GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז חטיבה: יש הבדל בין אחריות המפעיל, במקרה הזה, לבין אחריות עובד הטיס.
בועז חטיבה: אם אני כעובד טיס צריך להקדיש את הקשב לדבר הזה, אני פחות מכין את הטיסה ואת הדברים החשובים בטיסה.
רננה שחר: להגיד שתעודת כושר טיסה לא תקפה זה דבר לא חשוב בטיסה, זה בעייתי.
רננה שחר: יש הבדל בין עובד הטיס למפעיל האווירי והוא מתבטא בסכום העיצום הכספי הבסיסי.
רננה שחר: ההבדל בין 5,000 שקל ל-100,00 שקל, אכן יש הבדל.
רננה שחר: הטיס הוא הרבה פעמים החוליה האחרונה.
רננה שחר: החוקר הראשי ילמד אותך וילמדו אותך הרבה אנשים שיש את תיאוריית הגבינה השוויצרית בתעופה.
רננה שחר: מתי קורית תאונה?
רננה שחר: היתה שרשרת של תקלות ואז התרחשה התאונה.
רננה שחר: צריכים להיות הרבה מחסומים בדרך.
רננה שחר: הרבה נהלים ודברים שצריכים להיות כדי שתאונה הבאה לא תקרה.
רננה שחר: הטיס, לצערו, הוא חוליה חשובה מאוד בדבר הזה.
רננה שחר: הבדיקות שלו, הסמכות המקצועית שלו, האוטוריטה שלו על כלי הטיס.
רננה שחר: לכן, לפי דעתנו, כך זה נכון להיות אדוני.
רננה שחר: שוב, זאת מחויבות יסוד בחוק.
רננה שחר: אנחנו לא רואים דרך אחרת.
בועז חטיבה: אני מודה לרננה על ההסבר, אני מסכים איתו למעט הפרשנות.
בועז חטיבה: בסופו של דבר, כשבאים להפעיל טיסה, יש אלפי דברים שאנחנו צריכים לבדוק.
בועז חטיבה: תעודת כושר טיסה היא הפחות חשובה מביניהם.
בועז חטיבה: היא לא אחריות שלנו.
בועז חטיבה: אתם רוצים להטיל גם אחריות עלינו בעניין הזה, אז תטילו, אבל לא בגובה של 5,000 שקל.
בועז חטיבה: יש לנו דברים הרבה יותר חשובים לבדוק.
בועז חטיבה: להכין את כלי הטיס, להכניס את תכנית הטיסה למחשב, לבדוק אלפי דברים, אלפי פרטים.
בועז חטיבה: יש עניין של מזג אוויר, יש תקלות, יש לחץ זמנים.
יצחק וקנין: זה כבר פעולות טכניות ישירות שאתם צריכים לבצע.
בועז חטיבה: נכון.
בועז חטיבה: אם זה יהפוך לעיקר, אז הדברים העיקריים יהפכו לתפל.
יצחק וקנין: אם אני מבין נכון, תעודת כושר טיסה זה בעצם תעודה שמאפשרת את הטיסה הספציפית.
יצחק וקנין: המטוס מקבל תעודת כשירות לטיסה.
יצחק וקנין: התעודה הזאת נמצאת על הדלת של המטוס.
אברהם רזיאל: זה לשנה קדימה.
גיורא רום: כבוד היושב ראש, אני מוכן להעביר את זה לסעיף 128, לגבי עובד הטיס.
אברהם רזיאל: אני מסכים.
אברהם רזיאל: גיורא, התעודה לא כל-כך חשובה.
גיורא רום: אבל בתנאי ששאר 99% מהדברים - - -
אברהם רזיאל: החובה של הקברניט לבדוק היא בוודאי לא אחריות מלאה של 100%.
גיורא רום: הוא אמר שיש להם 1,000 דברים.
גיורא רום: את ה-999 דברים שיבדקו ואת זה נעביר לסעיף 128.
גיורא רום: המפעיל נשאר 100%.
גיורא רום: לגבי עובד הטיס, נעביר את זה לסעיף הבא, שזה סעיף ה-50%.
אברהם רזיאל: גם זה יותר מידי.
עומר שלו: לגבי סעיף 14א, לא ראינו התייחסות.
עומר שלו: דיברו קודם על אחריות לכל המעורבים, לא ראינו הטלת אחריות על השוגר אלא רק על המפעיל.
עומר שלו: מה עם זה שבעצם שולח את אותו חומר מסוכן, מי שמוסר למפעיל האווירי את אותו חומר מסוכן?
