GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אחרי סעיף 1 לחוק העיקרי יבוא 1ב חובת רכישת תוצרת הארץ (א) המדינה, כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים, מוסד להשכלה גבוהה, רשות מקומית, תאגיד מקומי וכל תאגיד נתמך אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, כדי יותר מ-50%, ירכשו את דגלי המדינה וכל דבר ובו סמל המדינה אך ורק מתוצרת הארץ; (ב) הוראות סעיף זה , יחולו ככל שאינן סותרות התחייבויות, שמדינת ישראל מחויבת להן באמנות בינלאומיות;
שלי יחימוביץ': כל דבר ובו סמל המדינה יורד.
אתי בנדלר: הבנתי ממה ששמעתי כאן שרוצים להחיל את החובה הזאת רק על גופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם.
אתי בנדלר: יש כאן הרחבה מעבר לכך.
אתי בנדלר: האם משרד המשפטים גיבש איזה שהוא נוסח?
עדנה הראל: לא גיבשנו הצעת נוסח.
עדנה הראל: ההערות שהחלטת הממשלה מתייחסת אליהן הן בסעיף קטן (א) לסעיף 1ב.
עדנה הראל: הערה אחת מתייחסת לכך שבמקום הרשימה המפורטת יבואו הגופים שחל עליהם חוק חובת מכרזים.
שלי יחימוביץ': זה עושה לנו בעיה, כי זה מוציא את הרשויות המקומיות.
אתי בנדלר: זה לא רק מוציא את הרשויות המקומיות.
אתי בנדלר: נדמה לי שעל תאגידים מקומיים זה לא חל.
אתי בנדלר: בוודאי שזה לא חל על כל תאגיד נתמך אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו.
עדנה הראל: זה באופן מודע ומכוון.
עדנה הראל: הממשלה ביקשה להוציא את רשימת הגופים העמומה הזאת.
שלי יחימוביץ': מה עמום בזה?
שלי יחימוביץ': רשות מקומית זה דבר עמום?
עדנה הראל: החלק האחרון שאמרה היועצת המשפטית.
אתי בנדלר: אני קוראת את סעיף 2א לחוק חובת המכרזים, התשנ"ו-1992.
אתי בנדלר: המדינה - כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין ובמקרקעין או לביצוע עבודה ולרכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
אתי בנדלר: זה  נוסח סעיף 2א.
אתי בנדלר: אני מניחה שאתם מתכוונים לאותם גופים שמנויים בסעיף 2א לחוק חובת המכרזים.
עדנה הראל: לכל הגופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם.
עדנה הראל: על רשויות מקומיות חל חוק חובת המכרזים מכוח החובה בפקודת העיריות.
עדנה הראל: הטענה שקבענו להוציא רשויות מקומיות היא טענה לא נכונה.
אתי בנדלר: אתם לא מתייחסים דווקא לסעיף 2א.
שלי יחימוביץ': מה קורה עם חברות ממשלתיות?
עדנה הראל: חל עליהם.
שלי יחימוביץ': מה קורה עם תאגידים סטטוטוריים.
עדנה הראל: 2א חל עליהם.
עדנה הראל: יש גם תקנות לפי חוק חובת מכרזים לעניין התחולה על תאגידים סטטוטוריים.
רונית פרל: על תאגיד מקומי זה עדיין לא חל.
רונית פרל: זה אמור לחול עליו ברגע שמשרד הפנים יתקין תקנות.
רונית פרל: כבר מעל ל-5 שנים הוא לא התקין את התקנות האלו.
אבי כהן: זה בשלב האחרון לפני ועדת חוקה, חוק ומשפט.
אבי כהן: כרגע כל הגופים שהזכרתם בכלל לא מחויבים בהנפה.
אבי כהן: במסגרת הצעת חוק פרטית אחרת בוועדת הפנים אנחנו הולכים להרחיב את זה בצורה משמעותית בדיוק לאותם גופים שחל עליהם חוק חובת המכרזים.
אבי כהן: תהיה פה גם החלה של חובת ההנפה.
אבי כהן: כרגע, גם אם הם חייבים לקנות, הם לא צריכים להניף.
אופיר אקוניס: אין חובת הנפה בכניסה לתחנת רכבת?
אבי כהן: בכנסת אין חובת הנפה.
אופיר אקוניס: הוא מונף פה למעלה ברשות ובסמכות.
שלי יחימוביץ': איפה החוק הזה נמצא?
אבי כהן: בחוק הדגל והסמל.
אופיר אקוניס: איפה יש חובה להניף?
אבי כהן: חובת ההנפה היא במשרד הראשי של משרדי הממשלה, בבניין הראשי של בנייני המינהלה של מוסד להשכלה גבוהה, בלשכת ראש העיר ברשות המקומית ובכל מקום שיקבע שר הפנים.
חמד עמאר: בתוך הלשכה או בחוץ?
אבי כהן: יש חובת הצבה וחובת הנפה.
אבי כהן: הנפה זה על הבניין, הצבה זה בתוך הלשכה.
עדנה הראל: הצבה זה גם במוסדות חינוך.
אופיר אקוניס: יש בכניסה לבתי הספר.
עדנה הראל: זה החוק של לימור לבנת.
שלי יחימוביץ': מה לגבי בסיסי צה"ל?
