: הסכום המרבי על עובדי טיס - - -
רננה שחר: לחלק זה 1,000 שקלים, לחלק זה 2,500 - - -
יערה למברגר: בארצות הברית הצגת את זה כטווח בין סכום לסכום ובישראל הצגת רק את הסכום המרבי ביותר.
יערה למברגר: אני חושבת שאם מציגים, צריך להציג בצורה עקבית.
בועז חטיבה: אני מייצג את המגזר שעליו חל ה-5,000 ובמגזר הזה לא נגעתם, למרות שלשיטתכם ולפי המדדים שאתם מביאים, יש היגיון מאוד מאוד ברור למה צריך לגעת.
בועז חטיבה: זה אותו היגיון שהפעלתם על כל האחרים ופה, מסיבה שאנחנו לא מבינים, לא חל העניין הזה.
בועז חטיבה: אנחנו העברנו התייחסות כבר ביוני ולא קיבלנו תשובה.
בועז חטיבה: יש לי פה את האימייל ואני יכול להראות.
בועז חטיבה: העברנו התייחסות שוב באוקטובר ולא נתקבלה תשובה.
בועז חטיבה: דבר נוסף, הקנסות האלה כולם צמודים למדד, הם מתעדכנים אחת לשנה.
בועז חטיבה: השכר בענף וגם הרווחים של החברות לא מתעדכנים בשיעור עליית המדד, הם בדרך-כלל מתעדכנים בכיוון ההפוך.
בועז חטיבה: אני לא מצליח להבין, אני חושב שזה מאוד לא מידתי מה שקורה פה בהתייחסות לעובדי טיס.
עמרי אבני: אני יושב ראש אגודת פקחי הטיסה, החל מחודש אוגוסט.
עמרי אבני: זאת הישיבה הראשונה שאני נמצא בא.
עמרי אבני: ראשית, אני מזדהה לחלוטין עם מה שאמר יושב ראש איגוד הטייסים, אנחנו באותה קטגוריה.
עמרי אבני: יש לי חדשות מסעירות לכולם, ששכר הפקחים זה לא כמו שכתוב בעיתון וגם מה שכתוב בעיתון זה לגבי בודד אחד או שניים אבל לא לגבי כל הפקחים.
עמרי אבני: השכר שלנו איננו צמוד למדד לכן 5,000 שקל – כרגע אני חושב שכדאי שנתייחס לתקרה ולא למינימום כי בחוק לא כתוב שבכל ענישה אני אקבל את המינימום.
יצחק וקנין: גם לא כתוב שתקבל את המקסימום.
עמרי אבני: את זה אני לא יודע אבל אני צריך לדאוג שלא אקבל את המקסימום.
עמרי אבני: המקסימום לגבי פקחי טיסה הוא גבוה ביותר.
עמרי אבני: אני מברך את העובדה שרת"א מצאה לנכון לאמץ מודל של ה-FAA.
עמרי אבני: אני חושב שנוכל לאמץ את זה גם בתחומים נוספים שנעסוק בהם בעתיד בוועדה הזאת.
עמרי אבני: מודגש וכתוב, שלמרות שאנחנו מאמצים את המודל של ה-FAA בקטע הזה של עובדי טיס ופקחי טיסה, למרות שהשכר שלנו הוא שונה מהשכר של פקחים בארצות הברית, רת"א מצאה לנכון שלא לשנות את הסכומים ולא לעדכן אותם.
יצחק וקנין: אני לא עובד טיס ולא טייס.
יצחק וקנין: אני יכול להגיד שבהתאם למה שאני רואה לפני בעבודה שנעשתה, אין פה שום אימוץ – אתה מוכן שנאמץ את הספר כפי שזה מופיע אצל ה-FAA?
רננה שחר: לא כדאי לו.
יצחק וקנין: אני אומר לך שנעשתה פה עבודה אחראית ורצינית.
יצחק וקנין: באמת ראינו שצריך פה לעשות איזה שדרוג מסוים.
יצחק וקנין: אני חושב שנעשתה פה עבודה שאפשר לברך עליה.
יצחק וקנין: ירדו לפרטי פרטים, ניסו לגעת בכל הניואנסים, לא לדלג על דבר ולתת ראייה כמה שיותר רחבה למציאות הישראלית.
יצחק וקנין: אני חושב שאתם צריכים לברך על-כך.
יצחק וקנין: אם יהיו דברים שנצטרך לשנותם, אני לא אומר שלא נשנה, אבל נכון לרגע זה אני חושב שאין לכם הרבה על מה להלין.
יצחק וקנין: בסך הכול אנחנו בסטנדרטים, אפילו פחות ממה שמופיע ב-FAA.