עומר שלו: רצינו לדעת למה הם לא נכללים במסגרת הזאת.
רננה שחר: זה נכון שדובר לגבי השוגרים, מי שמכין את החומר המסוכן.
רננה שחר: זה לא נכלל בהצעה המקורית שלנו.
רננה שחר: השוגרים הם לא בדיוק ציבור המפוקחים שלנו.
רננה שחר: אנחנו עושים על זה איזו עבודה ואם נגיע לתוצאות נביא אותן בפני הוועדה.
רננה שחר: כרגע זה רחוק מלהיות בשל.
אברהם רזיאל: סעיף קטן א02) בסעיף 71 לחוק.
רננה שחר: בעצם מי שמוסר חומר מסוכן, צריך להכין אותו, לסווג אותו, לארוז אותו, לתייג אותו ולמסור מידע למפעיל האווירי.
רננה שחר: אכן לא הצלחנו להגיע עדיין להצעה בדבר הזה.
רננה שחר: אנחנו עובדים על זה.
לאה ורון: אבל בדקתם את האחריות שמוטלת עליהם על-פי חקיקה אחרת?
רננה שחר: המשרד להגנת הסביבה שותפים איתנו בדבר הזה.
לאה ורון: יש גם משהו במשרד התחבורה.
יצחק וקנין: גם בפעם הקודמת כשדיברנו על זה, הנושא עלה.
רננה שחר: נכון, אדוני.
רננה שחר: יותר קשה למפות את הגורמים המפוקחים.
יצחק וקנין: אני מאשר את סעיף 14 בהתאם לתיקון.
יצחק וקנין: סעיף 14 אושר, כולל התיקון וכולל סעיף 14(א).
רננה שחר: "(15) מי שהפעיל כלי טיס בניגוד להוראת המנהל שניתנה לו לפי סעיף 74;"
יצחק וקנין: סעיף 15 אושר.
רננה שחר: "(17) בעל רישיון הדרכה להפעלת כלי רחיפה שנתן הדרכה להפעלת כלי רחיפה שאינו מורשה לתיתה על-פי רישיונו או הפר תנאי מתנאי רישיונו בניגוד להוראות סעיף 80ב(א);"
יצחק וקנין: סעיף 17 אושר.
יצחק וקנין: תקריאי את כל הסעיפים.
רננה שחר: "(17א) בעל רישיון להפעלת כלי רחיפה למטרות מסחריות שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות לפי סעיף 80ב(ב); (17ב) מפעיל כלי רחיפה מסוג שהפעלתו טעונה רישיון לפי סעיף 80ב1, שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות סעיף 80ב1; (17ג) מפעיל כלי רחיפה שהפעיל כלי רחיפה ללא פוליסת ביטוח תקפה בניגוד להוראות לפי סעיף 80ה;"
איתי עצמון: סליחה, אני רוצה לעצור אותך כאן.
איתי עצמון: בהתאם לאותו עיקרון שנהגנו לפיו באישור הסעיפים העונשיים אני מציע ליושב ראש שלא לאשר את סעיפי העיצום הכספי על הפרת סעיפים מהותיים שטרם אושרו על-ידי הוועדה.
איתי עצמון: כנ"ל לגבי 17 ג, 17ד ו-17ה.
יערה למברגר: א' ו-ב' אפשר.
יצחק וקנין: אין הערות ל-17א ו-17ב.
רננה שחר: 18 זה אותו עיקרון שאמר איתי.
איתי עצמון: כן, כן, אני חושב שאנחנו צריכים לעבור ל-128.
יצחק וקנין: אנחנו מדלגים על הסעיפים הללו והם לא הוצבעו.
יצחק וקנין: אנחנו בסעיף 128 – עיצום כספי.
רננה שחר: "עיצום כספי בשיעור 50% מהסכום הבסיסי 128.
רננה שחר: המנהל רשאי להטיל עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום השווה ל-50% מהסכום הבסיסי, על כל אחד מאלה: (1) עובד טיס שהפר חובה, הגבלה או תנאי החלים עליו לפי סעיף 8; (2) בעל רישיון כאמור בסעיף 10 שהעסיק אדם בתפקיד כאמור בסעיף 2 או הציב עובד טיס, בניגוד להוראות אותו סעיף;"
יובל לוטן: אנחנו מבקשים להעיר לגבי סעיף קטן 1.
יובל לוטן: כתוב: "עובד שהפר חובה, הגבלה או תנאי החלים עליו לפי סעיף 8".