אבי כהן: בסיסי צה"ל מניפים מכוח פקודות מטכ"ל.
אבי כהן: יש את זה גם במשטרה,בנמלי הים של ישראל, בנציגויות.
אתי בנדלר: אתם מרחיבים את חובת ההנפה מכוח התקנות שהשר יתקין?
אבי כהן: במסגרת אותה הצעת חוק אנחנו עובדים על תקנות.
אבי כהן: .
חמד עמאר: רצינו להרחיב את זה לכל מוסד ציבורי שמקבל תמיכה.
חמד עמאר: משרד הפנים מתנגד לנושא הזה.
חמד עמאר: הוא רוצה לעשות בתקנות ולצמצם.
אתי בנדלר: יש הסמכה בחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה.
אתי בנדלר: בסעיף 2א לאותו חוק מנויים המקומות שעליהם או בהם צריכים להניף או להציב דגלים, בין היתר על בנייני ציבור אחרים ובניינים של תאגידים המספקים שירותים לציבור, כפי שיקבע שר הפנים בתקנות באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.
אתי בנדלר: כל מה שהם היו צריכים לעשות זה להתקין תקנות מכוח תיקון לחוק שהתקבל בשנת 1997.
חמד עמאר: צריך להביא את זה לוועדת הפנים ולאשר את זה.
אופיר אקוניס: האם בוועדת הפנים יחליטו שכל מוסד שמקבל תקציב מהמדינה יצטרך להניף את הדגל?
אופיר אקוניס: זה רעיון מצוין.
אופיר אקוניס: מקום שבו תלמידים לומדים, כמו בישיבה, ומתוקצבים על ידי המדינה.
שלי יחימוביץ': ב-50%.
אבי כהן: הקמנו צוות במשרד כדי לבחון איפה אפשר ואיפה אי אפשר.
שלי יחימוביץ': האם מרכז הסיוע לנפגעי תקיפה מינית שמקבל 10% תקצוב מהמדינה צריך להניף?
אבי כהן: אנחנו בוחנים עכשיו איזה גופים.
אבי כהן: מצטטים פה כל גוף שמתוקצב או נתמך.
אבי כהן: השאלה אם הכוונה לאותה חוברת שמוציא שר המשפטים, שזאת חוברת של 46 עמודים, או לכל מי שמקבל שקל מהמדינה, שזה 4600 עמודים.
אבי כהן: אין לזה גבול.
אבי כהן: אנחנו מנסים לתחום זה.
אבי כהן: עדיין תהיה הרחבה משמעותית גם אם זה יישאר במסגרת חוק חובת המכרזים.
שלי יחימוביץ': כיוון שזה מתעכב כבר 5 שנים, אז תנו לנו יסוד לקוות שזה הולך להיגמר.
אבי כהן: חבר הכנסת אזולאי קצב לנו 3 חודשים לפני 3 שבועות.
רונית פרל: מה עם תאגידים מקומיים?
אבי כהן: כרגע זה נמצא באישור התייעצות עם האוצר.
אבי כהן: אנחנו סיימנו עם משרד המשפטים.
אבי כהן: ברגע ששר האוצר נותן לנו את האישור אנחנו מגיעים לוועדת חוקה.
אבי כהן: אנחנו סיימנו את העבודה.
אתי בנדלר: בסעיף 1ב ייאמר שכל גוף שחוק חובת המכרזים חל עליו ירכוש את דגל המדינה אך ורק מתוצרת הארץ.
אתי בנדלר: בהמשך ייאמר שהוראות הסעיף הזה יחולו ככל שאינן סותרות התחייבויות באמנות בינלאומיות.
מאיר שטרית: יש להגדיר את תוצרת הארץ כפי שמוגדרת בחוק חובת המכרזים.
מאיר שטרית: בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) יש הגדרה לטובין מתוצרת הארץ.
עדנה הראל: סעיף3א(ג)(ב)(2) לחוק חובת המכרזים מגדיר תוצרת הארץ כפי שתיקבע בתקנות.
מאיר שטרית: טובין מתוצרת הארץ – טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי יצרן שהוא אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל או תאגיד רשום בישראל, ובלבד שמחיר המרכיב הישראלי בהם מהווה 35% לפחות ממחיר ההצעה.
רונית פרל: מאחר ואנחנו עובדים במקביל על חוק חובת המכרזים והעדפת תוצרת הארץ כדי שזה יהיה תוצרת הארץ ולא איזה שהוא הרכב של 35% מרכיב ישראלי, שאז היבואנים מייבאים את התוצרת ומרכיבים משהו וזה נכנס לגדר ההגדרה למרות שזה לא תוצרת הארץ, רצינו את הגדרת תוצרת הארץ לעשות כמו שניסחנו פה בהצעת החוק.
רונית פרל: זה נכלל בסעיף 1 שלא עבר.
רונית פרל: אני לא אומרת להחיל את סעיף 1א, אלא להחיל את ההגדרה תוצרת הארץ ללא המרכיב הישראלי של 35% כמו בחוק חובת המכרזים, או לחלופין עם המרכיב של לפחות 50%.
שלי יחימוביץ': כמו בחוק הטקסטיל הביטחוני.
רונית פרל: לפחות 50% תוצרת הארץ ולא 35%.
שלי יחימוביץ': בטקסטיל הביטחוני הגענו להסכמות גורפות.