עמרי אבני: אדוני היושב ראש, אני רוצה להזכיר לך שאנחנו עובדים שכירים ולא עובדים בתאגיד.
עמרי אבני: העבירות שעליהם אנחנו נזדקק לעיצום כספי תחת החוק, הן עבירות בתוקף מילוי תפקדנו.
עמרי אבני: לכן אני חושב שצריך לראות את זה קצת בשונה מההסתכלות על תאגידים ועל גודלי מטוסים, לנו אין הקריטריון הזה.
עמרי אבני: לכן אני חושב שזה המקום לשקול מחדש את הקנס והעיצום הכספי על עובדים שכירים.
עמרי אבני: במקרה הזה אנחנו מדברים על מפעילי כלי טיס.
יצחק וקנין: תסכים איתי שתפקיד של טיס או תפקיד של פקח טיסה הוא תפקיד מאוד קריטי אם תהיה בו תקלה או רשלנות של אותו עובד.
יצחק וקנין: מדובר פה בחיי אדם ולכן צריך משהו שירתיע.
יצחק וקנין: אני לא אומר "זה ראה וקדש" אבל אם תקבע 500 שקל, שום דבר לא ירתיע אותו.
יצחק וקנין: תראה את המציאות הישראלית בנושא הענישה.
יצחק וקנין: היום אנחנו נמצאים במצב שלצערי הרב חיי אדם הם הפקר מוחלט.
יצחק וקנין: כמובן שאני מדבר על מצב שבו הדברים נעשים בכוונה תחילה.
יצחק וקנין: אני לא מדבר על מצב שמדובר בטעות, בחוסר לב או אפילו ברשלנות כי זה עדיין לא במזיד.
יצחק וקנין: לצערי הרב אין מה שירתיע.
יצחק וקנין: אנשים יכולים ברגע מסוים לקחת סכין בויכוח על חניה ולרצוח את מי שמולם.
יצחק וקנין: יורים בלי לחשוב הרבה, כל רגע אנחנו רואים את זה.
יצחק וקנין: כבר אמרו חז"ל: "אם לא מוראה של מלכות איש את רעהו חיים בלעהו".
יצחק וקנין: אם אין פחד ממשהו, אין מה שיפחיד.
יצחק וקנין: אמרתי את זה בכמה מפגשים עם אנשים משטרה.
יצחק וקנין: אמרתי שאם לא נאמץ דברים מסוים, לצערי הרב נהיה כמו במערב הפרוע.
יצחק וקנין: לא יתכן שלאדם לא יהיה ביטחון.
יצחק וקנין: אנחנו הופכים להיות מדינה שבה אנחנו חשופים לדברים שלא הכרנו בעבר, למציאות שהפשע עולה וגובר.
יצחק וקנין: גם אותו עבריין שעושה את מה שהוא עושה, אין לו פחד מכלום.
יצחק וקנין: מקסימום הוא יקבל מאסר עולם, יקבל ניכוי שליש.
יצחק וקנין: הרמב"ם אומר שלמלך יש אפשרות לגזור יותר מהסנהדרין.
יצחק וקנין: לסנהדרין היתה טבלה.
יצחק וקנין: אם אדם גנב שור כתוב בתורה: "4 ישלם על השור ו-5 על השה".
יצחק וקנין: והרמב"ם כותב שזה לגבי הסנהדרין, היא לא יכולה לזוז מחוקי התורה, בדיוק כמו הטבלה שעשיתם.
יצחק וקנין: יש פה מדרגים ברורים ומוחלטים.
יצחק וקנין: הרמב"ם כותב שלמלך יש אפשרות אחרת, לקבוע ענישה שלא כתובה בספר.
יצחק וקנין: הוא כותב את זה בסוף פרק ג' של הלכות מלכים.
יצחק וקנין: הוא כותב כך: כאשר המלך רואה שכוח הזרוע כל דאלים גבר ואין מוראה של מלכות וכל אחד עושה כאוות נפשו והפחד הוא ברחובות, וצריך להטיל את חתיתו למען יראו ויראו.
יצחק וקנין: הרמב"ם אומר שיש דין על אדם שתלו אותו.
יצחק וקנין: מתי היו תולים?
יצחק וקנין: כתוב: כבוא השמש אתה צריך להוריד אותו, אסור לו להישאר דקה אחת כאשר השמש שוקעת.
יצחק וקנין: שם כותבת התורה כי "קללת אלוקים תלוי".