שלי יחימוביץ': בואו נעשה כאן איזו שהיא האחדה.
מאיר שטרית: זה סיפור נפרד.
מאיר שטרית: הגענו שם להסכמות במסגרת הוראת שעה לשנתיים.
מאיר שטרית: פה זה משהו יותר רחב.
מאיר שטרית: הוא מעבר לחקיקה הראשית.
מאיר שטרית: הוא יותר מתאים לתקנות.
מאיר שטרית: הוא מוסדר במסגרת התקנות.
מאיר שטרית: אנחנו ממליצים להיצמד לתקנות.
שלי יחימוביץ': גם אתם רוצים שזה ייוצר בארץ.
שלי יחימוביץ': אני מניחה שיש כאן הסכמה אידיאולוגית ומעשית סביב הרעיון.
שלי יחימוביץ': תני לנו פתרון איך לא נגיע למצב שבו רק 35% בארץ.
מאיר שטרית: בהצעת החוק לא נתנו התייחסות למספר ספקים שקיימים בתחום ייצור הדגלים בישראל.
מאיר שטרית: יכולה להיות לזה משמעות תקציבית.
מאיר שטרית: אנחנו מעדיפים ליצור איזה שהוא מנגנון הגנה.
מאיר שטרית: אנחנו כן רוצים לעודד את התעשייה הישראלית, אבל אנחנו גם רוצים ליצור איזה שהוא מנגנון הגנה שבעצם זה ייוצר בישראל ויהיו מרכיבים שייבאו אותם מחו"ל.
שלי יחימוביץ': מקובל עלינו, אבל 35% עדיין מותיר את זה במקום שהוא לא טוב מבחינתנו.
אופיר אקוניס: אני חושב שכדאי לאוצר להסכים ל-50%.
אופיר אקוניס: החוק הוא יותר מדקלרציה.
שלי יחימוביץ': החוק מאוד קטן ומזערי.
שלי יחימוביץ': הוא מתייחס רק לדגלי המדינה.
שלי יחימוביץ': אנחנו מתייחסים אליו כמקרה ייחודי.
שלי יחימוביץ': זה חוק שהוא  גם סימבולי במידה רבה.
שלי יחימוביץ': ברגע שאנחנו מסכימים ל-50% כמו בהוראת השעה של הטקסטיל הביטחוני אנחנו לא פורצים איזו שהיא גדר.
שלי יחימוביץ': זה מאוד מצומצם ומאוד מקומי.
עדנה הראל: אני לא יודעת להתמודד עם שאלת הנפקות של המעבר מ-35% ל-50% במוצר כמו דגל.
עדנה הראל: אני לא יודעת מה המשמעות של זה.
עדנה הראל: אני לא יודעת איך זה משפיע על היחס בין התפירה לחומרי הגלם כדי להגיע ל-50% .
עדנה הראל: אני לא יודעת אם זה סביר או לא סביר.
רמזי גבאי: אפשר 35%, אבל בתנאי שלא יהיה שינוי מהותי במוצר.
רמזי גבאי: שלא יביאו את הדגל ויוסיפו עליו רווח.
רמזי גבאי: אם יביאו את הבד, ידפיסו אותו, יגזרו אותו ויתפרו אותו פה בארץ זה שינוי מהותי של המוצר.
שלי יחימוביץ': זה אמורפי מידי.
אופיר אקוניס: אפשר 50%, כאשר בין הקריאה  הראשונה לשנייה ושלישית תעשו את הבדיקות שלכם.
רונית פרל: בתקנות יש הגדרה של ייצור שמדברת על שינוי מהותי.
רונית פרל: בהצעת החוק כללנו את ההגדרה של ייצור.
רונית פרל: בסעיף 1 להצעה, שעליו דילגנו ואמרנו שנחזור, כללנו שתי הגדרות שנראו לנו נחוצות גם להגדרת טובין לעניין תוצרת הארץ.
עדנה הראל: את מדברת על נוסח שהוא לא בפנינו.
עדנה הראל: אין פה משהו שכתוב בו 50%.
רונית פרל: אנחנו הוספנו הגדרה של ייצור לחוק הדגל.
רונית פרל: ההגדרה של ייצור מדברת על שינוי מהותי.
רונית פרל: אם אתם רוצים לשלב את זה עם ההגדרה הקיימת של טובין מתוצרת הארץ, אז צריך להשאיר את ההגדרה של ייצור גם פה.
רונית פרל: השילוב של 35% עם שינוי מהותי זאת הגדרה שיכולה להתאים לנו.
אבי כהן: האם כשאני מביא מסין בד לבן עם פסים כחולים ומוסיף את המגן דוד זה שינוי מהותי?
צביקה ליברמן: שינוי מהותי זה כשאתה מביא מחו"ל בד במספר מכס מסוים ועל ידי גזירת הבד בארץ אתה הופך אותו לפרט מכס אחר.
רמזי גבאי: לא רק אם גזרת, אלא גם אם תפרת , הדפסת.
עדנה הראל: כפי שהפנו את תשומת ליבנו עכשיו, תקנות חובת המכרזים בנוסחם הנוכחי כוללים את התנאי של שינוי מהותי.
רוני פרל: בהגדרה של ייצור.
עדנה הראל: הגדרת ייצור נשאבת לתוך ההגדרה של תוצרת הארץ.