יצחק וקנין: הרמב"ם כותב כך וזה גם מופיע במסכת סנהדרין במסכת "מרות", כאשר דנו אותו לתלייה, היו תולים אותי לפני השקיעה ומורידים אותו מייד כדי שלא יהיה לו זמן של ביזיון.
יצחק וקנין: כותב הרמב"ם: למען יראו ויראו, למען להטיל חתיתו, המלך היה רשאי לתלות אותו, להשאיר אותו תלוי שבוע ימים, שיראו כולם שתולעים יראו אותם, "למען יראו ויראו כדי שלא יזידו עוד".
יצחק וקנין: אין שום מוראה של מלכות, רבותיי, אין משהו שירתיע.
יצחק וקנין: אנשים רוצחים בדם קר בלי שום מחשבה.
יצחק וקנין: אין פחד, מקסימום הוא הולך לבית סוהר מנכים לו שליש ובזה נגמר העניין.
יצחק וקנין: זאת המציאות, לא יעזור לנו כלום.
יצחק וקנין: אני אומר את זה מפה גם לבית המשפט ולכל מי שעוסק בדברים הללו.
יצחק וקנין: אנחנו לא נצליח להטיל מורא על אף עבריין.
יצחק וקנין: אדם שעושה דבר בניגוד לחוק, אם לא יהיה משהו שירתיע.
יצחק וקנין: הרמב"ם כותב שלמלך מותר לעשות את זה למען יראו ויראו.
יצחק וקנין: כולם יראו אותו תלוי שבוע ימים, גם אם השמש שקעה, והוא ימשיך להיות תלוי ושיסריח כדי שכולם ידעו מה זה כוח ענישה.
יצחק וקנין: לצערי הרב אין כוח ענישה.
יצחק וקנין: אנחנו נמצאים בפרץ כזה שלא היה כדוגמתו.
יצחק וקנין: ללא קשר לגובה הקנסות שאנחנו דנים בהם הרגע, צריך משהו שירתיע.
יצחק וקנין: אי-אפשר לתת קנס זניח.
לאה ורון: זה מאוד דומה לגובה האגרה בבית המשפט.
יצחק וקנין: צריך משהו שכן יהווה הרתעה.
יצחק וקנין: אנחנו עוסקים פה בחיי אדם וצריך טיפה של אחריות.
יצחק וקנין: כשאדם יודע שיש איזה קנס מסוים או משהו שירתיע אותו, אין לי ספק שהוא ייקח את הדברים הרבה יותר ברצינות.
יצחק וקנין: חובתנו לעשות את הדברים האלה, במיוחד כשמדובר בחיי אדם.
לורה לויט: אדוני, כל הפרק של הענישה אושר.
לורה לויט: אם עד עכשיו לא היתה ענישה אז עכשיו תהיה ענישה וזה בא בנוסף.
לורה לויט: אין מצב שאפשר לצאת עם עבירה בלי שיש עונש בצידה.
לורה לויט: עם כל הכבוד, מדובר פה בטייסים שהוא קצת שונה מהעבריין - - -
יצחק וקנין: אמרתי מראש, רבותיי, חלילה וחס.
יצחק וקנין: לא עשיתי שום השוואה.
יצחק וקנין: רבותיי, תדעו שתסמונת הראש הקטן הולכת מלמעלה למטה.
יצחק וקנין: לצערנו זה עלול לתפוס אותנו בכל תפקיד.
לורה לויט: להבדיל מהמצב הקודם שהיה לפני התיקון המוצע, יש גם אכיפה פלילית שלא היתה בהיקפים כאלה וגם אכיפה מנהלית.
יצחק וקנין: בגלל זה הורידו לקטגוריה שנייה ולא ראשונה.
לורה לויט: לבינוניים אפילו הוסיפו.
לורה לויט: אני מדברת על הפעלת מנחת חקלאי.
לורה לויט: איזו הצדקה יש להעלות מ-5,000 שקלים ל-15,000 שקלים?
יצחק וקנין: רבותיי, אני אבדוק את הנושא הזה אבל שוב פעם אני אומר שלא נוכל להשאיר את הנורמות שהיו עד היום, מצב שבו לא היו קנסות ולא היה דבר שירתיע.
יצחק וקנין: המערכת חייבת להתאים את עצמה לכלל העולם אחרת נרד גם לקטגוריה 3.
רננה שחר: ימציאו קטגוריה לישראל.
עמרי אבני: כשם שהיתה בחינה מחודשת לגבי הכניסות לגבי מטוסים גדולים, הייתי רוצה שיירשם בפרוטוקול ש יש לנו בקשה לבחינה מחודשת של הקנסות של מפעילי כלי טיס ופקחי טיסה.
לורה לויט: וכלים בינוניים.
יצחק וקנין: עו"ד שלו ואחר-כך נשמע את רת"א.
יצחק וקנין: מר טלמון, יש משהו ספציפי שרצית לומר?
עומרי טלמון: בהערות שרשמתי לעצמי בדיון הקודם לחוק נאמר שלמעשה לא יוצבעו הסעיפים הנוגעים לעיצומים הכספיים אלא יחד עם תקנות ההפחתה.
יצחק וקנין: אנחנו נתייחס לתקנות ההפחתה.
עומר שלו: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה לגבי העבודה שנעשתה.
עומר שלו: נעשתה עבודה רצינית מאוד.
עומר שלו: חלק מההערות שלנו שנשלחו והועברו לרת"א יושמו כאן.
עומר שלו: חלק מהדברים אנחנו עוד לא יודעים אם יושמו.
עומר שלו: אנחנו צריכים ללמוד את העבודה הזאת.
עומר שלו: יש לנו כמה שאלות.
עומר שלו: למשל, היחס בין ה-25,000 דולר בארצות הברית וה-100,000 שקלים כסכום בסיסי.
עומר שלו: לטעמנו, ממבט ראשוני, זה מעורר שאלה לגבי הנרמול וקביעת הסכום הבסיסי.
עומר שלו: אני מציג את זה רק ברמת השאלות.
יצחק וקנין: נדבר על זה כשנגיע לסעיפים.
עומר שלו: הקביעה שמבחינתנו היא לא ברורה של 15 כלי טיס.
עומר שלו: למה 15?
עומר שלו: מאיפה הגיעה הקביעה הזאת של 15 כלי טיס.
עומר שלו: מי שקרא את הטבלה לא צריך להתאמץ כדי להבין שחברה אחת עוברת בעצם לצד הימני וכל שאר החברות לא.
עומר שלו: זה לא היה קיים בגרסה הקודמת.
עומר שלו: אמנם זה היה עם סכום גבוה יותר - - -
יצחק וקנין: אני שואל גם אותך.
יצחק וקנין: אתה מעדיף שיהיו שני מדרגים?
עומר שלו: אני לא מעדיף שני מדרגים, אני חושב שהמדרגים הם נכונים.
עומר שלו: השאלה היא, האם 15 כלי טיס הם המדד הנכון?
עומר שלו: למה הוא נקבע?
עומר שלו: בין השאר בהתחשב בסוג עבירות מסוימות.
עומר שלו: אני חוזר על הדברים שנאמרו לגבי תקנות ההפחתה.
עומר שלו: אני חושב שיש חשיבות לראות את המכלול כולו.
עומר שלו: נעצרנו בקטגוריה הזאת וזה חלק בלתי נפרד.
עומר שלו: יכול להיות שחלק מהטיעונים שלנו ייעלמו כתוצאה מזה שנדע מה הסמכויות בתקנות ההפחתה.
יצחק וקנין: אנחנו שעה ועשר דקות רק במבוא ובפתיח של הפרק.
יצחק וקנין: אני מבין את החשיבות של הפרק הזה.
יצחק וקנין: אני חושב שאם היינו נכנסים טיפה יותר, חלק מהדברים לא היו עולים.
עומר שלו: רק עוד שתי נקודות, ברשותך.
עומר שלו: לגבי הסיווג הגבוה, אני חושב שגם הוא נקודה שאפשר לתת לה פיתרון באופן של לבחון את סוג העבירה ולא לעבור באופן אוטומטי לסיווג הגבוה, לאור העובדה שיש שני סוגים של כלי טיס.
עומר שלו: אולי לעשות בדיקה יותר מעמיקה לפי סוג העבירה ואז לשייך את זה לדרגה הנכונה.
עומר שלו: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה לגבי עובדי הטיס.
עומר שלו: לדעתנו זה מצריך בדיקה נוספת.
עומר שלו: אני חושב שלכל אורך הדרך, אנחנו מבלים כאן כבר חודשים רבים ונעשה דיאלוג מאוד טוב בהנחייתך, בין רת"א לבין הציבור.
עומר שלו: דיאלוג נוסף כזה קצר יכול למנוע זמן רב פה בוועדה.
יצחק וקנין: תנו לנו להתקדם והכול יהיה בסדר.
רננה שחר: היו פה הרבה הערות ואני מבקשת להתייחס לרובן.
רננה שחר: לגבי "כימניר" והמגזר החקלאי.
רננה שחר: כאשר מדובר באגרות זה רציונאל אחד.
רננה שחר: כאשר מדובר בעיצומים, והחברה יכולה לעמוד כאשר היא לא תפר שום דבר.