אופיר אקוניס: מה ההתנגדות שזה יהיה?
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על טכניקה של ניסוח.
אתי בנדלר: תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) מדברות על מתן העדפה לטובין מתוצרת הארץ, שההגדרה שלהן היא כפי שקראתי קודם ומתייחסת לכך שהמרכיב הישראלי מהווה לפחות 35% ממרכיב המוצר.
אתי בנדלר: כשהתחלתי לקרוא את ההגדרה קראתי מה זה טובין מתוצרת הארץ.
אתי בנדלר: לא מתייחסים רק ל-35%, אלא הרישא של ההגדרה אומר טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי יצרן שהוא אזרח ישראל או תושב קבע בישראל או תאגיד הרשום בישראל, ובלבד שהמרכיב הישראלי הוא לפחות 35%.
אתי בנדלר: ההגדרה הזאת עושה שימוש במילה "טובין שיוצרו" ההגדרה הנוספת בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) היא הגדרה של המונח ייצור.
אתי בנדלר: היא אומרת הפקה של טובין או שינוי מהותי בהם שכתוצאה ממנו התקבלו טובין חדשים או שונים.
אתי בנדלר: כשמדברים בתקנות האלו של העדפת תוצרת הארץ לגבי רכישת טובין, המרכיב של ההפקה או השינוי שחייבים להתבצע בארץ בשיעור של 35% כלולים בתוך ההגדרה.
אתי בנדלר: כשאני אכין כאן את הנוסח הסופי אני אפנה להגדרות האלו, או אני אשאב אותן מתוך התקנות ואכלול אותן בחוק הדגל והסמל.
אתי בנדלר: זה ייכלל כפי שזה כלול בתקנות האלו.
שלי יחימוביץ': אנחנו סומכים על אתי בעניין הזה.
אתי בנדלר: סעיף 2 יורד.
אתי בנדלר: סעיף 1 יאושר בשינויים שהוסכם עליהם.
אתי בנדלר: אחר כך צריכים להחליט אם הוועדה רוצה להתייחס גם לסעיף התחילה בהצעת החוק.
אתי בנדלר: השאלה אם יש מקום לקבוע כבר עכשיו את מועד תחילתו של חוק זה, או לכתוב שהמועד ייקבע במועד מאוחר יותר.
אתי בנדלר: אינני יודעת אם אין תהליכים של מכרזים או של התקשרויות שנעשו לגבי רכישה.
אתי בנדלר: אין לנו נתונים בנושא הזה.
רמזי גבאי: 1 בינואר.
רמזי גבאי: ,מה שיש במכרז יש כבר במכרז.
אתי בנדלר: אני לא יכולה לכתוב כרגע 1 בינואר כי אני לא יודעת מתי החוק הזה יתקבל.
אתי בנדלר: אני יכולה לכתוב שהוא לא יחול על מכרזים שפורסמו לפני תחילתו של חוק זה.
לאה ורון: הגברת מירי בן-שטרית, את יכולה להודיע לנו באיזו עלות כרוכה הצעת החוק מתקציב המדינה, אם בכלל?
מאיר שטרית: אני לא יודעת.
מאיר שטרית: אין לי אומדן.
מאיר שטרית: אולי התאחדות התעשיינים יכולה להגיד לנו.
לאה ורון: אורן משה מאגף התקציבים, שלא יכול היה להגיע לדיון, ביקש למסור שהעלות התקציבית של הצעת החוק נובעת משני גורמים: ההצעה מגבילה את המדינה מלרכוש דגלים במחיר המיטבי מבחינתה.
לאה ורון: ההצעה מגבילה גופים נוספים הנתמכים על ידי הממשלה להעדפת רכישת דגלים במחיר המיטבי.
לאה ורון: דבר זה מייקר את העלות של הפעילות של הגופים האלה, ומאלץ את המדינה להגדיל את היקף התמיכות הניתן להם.
לאה ורון: מכיוון שאין נתונים על היקף רכישות הטובין הללו ועל פער המחירים בין טובין מתוצרת מקומית לבין טובין מיובאים, האוצר לא יכול להציג אומדן לגבי העלות התקציבית של ההצעה.
לאה ורון: אני מציעה שתקצוב להם פרק זמן כדי שיבחנו את הנושא.
שלי יחימוביץ': הם אומרים שהם לא יכולים.
אופיר אקוניס: זה פרומיל של פרומיל.
אתי בנדלר: כיוון שההצעה היא בתמיכה הממשלה לא מתעוררת השאלה של הצעת חוק תקציבית, גם אם זה היה מעל ל-5 מיליון.
אתי בנדלר: יש הוראה אחרת לפי חוק יסודות התקציב שצריכים לציין את העלות ואת המקור התקציבי.
לאה ורון: הוא לא יכול היה כל עוד לא ניתן לו פרק זמן לבחון את הנושא.
לאה ורון: אין לו נוסח סופי של ההצעה.
לאה ורון: הוא לא ידע שהורדו הסמלים.
אופיר אקוניס: הוא יכול לבחון את זה בתוך שבוע?
אופיר אקוניס: אני מסכים עם מר רמזי שהדבר כמעט שולי.
אופיר אקוניס: הדבר לא יגיע ל-5 מיליון.