רננה שחר: כאשר מדובר בעיצומים, הרציונאל של לקדם סקטור בגלל שהוא מתעסק בפעילות חקלאית, בעייני אפילו לא צריך לעלות על השולחן.
רננה שחר: מדובר על אכיפה של הפרות על החוק ולא צריכה להיות בזה שום התחשבות ושום סליחה.
רננה שחר: לגבי תקנות ההפחתה, מה שעלה מהרבה גורמים, מה שאנחנו כן רוצים להגיע אליו ומוכנים להתחייב אליו זה שתקנות ההפחתה יאושר יחד עם החוק.
רננה שחר: אנחנו עובדים עליהם וזה לא דבר פשוט.
רננה שחר: אנחנו כן מוכנים להביא את זה לידיעת הציבור ושזה ייכנס ביחד לתוקף.
רננה שחר: אנחנו לא מוכנים לפיתרונות אחרים, כמו לא להצביע על סעיפי החוק ודברים מהסוג הזה.
רננה שחר: ביחס לדברים שאמר עורך דין שלו בחלק האחרון לגבי שאלת הסיווגים.
רננה שחר: אולי ניתן יהיה במסגרת תקנות ההפחתה להביא לידי ביטוי את הנושא של הפחתת סכום העיצום הכספי במקרה שמפר מסווג ביותר מסיווג אחד והפעילות העיקרית שלו, המהותית שלו או ליבת הפעילות שלו היא הפעילות הנמוכה.
רננה שחר: לנסות לרדת שם לרזולוציה יותר גבוהה מבחינת ההגדרות האלה.
רננה שחר: הגדרות כלליות כאלה בחקיקה הראשית הן בוודאי לא לעניין וזה יישקל לגבי ההפחתה.
רננה שחר: לגבי הערתו של עורך דין שבתאי לגבי מפעיל אווירי מסחרי, אני רוצה להזכיר שהחברות שנופלות פה הן עוסקות בתחבורה ציבורית לגברת כהן מחדרה.
רננה שחר: המשמעות היא שצריך להיות פה עיצום כספי גבוה מבחינת ההרתעה.
רננה שחר: אנחנו חושבים שה-75,000 שקלים הוא בסדר.
רננה שחר: הגבול של ה-15 אני לא אסביר אותו עכשיו.
רננה שחר: כמו שאמרה יערה, גבול מטבעו הוא שרירותי, למה לא 14?
רננה שחר: למה לא 34 וכדומה.
רננה שחר: אנחנו נסביר זאת.
רננה שחר: גבול מטבעו שרירותי.
רננה שחר: לגבי ההערה של איגוד הטייסים לגבי הגעת החומר.
רננה שחר: קודם כל, אני מתנצלת על מועד משלוח החומר.
רננה שחר: אני רוצה להזכיר שבסוף הדיון הקודם, בתחילת הפגרה, ביקשנו לקבל נתונים כספיים שיעזרו לנו.
יצחק וקנין: אני בטוח שאף אחד לא נתן לכם.
רננה שחר: לא, יש כאלה שענו.
רננה שחר: איגוד הטייסים לא טרח להעביר אפילו רבע נתון כספי לגבי ההשתכרות של האנשים אותם הוא מייצג כדי שנוכל לסייע.
רננה שחר: בדבר הזה אני רוצה שתהיה שקיפות בוועדה לאיזו תגובה העבירו.
רננה שחר: העבירו תגובה שצריך להפחית את העיצום וזה לא מידע מועיל.
רננה שחר: לגבי פקחי הטיסה.
רננה שחר: אני רוצה להדגיש שבמודל האמריקאי, כפי שאמרנו בדברי ההסבר, הנושא של עד 1,200 דולר הוא רק על – לגבי פקחי טיסה הסכום הבסיסי הוא 11,000 דולר.
רננה שחר: במודל האמריקאי אתם לא קטגוריה אחת עם הטייסים.
רננה שחר: כנראה שאיגוד הטייסים באמריקה הוא יותר חזק.
עמרי אבני: זה לא כתוב.
רננה שחר: זה לא כתוב בדברי ההסבר, אני רק אומרת לכם את זה.
רזיאל אברהם: מה לגבי בית הספר לטיסה?
רננה שחר: נתתי לך תשובות במקום.
רזיאל אברהם: עשית כן עם הראש, זה המחמיר מבין כולם, מה ההיגיון?
רננה שחר: אמרנו מה ההיגיון במחמיר מבין כולם.
רננה שחר: ברגע שגוף לוקח על עצמו נתח פעילות שהיא מהסיווג הגבוה יותר, עם יותר סיכון לחיי אדם – הרבה מאוד הפרות הן הפרות מערכתיות.
רננה שחר: לא שלא אישרתי נכון את ההחזרה לשירות של הכלי אלא, אני לא מנהל כמו שצריך את תיקי כלי הטייס, אני לא נותן הדרכות ורענונים לעובדים שלי.
רננה שחר: אני לא מעדכן את הנהלים שלי.
רננה שחר: מדובר על הפרות בהתנהלות החברה.
רננה שחר: אתה לא יכול לסווג את זה לכלים קטנים או גדולים.
רננה שחר: אני גם אומרת שיכול להיות שנשקול את זה בתקנות ההפחתה.
רננה שחר: עד כאן ההתייחסויות הספציפיות.
רננה שחר: אני רוצה להגיד שכל המושב הקודם אנחנו גיבשנו את העסקה ועכשיו אנחנו מתווכים על המחיר.
רננה שחר: כצפוי, יהיו פה ויכוחים על המחיר והם יהיו גם אם נדבר עליהם מיליון שנה.
גיורא רום: אני רוצה להעיר כמה הערות קצרות.
גיורא רום: קודם כל, אני מקווה שלא נפתח פה דיון על האגרות.
גיורא רום: אני אישית מצטער צער רב שלא עמדתי על-כך שהאגרות לתעופה החקלאית תהיינה כמו לכל סוגי התעופה האחרים לפי משקל, שזה הפרמטר היחיד של התעופה עולמית.
גיורא רום: תפקיד רת"א הוא לא לקדם או לעכב איזה סקטור במשק.
גיורא רום: זאת היתה טעות גדולה מאוד.
גיורא רום: דבר שני.
גיורא רום: כל הזמן יש איזה רצון להגיע לאיזה נוסחה מושלמת.
גיורא רום: זה מקסם שווא, אי-אפשר להגיע לזה.
גיורא רום: למשל, כל הנושא של ההיקף הכספי, אני יכול להגיד לך שזה קש וגבבה במקרה הישראלי .
גיורא רום: המבחן של המשקל בעצם עומד בקורלציה למהות של החוק.
גיורא רום: החוק עוסק בבטיחות וההנחה היא שהבטיחות עשויה להיפגע במידה רבה כפונקציה של המשקל של הכלים שהחברה מפעילה.
גיורא רום: אם חברה מפעילה 100 מטוסים ססנה קטנים וחברתה מפעילה שני מטוסי מטען, החברה שמפעילה שני מטוסי מטען, שההיקף הכספי אולי יותר קטן, מטוס מטען יכול לגרום לבעיית בטיחות או לאירוע בטיחותי גדול עשרת מונים.
גיורא רום: לכן מבחן המשקל בתעופה הוא מבחן מנדטורי ושרירותי ויש קווים שעוברים.
גיורא רום: רת"א הלכה צעד גדול קדימה ועשתה קווים נוספים להמלצות הבסיס של ה-ACOA, אבל זה המבחן.
גיורא רום: דבר אחרון, בקשר להערה של היו"ר החדש של איגוד הפקחים, שאני מברך אותו ואני מקווה שתעשה עבודה טובה.
גיורא רום: רת"א לא אימצה את ה-FAA, רת"א לא מאמצת אף אחד, רת"א לא כותבת חוקים בשביל האמריקאים, כמו שאמר פה מישהו אחר.
גיורא רום: מציעה חוק למדינת ישראל.
גיורא רום: רת"א מביאה מודלים ישראליים.
גיורא רום: רת"א באינטליגנטיות האופיינית לה, קוראת ספרים של המון גופים אחרים, מתכתבת, מטלפנת, שואלת.
גיורא רום: מה שהיא מביאה זה ישראלי.
גיורא רום: תיפטרו כבר מהגישה הגלותית הזאת שאנחנו מאמצים, מחבקים, לוקחים.
גיורא רום: מה שאנחנו מביאים לכם זה ישראלי.
גיורא רום: תתחילו כבר להפנים את זה, אני כבר לא יכול לשמוע את זה יותר.
יערה למברגר: רציתי לומר משהו השוואתי לגבי עיצומים כספיים בהתייחס למספר הערות שנאמרו פה.
יערה למברגר: אני יכולה להגיד דיי בביטחון שהסכומים שנקבעו פה הם סכומים לא גבוהים ואני אפילו נזהרת ואומרת שאולי הייתי יכולה לומר שהם נמוכים.
יערה למברגר: הדבר הוא במיוחד נכון לגבי עובדי הטיס.
יערה למברגר: זה מגיע לסכומים שברמה אבסולוטית הם לא סכומים גבוהים.