שלי יחימוביץ': רונית מעירה לי שכשבודקים עלות צריך לבדוק את העלות של תשלום דמי האבטלה למפוטרים מתעשיית הטקסטיל.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     בעד – פה אחד אושר     את הנוסח תעבירי לקריאה ראשונה.
אופיר אקוניס: אנחנו ניפגש בהקדם האפשרי לאחר הקריאה הראשונה.
חמד עמאר: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא עיכוב ביישום חוק החסכמים.
חמד עמאר: ב-16.2.2010 התקבל חוק המים (תיקון מס' 26).
חמד עמאר: הכללים המהווים כתנאי ליישום לא אושרו.
חמד עמאר: רשות המים הייתה אמורה לקבוע על פי החוק כללים ראשונים לא יאוחר מ-30 באפריל.
חמד עמאר: רק אתמול התקבלו הכללים בוועדה.
חמד עמאר: אנחנו יודעים כולנו את מצב המים בארץ.
לאה ורון: לא התקבלו הכללים במספר העותקים כנדרש.
לאה ורון: אתמול קיבלנו במייל טיוטה ראשונה של הכללים עם הודעה שהם יעבירו כנדרש מכתב חתום ו-16 עותקים.
לאה ורון: הטענה כאילו הוועדה נמצאת מעכבת את הכללים לא נכונה, כי הוועדה לא נמצאת מעכבת כללים שלא התקבלו אצלה בצורה הנכונה וכמו שהובטח.
חמד עמאר: אנחנו רואים את הפרסום בטלוויזיה.
חמד עמאר: כולם רוצים לחסוך במים.
חמד עמאר: אנחנו רואים את המצב הקשה  שאין גשמים.
חמד עמאר: רציתי לדעת איפה אנחנו עומדים.
חמד עמאר: הבנתי שבבתים הפרטיים התחלתם בחלוקה.
חמד עמאר: גם על זה יש לי טענה.
חמד עמאר: אני גר בשפרעם.
חמד עמאר: לא שמעתי שהתחלתם בהתקנה במגזר הערבי.
חמד עמאר: אם התחלתם, אז התחלתם באיחור.
חמד עמאר: דיברתי עם כמה ראשי רשויות מהמגזר הערבי.
חמד עמאר: הבנתי מהם שזה עוד לא התחיל במגזר הערבי.
חמד עמאר: הדיון שלנו הוא על מוסדות הציבור.
חמד עמאר: רציתי לדעת איך אנחנו מתקדמים.
חמד עמאר: הכנסת מחוקקת חוק.
חמד עמאר: אנחנו מתחשבים בכם.
חמד עמאר: הייתה אז שביתה.
חמד עמאר: נתנו לכם זמן להתארגן על-מנת להכין את עצמכם.
חמד עמאר: אנחנו יותר מ-6 חודשים אחרי, אבל כלום לא התקדם.
ניצן הורוביץ: אני מיוזמי החוק.
ניצן הורוביץ: החוק עבר דרך ארוכה.
ניצן הורוביץ: היוזמה לענייני חסכמים היא עניין של 8 שנים.
ניצן הורוביץ: הממשלה וגופים מסוימים אמרו שהם יעשו את זה בעצמם.
ניצן הורוביץ: זה לא קרה עד שהכנסת עשתה מעשה וקיבלה את החוק.
ניצן הורוביץ: בחוק הייתה התחשבות מרחיקת לכת כלפי רשות המים.
ניצן הורוביץ: לא מדובר בחסכמים בבתים, מדובר במבני ציבור.כל הרעיון היה שהמגזר הציבורי יעשה את זה בחוק כחובה על-מנת לתת מסר לציבור הכללי וכדי להשיג חיסכון אפקטיבי במים.
ניצן הורוביץ: יותר מחצי שנה עברה.
ניצן הורוביץ: הביקורת היא כלפיכם.
ניצן הורוביץ: הדברים האלה זכו לסיקור תקשורתי.
ניצן הורוביץ: חבל, אפשר לעשות את זה.
ליהי שפייכר: ארך זמן להכין את הכללים.
ליהי שפייכר: מאז שאושר החוק נערכה עבודה מקצועית עם האגף לקידום חיסכון במים ברשות המים.
ליהי שפייכר: גובשו נורמות מקצועיות.
ליהי שפייכר: במקביל נפגשנו עם מנהל הדיור הממשלתי כדי להכין אותו לקראת היישום של החוק.
ליהי שפייכר: בחודש יולי מועצת רשות המים אישרה את הכללים.
ליהי שפייכר: יש לנו כיום נוסח מגובש ומוסכם.
ליהי שפייכר: בין לבין ניהלנו גם מגעים עם משרד המשפטים כי אנחנו חייבים את אישורו בטרם נפרסם את הכללים ברשומות.
ליהי שפייכר: היו מספר עניינים משפטיים שנוגעים לכללים שדרשו חשיבה מחודשת.
ליהי שפייכר: דוגמה אחת  היא שהסתבר שנדרש, בנוסף לאישור מועצת הרשות הממשלתית, גם אישור של הכללים בוועדת הכלכלה.
ליהי שפייכר: המצב נכון להיום הוא שמשרד המשפטים אישר את נוסח הכללים שלנו.
ליהי שפייכר: עבדנו איתם בשיתוף פעולה.
חמד עמאר: עד 30 באפריל היינו צריכים לאשר את זה.
חמד עמאר: אנחנו היום בנובמבר.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על יותר מ-6 חודשים.