יערה למברגר: כמו שנאמר בהרחבה על-ידי היושב ראש ועל-ידי אחרים, הסכומים נועדו להרתיע.
יערה למברגר: אני מסתכלת גם השוואתית לעיצומים כספיים שנמצאים ב-35 דברי חקיקה, ביניהם גם גופים שהם גופים באופיים דומים ברמה מסוימת לגופים שאנחנו מדברים עליהם כאן.
יערה למברגר: הסכומים הם הרבה יותר גבוהים בצורה משמעותית.
יערה למברגר: אני יכולה להקריא אבל אני לא רוצה להלאות את הוועדה ולבזבז את הזמן.
יערה למברגר: אני רק אגיד שבאמת, בקלות אני יכולה למצוא פה עשרות דוגמאות שמראות שהסכומים פה הם סכומים לא גבוהים.
יערה למברגר: אגב, לגבי הנרמול.
יערה למברגר: להבנתי לא מאמצים פה מודל אמריקאי, אולי נעזרים בו.
יערה למברגר: את הנרמול צריך לעשות בהתאמה לסטנדרט בחקיקה הישראלית ולא לסטנדרט אמריקאי.
יערה למברגר: ניתן אולי לטעון שהנרמול פה הוא אולי כלפי מטה לעומת הסטנדרט בחקיקה הישראלית.
יערה למברגר: לגבי העניין של יחידים.
יערה למברגר: האבחנה בעיניי היא לא אם מישהו שכיר – אני כן מבחינה בין יחיד לבין תאגיד.
יערה למברגר: אבחנה בין יחיד לתאגיד היא אבחנה חשובה בעיניי.
יערה למברגר: נעשתה אבחנה בין יחידים לבין תאגידים וזאת לא פעם ראשונה שמטילים עיצומים כספיים על יחידים.
יערה למברגר: סוכן ביטוח, למשל, הוא לא בהכרח תאגיד ולרוב הוא אפילו לא תאגיד וישנם עיצומים כספיים די גבוהים על סוכני ביטוח.
יערה למברגר: בהקשר של חומרים מסוכנים, למשל, יש עיצומים כספיים גבוהים גם על יחידים.
יערה למברגר: אני יכולה לתת עוד הרבה דוגמאות.
יערה למברגר: בחוק אוויר נקי יש אחראויות של מעבידים, גם אם הם מעבידים קטנים.
יערה למברגר: אפשר להגיד בוודאות שבהחלט זאת לא פעם ראשונה שמוטלים עיצומים כספיים על יחידים, אפילו אם מדובר בעובדים שהם עובדים שכירים.
יערה למברגר: אני באופן אישי חושבת שאפשר להגיד שהסכומים נמוכים מידי מכדי להרתיע ואני ממש לא מבינה את הטענה בהקשר הזה.
יערה למברגר: אני לא אפרט והדברים הם לפניכם.
יערה למברגר: הסכומים המקסימאליים, בהקשר של עובדי טיס, הם כמובן על הפרות חמורות מבין ההפרות.
יערה למברגר: ה-100% זה על עבירות שהן חמורות יותר.
יערה למברגר: מדובר על עבירות שיש בהן באמת חומרה ולאור האינטרס הכללי אני חושבת שגם את זה צריך לקחת בחשבון.
יערה למברגר: העיצום צריך להרתיע וצריך להיות בהלימה לחומרת ההפרה.
יערה למברגר: אנחנו רואים את העיצום גם כחליף להליך הפלילי.
יערה למברגר: בכלל, כל התקדמות העיצומים הכספיים זה כמעין תחליף מתוך הבנה שלא הכול צריך ללכת בכיוון הפלילי ושל הגשת כתב אישום, על כל המשמעויות הנלוות לזה.
יערה למברגר: אני חושבת שגם בהקשר לעובדה שאנחנו מדברים פה על תחליף להליך פלילי, יש בכך הטבה עם ציבור המפוקחים.
איתי עצמון: התייחסות קצרה להערות שנשמעו כאן ביחס לתקנות ההפחתה.
איתי עצמון: כמו שאמרתי בישיבה הקודמת, יש בטענות האלה מן הצדק.
איתי עצמון: גם אני חושב שכדי שההסדר יהיה שלם ומאוזן אנחנו צריכים לדעת מה ההסדר שיהיה בתקנות ההפחתה.
איתי עצמון: ההצעה שלי לוועדה היא, קודם-כל לקבוע חובת התקנת תקנות, כרגע זאת סמכות רשות של השר ולקבוע תחילה נדחית לפרק של העיצומים הכספיים עד אשר יותקנו תקנות ההפחתה.