חמד עמאר: זה איחור.
חמד עמאר: היה לכם זמן לפני 30 באפריל.
חמד עמאר: ב-30 באפריל הייתם אמורים להתקין את התקנות.
חמד עמאר: הבנתי ממנהלת הוועדה שרק אתמול העברתם את הנוסח הראשוני.
לאה ורון: הועבר נוסח ראשוני.
לאה ורון: התקבלה הודעה ש-16 עותקים מנוסח הכללים מועברים במקביל באמצעות הדואר.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת שתכל'ס לא קיבלת.
לאה ורון: לא. אנחנו ממתינים.
ליהי שפייכר: רק לפני שבוע ניתן לנו האישור של משרד המשפטים.
חמד עמאר: למה כשחוקקנו את החוק לא טענתם שאתם לא יכולים לעמוד בזמן?
ליהי שפייכר: אמרנו לוועדה שלוח הזמנים קצר.
ליהי שפייכר: עשינו את המאמצים.
ליהי שפייכר: הייתה שביתה של עובדי רשות המים במשך כחודשיים.
ליהי שפייכר: אני מניחה שייקבע פה דיון נוסף כדי לדון מהותית בכללים שאנחנו אישרנו במועצת הרשות ומשרד המשפטים אישר.
ניצן הורוביץ: לא נראה לי שהוועדה הזאת תהיה המחסום בכל התהליך הזה.
חמד עמאר: הוועדה הזאת לקחה על עצמה להסיר חסמים.
משה פרלמוטר: החברה להגנת הטבע ליוותה את כל המהלך הזה.
משה פרלמוטר: אנחנו היינו שותפים בדיונים.
משה פרלמוטר: הדיונים האלה היו רוויים בבקשות הארכה בתוך החקיקה עצמה.
משה פרלמוטר: זה לא שהתאריך הזה הוא תאריך שהונחת על ידי רשות המים.
משה פרלמוטר: הוא הוגדר כתאריך בהסכמה.
משה פרלמוטר: היה כאן מו"מ.
משה פרלמוטר: בהתחלה הוועדה רצתה לצמצם את זה לפרקי זמן אחרים לגמרי.
משה פרלמוטר: לא מתקבל על הדעת שגוף שהתפקיד שלו להוביל את זה פשוט לא מוביל את זה.
משה פרלמוטר: רשות המים פשוט לא הובילה את זה.
משה פרלמוטר: היא נאנסה לעשות את זה.
משה פרלמוטר: היא בהתחלה התנגדה לזה.
משה פרלמוטר: התהליך של התקנת החסכמים בבתים רץ קדימה, אבל  עדיין  מה שהוגדר בחוק על ידי הממשלה לא מתקדם.
משה פרלמוטר: אני חושב שזה דבר שהוא בלתי נסבל, במיוחד במצב שאנחנו לקראת שנה שחונה.
משה פרלמוטר: אני לא מבין איך דבר כזה יכול לקרות.
חמד עמאר: גם אנחנו לא מבינים.
חמד עמאר: התשובה של נציגת רשות המים לא מספקת את הוועדה.
חמד עמאר: במקום לקחת את הנושא ברצינות הראויה ולהביא 16 עותקים, שולחים את זה בדואר כדי שיתעכב עוד שבועיים עד שיגיע לוועדה.
חמד עמאר: אם זה מתנהל ככה מהתחלה זה אומר ש-6 חודשים זה זמן סביר בשביל רשות המים.
חמד עמאר: אני חושב שבנושא הזה הייתה צריכה להיות עבודה יותר מהירה, היה צריך להתחשב יותר במצבנו הקשה במים, בהשקעה שלכם בפרסום.
חמד עמאר: כולם מסתכלים היום כדי לראות איך לחסוך מים.
חמד עמאר: לפי מה שקראתי בעיתונים זה יחסוך לנו הרבה מים נושא החסכמים.
חמד עמאר: אני בעצמי העברתי הצעת חוק לוועדת השרים להרחיב את זה למפעלים מעל 50 עובדים.
חמד עמאר: קיבלתי מרשות המים הסכמה לכך.
חמד עמאר: אני רואה כאן שאנחנו נשארים במקום.
חמד עמאר: זה יגיע רק בעוד שבועיים.
חמד עמאר: נראה כמה זמן ייקח עד שנאשר את כל התקנות ועד שתתחילו להיכנס למוסדות הציבור.
יעקב לב: אנחנו לא ניכנס למוסדות ציבור.
יעקב לב: מוסדות הציבור יצטרכו לפי החוק להרכיב בעצמם מתקציבם.
יעקב לב: אנחנו היינו אמורים להוציא את הכללים.
יעקב לב: את הכללים עשינו  בתקופה מאוד קצרה.
יעקב לב: אתה בעצמך הזכרת את העובדה שהיו חודשיים של שביתה.
יעקב לב: עם כל הרצון הטוב לא היינו יכולים לעשות את זה באפריל, כי זמן העבודה שנשאר אחרי השביתה היה חודש וחצי.
יעקב לב: צריכים לקחת בחשבון את ה-delay הזה.
יעקב לב: לפחות במשך חודשיים 200 עובדים לא עבדו.
יעקב לב: אף אחד לא לוקח את זה בחשבון.
יעקב לב: יום ולילה עבדנו על זה אחרי השביתה על מנת לדחוף את זה.
יעקב לב: היו את הבעיות האדמיניסטרטיביות שהמהנדסים לא ידעו אותן.
יעקב לב: תהליך אישור העברה מרשות המים לפרקליטות לוקח זמן.
יעקב לב: ה-delay   הוא לא 6 חודשים, אלא מקסימום חודשיים וחצי.
יעקב לב: במשך חודש וחצי, חודשיים חילקנו והרכבנו מיליון וחצי חסכמים.
יעקב לב: לא היה דבר כזה במדינת ישראל.
יעקב לב: אתה אמרת שאף פעם לא הובילה רשות המים ולא עשתה שום דבר.
ניצן הורוביץ: לא אמרתי שלא עשתה שום דבר.
יעקב לב: ב-2001 הבאתי את המבצע הראשון.
יעקב לב: הייתה החלטת ממשלה להרכבת החסכמים בכל משרדי הממשלה.
יעקב לב: ב-2001 הרכבנו בכל משרדי הממשלה ועוד חילקנו לכל העובדים חסכמים.
יעקב לב: נכון שעברו 8,9 שנים והיינו צריכים לצאת לסבב שני של חלוקה והרכבה.
יעקב לב: זה תהליך.
ניצן הורוביץ: מה הולך להיות?
ניצן הורוביץ: בהנחה שוועדת הכלכלה תאשר - זה יהיה מאוד מהיר -  את התקנות שלכם, מה הולך לקרות הלאה מבחינת הביצוע בשטח?
יעקב לב: זאת התארגנות המשרד.
יעקב לב: החוק אומר שבמשך 60 יום מאישור הכללים כל משרדי הממשלה וכל הנספחים, כמו רשויות מקומיות, יצטרכו להרכיב מתקציבם את החסכמים.
יעקב לב: אנחנו נפגשנו עם הדיור הממשלתי.
יעקב לב: יצא מכרז אחיד לכל משרדי הממשלה.
יעקב לב: זה לא בידיים שלנו, זה בידיים שלהם.
יעקב לב: הם מחכים לאישור של הכללים.
יעקב לב: ברגע שיהיו כללים הם מתכוננים להוציא את המכרז.אני לא יודע כמה זמן זה ייקח  אצלם.
חמד עמאר: לפי החוק הם אמורים תוך 4 חודשים להתקין.
ליהי שפייכר: מיום קביעת הכללים.
ליהי שפייכר: תחולת הכללים היא ב-1 לחודש לאחר פרסומם.
חמד עמאר: לפי הקצב הזה נעבור את החורף ונתחיל בקיץ.
יעקב לב: הצריכה בקיץ הכי גדולה.
יעקב לב: גם במכרז הגדול של בתים משותפים ההתארגנות הייתה 5 חודשים,  כי צריכים היינו לגייס צוותים, צריכים היינו להביא חסכמים.
יעקב לב: 3 חודשים זה הרכבה.
יעקב לב: אני מניח שבמשרדי הממשלה התקופה תהיה הרבה יותר קצרה.
יעקב לב: בכל בניין יש אב בית.
יעקב לב: הפעילות הרבה יותר פשוטה מבחינת החדרת החסכמים .
יעקב לב: הבעיה שמדברים רק על חסכמים.
יעקב לב: אם תסתכלו על הרשימה בתוך הכללים, אז זה לא רק חסכמים, יש גם מכלי הדחה דו-כמותיים, יש ברזים .
יעקב לב: זה לא כל כך פשוט.
יעקב לב: היינו צריכים לדון עם בעלי עניין אם להכניס את זה.
יעקב לב: יש גם מכלי הדחה סמויים.
יעקב לב: הם בדרך כלל לא דו-כמותיים.
יעקב לב: להחליף אותם זה לא רגולציה פשוטה.
יעקב לב: צריכים שיפוץ או החלפת מנגנון.
יעקב לב: זה עולה הרבה כסף.
יעקב לב: הייתה התלבטות אם להכניס או לא להכניס.
יעקב לב: להחליף ברז רגיל עם לחצן לברז חשמלי זה לא כל כך פשוט.
יעקב לב: זה לא רק להרכיב את החסכם.
חמד עמאר: אנחנו לא ניכנס לעניינים הפיזיים בהרכבה.
חמד עמאר: היה חוק.
חמד עמאר: אנחנו באים ובודקים אם התקדמנו או לא התקדמנו.
חמד עמאר: לפי הנתונים שיש לנו אנחנו לא התקדמנו וייקח לנו יותר מ-4 חודשים להתקדם.
חמד עמאר: לפי החוק אנחנו צריכים 4 חודשים אחרי הפרסום.
חמד עמאר: אנחנו היום 6 חודשים אחרי.
חמד עמאר: היינו צריכים באוגוסט ספטמבר לגמור את זה.
חמד עמאר: היום אנחנו מדברים על כך שאולי נסיים את זה במאי, יוני שנה הבאה.
חמד עמאר: זה סוג של התייחסות לנושא.
חמד עמאר: השאלה איך לוקחים את הנושא הזה ברצינות הראויה ובאמת חוסכים במים.
חמד עמאר: יש כל מיני שיטות לחסוך במים.
חמד עמאר: זאת הייתה אחת השיטות.
חמד עמאר: אתם המלצתם על השיטה הזאת.