איתי עצמון: אני חושב שזה ייצור איזה הסדר מאוזן מסביר.
איתי עצמון: מפסיקה שראיתי בנושא עיצומים כספיים, בתי המשפט, אמנם בניירות ערך, התייחסו לכך שניתן להפעיל את פרק העיצום הכספי גם ללא התקנות.
איתי עצמון: אם באמת הוועדה חושבת שזה חלק אינטגראלי מהפרק של עיצום כספי, לקבוע חובת התקנה ולקשור את זה למועד כניסתו לתוקף של פרק העיצומים הכספיים.
יצחק וקנין: אני אתייחס לזה בסוף הדיון.
רננה שחר: אנחנו לא מסכימים להצעה הזאת.
רננה שחר: רת"א התחייבה בשפע התחייבויות בדיונים האלה ועמדנו בכולם.
רננה שחר: אנחנו מתחייבים שהתקנות ייכנסו לתוקף יחד עם החוק.
איתי עצמון: הסעיף המסמיך לא יהיה בתוקף.
איתי עצמון: אתם לא תוכלו לעשות את זה אלא במנגנון הזה.
רננה שחר: כותבים: "כניסתן של התקנות ביום כניסתו של חוק הטיס".
רננה שחר: אין שום בעיה לעשות את זה.
רננה שחר: אני מאמינה שאפשר יהיה לעשות תחולה רטרואקטיבית.
רננה שחר: לעשות תחולה נדחית, אדוני, יש לזה השלכות מבחינת האמריקאים, מבחינת הקטגוריה ואני נגד.
רננה שחר: אם נצטרך להתווכח על זה בעתיד אז - - -
יצחק וקנין: השאלה, האם לא תיעשה עבודה מקבילה לתקנות.
רננה שחר: בוודאי שתיעשה עבודה מקבילה.
רננה שחר: רת"א מתחייבת שביום כניסת חוק הטיס לתוקף יהיו תקנות הפחתה.
לורה לויט: מעיון בפרוטוקול של הדיון הקודם - - -
יצחק וקנין: לא אפשרתי לך לדבר.
יצחק וקנין: אתם שמים לב ששעה וחצי אנחנו רק – יש לי סבלנות.
לורה לויט: זאת הערה חשובה, אדוני.
לורה לויט: קראתי בעיון את הפרוטוקול של הישיבה הקודמת ונאמר במפורש שהטיוטה של תקנות ההפחתה יופצו - - -
יצחק וקנין: הם יונחו על השולחן.
יצחק וקנין: אנחנו נעשה את זה בצורה מקבילה.
לורה לויט: אז ההצעה - - -
יצחק וקנין: אני לא יכול בשום פנים ואופן לתחם דבר מסוים או לקבוע שאני לא אחיל את חוק הטיס אם התקנות עדיין לא יאושרו.
יצחק וקנין: אין לי ספק שאני אדאג לכך, גם בשיחות שלי עם רת"א, שביום שאנחנו נאשר את חוק הטיס, נדאג שגם התקנות יהיו.
יצחק וקנין: אני בטוח שבסופו של דבר, מה שאנחנו פוחדים כרגע, לא יהיה.
יצחק וקנין: מר חטיבה, מספר דברים בקצרה.
בועז חטיבה: אני רוצה להבהיר.
בועז חטיבה: האיגוד לא חולק על העיקרון של ההתרעה ודברי התוכחה שלך מקובלים עלינו.
בועז חטיבה: אני רק מבקש להדגיש, והתייחסת גם לזה בדבריך, האוכלוסייה של עובדי הטיס היא לא אוכלוסייה עבריינית.
בועז חטיבה: מדובר בטעויות מקצועיות.
בועז חטיבה: המנהל מאוד נסער מזה שאנחנו מתייחסים ל-FAA.
בועז חטיבה: אנחנו לא מתייחסים בכל מקום ל-FAA.
בועז חטיבה: גם רת"א וגם הגופים המקצועיים - - -
יצחק וקנין: כאשר אני רואה את הטבלה שמולי, לי אין ספק.
יצחק וקנין: אין שום התייחסות ל-FAA.
יצחק וקנין: יש התייחסות כללית אבל העבודה שנעשתה בנושא הזה מראה שזאת חשיבה ישראלית.
יצחק וקנין: זה לא דומה בכלל.
בועז חטיבה: אין לנו בעיה עם זה שזאת חישבה ישראלית.
בועז חטיבה: אנחנו בנינו את התייחסותנו בהסתמך על המודל של רת"א ועל ההיגיון שהנחה את רת"א.
בועז חטיבה: כשהיא עשתה הפחתות לכל האחרים - - -