חמד עמאר: הוועדה קוראת לכם כמה שיותר מהר.
חמד עמאר: הוועדה לא תהווה חסם לאישור התקנות שתשלחו.
חמד עמאר: אנחנו נביא את זה כמה שיותר מהר לוועדה לאישור.
חמד עמאר: זה יחזור אליכם מאושר על מנת שתצאו לשטח.
ניצן הורוביץ: אני מציע שלדיון הקרוב שיהיה בוועדה על אישור התקנות נזמין את הגורמים שיצטרכו אחר כך לבצע, כדי שנדון בביצוע של העניין, לא עוד דיון.
חמד עמאר: ברור שאנחנו אמורים להזמין אותם על מנת לראות איך מתקדמים.
חמד עמאר: בדיון הקודם כל הגורמים נכחו.
חמד עמאר: גם המשטרה, גם שירות בתי הסוהר, גם נציגי העיריות, גם נציגי משרד הבריאות.
חמד עמאר: אני חושב שצריך להזמין אותם לאישור הכללים.
חמד עמאר: הוועדה רושמת לפניה כי בעקבות פניות חוזרות ונשנות של הכנסת העבירה רשות המים, בתיאום עם משרד המשפטים, הודעה לוועדה כי היא מעבירה באמצעות הדואר את כללי המים ( אביזרים חוסכי מים) לאישור הוועדה.
ניצן הורוביץ: אפשר גם להכניס להודעה הזאת התייחסות לגבי הצורך לזרז באופן כללי את הטיפול בנושא הזה של רשות המים מול הגורמים הרלוונטיים, כדי שהדברים יוטמעו ואחר כך יבוצעו בצורה המהירה ביותר.
ניצן הורוביץ: אנחנו מחכים כבר כל כך הרבה זמן לדבר הזה.
ניצן הורוביץ: חבל על כל יום.
יצחק וקנין: על סדר-היום: תקנות התעבורה (שינוי התוספת החמישית לפקודה), התשע"א-2010, בדבר מסירת מידע למפעילי כביש האגרה מנהרות הכרמל והנתיב המהיר בכניסה לתל-אביב.
יצחק וקנין: אנחנו נתחיל עם מנהרות הכרמל מי מציג?
לאה ורון: עורכת הדין ראובני.
חוה ראובני: אני אולי לא אפריד ביניהם כי המהות זהה ורק מדובר בשני כבישים שונים.
חוה ראובני: בזמן הקרוב ביותר נפתחים שני כבישי אגרה חדשים במדינת ישראל.
חוה ראובני: אחד זה מנהרות הכרמל, שמוסדר בחוק כבישי אגרה מנהרות הכרמל והשני הוא הנתיב המהיר בכניסה לתל אביב שגם, הוא על סף הפתיחה.
לאה ורון: אני מבינה שהאזכור לגבי ירושלים זאת טעות, שהרי הוועדה לא אישרה.
לאה ורון: במכתב של השר בנדון כתוב: "מנהרות הכרמל והנתיב המהיר בכניסה לתל-אביב וירושלים".
חוה ראובני: התקנות יחולו גם על ירושלים, ככל שהכניסה לירושלים אי פעם תוכרז כנתיב מהיר.
חוה ראובני: בינתיים היא לא נקבעה כנתיב מהיר אבל היה וזה כן יקרה - - -
ניר ימין: אז ממילא יובאו תקנות לאישור הוועדה במסגרת שינוי התוספת לתקנות נתיבים מהירים.
חוה ראובני: לגבי שני הפרויקטים האלה, יש בעל זיכיון ובעל הזיכיון רשאי למידע מסוים מאת רשות הרישוי, זה עוגן בתוספת החמישית לפקודת התעבורה, אגב, בדומה לזכיין של כביש 6.
חוה ראובני: אנחנו עורכים הסכם למסירת המידע בצורה מסודרת.
חוה ראובני: המידע הזה הוא מידע שדרוש לזכיין כדי לגבות את האגרה שמגיעה לו, בין אם זה על-ידי משתמש מזדמן - בנתיבים מהירים משתמש מזדמן אסור לו להיות שם ובכל זאת יש מצבים שהוא כן שם.
חוה ראובני: במנהרות הכרמל יש חוקיות למשתמש מזדמן או יש חיובים, פיצויים והחזר הוצאות.
חוה ראובני: יש מצבים שבהם בעל הזיכיון צריך לתקשר עם בעל הרכב שנסע בנתיב והוא צריך לדעת מי הוא.
חוה ראובני: שני בעלי הזיכיון, על-פי הסכמי הזיכיון שלהם, התקשרו עם חברת הפעלה שתבצע בפועל את העבודה, בין היתר המשלוח והתקשורת עם בעלי הרכב.
חוה ראובני: לכן מבוקש להוסיף לתוספת החמישית לפקודת התעבורה, שמסדירה את העברת המידע, את הזכות שלהם לקבל את המידע, לא רק לבעל הזיכיון עצמו אלא למפעיל, בדיוק כפי שקיים כבר לגבי הזכיין של כביש 6.
חוה ראובני: זאת הבקשה.
חוה ראובני: הבקשה הזאת היא על דעת מחלקת יעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, גם המועצה להגנת הפרטיות, המועצה המייעצת לשר המשפטים הסכימה לו.
חוה ראובני: אנחנו מהוועדה לאשר את זה.