יובל לוטן: סעיף 8 הוא מאוד רחב והוא כולל תחתיו אלפי סוגי הפרות אפשרויות.
יובל לוטן: אנחנו חושבים שלא דין הפרה פעוטה וחסרת משמעות כדין הפרה יותר רחבה.
יובל לוטן: לכן חשבנו שצריך להכניס פה סוג של נוסח שמדבר על הפרה שהיא מגבלה מהותית.
יובל לוטן: שלא בכל פרט הכי קטן מייד אנחנו רצים לעיצום בשיעור של 50%.
רננה שחר: מכוח סעיף 8 להצעה, קובע השר בעצם תנאים שמטרתם להבטיח שמירה על הכשירות, המיומנות, הידע והניסיון המקצועי הנדרשים מעובד טיס.
רננה שחר: חזרנו והדגשנו הרבה פעמים שעובד טיס, בניגוד למקצועות אחרים, כמו עורכי דין, למשל, שיכולים פעם אחת לעבור בחינה ואחר-כך כל החיים להתהדר בתעודה שלהם בלי לנקוף אצבע אחת בתחום עריכת דין, עובדי הטיס הם שונים.
רננה שחר: הם צריכים לשמור על כשירות נמשכת.
רננה שחר: זה לא רק הטייסים, זה גם טכנאי הבדק, גם פקחי הטיסה.
רננה שחר: הם חייבים לעשות שעות, משמרות, לצבור ניסיון מתמשך כדי שהם יישארו בכשירות מתמדת.
רננה שחר: אלה התנאים, אדוני, הם חיוניים לבטיחות הטיסה.
יצחק וקנין: מה הסכום המרבי?
רננה שחר: 5,000 שקלים ולכן זה או 2,500 או 500 תלוי בסוג עובד הטיס.
רננה שחר: זה עד 2,500 אלא אם כן יש נסיבות שמצדיקות הפחתה.
רננה שחר: 2,500 זה הסכום לטייסים של המובילים האוויריים ושל פקחי הטיסה.
רננה שחר: הסכום של שאר עובדי הטיס הוא 500 במקרה הזה.
איתי עצמון: מקריאת סעיף 8 שכאמור אושר, יש כאן בעצם סמכות מאוד רחבה של השר, תנאים שמטרתם "להבטיח שמירה על כשירות, מיומנות, ידע, ניסיון מקצועי הנדרשים מעובד טיס".
איתי עצמון: זה מאוד רחב.
איתי עצמון: אנחנו לא בדיוק יודעים מהם אותם תנאים.
איתי עצמון: ההסמכה גם לא מפורשת.
רננה שחר: היא הסכמה מאוד מפורשת.
רננה שחר: אנחנו יודעים משום שבדברי ההסבר פורטו כל התקנות בתקנות הרישיונות שבהם קבועים הדברים האלה.
אברהם רזיאל: רננה, את יודעת שמדובר באלפים רבים.
רננה שחר: אבל הצגנו רשימה סגורה של התנאים האלה.
אברהם רזיאל: לא דנו עדיין בתקנות הטייס המעודכנות.
אברהם רזיאל: אפילו עדיין לא התחלתם לטפל בתקנות הרישיונות.
אברהם רזיאל: רק בהפעלה מדובר על 600 תקנות שאני מעריך שבתוכן יש 10,000 הוראות שאפשר להפר.
יובל לוטן: מה גם שחלק גדול מהן בכלל מפנות לתקנות של מדינות זרות.
יובל לוטן: מדובר באלפי אלפי פריטים.
אברהם רזיאל: אי אפשר תחת סעיף אחד כזה לאפשר 50% של כל עובד טיס, ממש בעשרות אלפי הוראות שאפשר להפר בקלות.
יערה למברגר: אני מודה שגם אני בקריאה ראשונה הרגשתי שהסעיף מאוד רחב.
יערה למברגר: דברי ההסבר בהחלט עוזרים להבין את הסעיף, כי בדברי ההסבר מנויים כ-20-25 תקנות בלבד, לא 600 תקנות, שקיימות היום בתקנות הרישיונות.
יערה למברגר: אם מסתכלים על התקנות 20, 22, 23, 24, 37, 38, 39, 73, 103, 104, 105, 122, 123.
יערה למברגר: אני יכולה להמשיך אבל יש פה כ-20 עד 30 הפרות.
איתי עצמון: זה לפי המצב היום.
רננה שחר: אבל זה תנאי כשירות.
יערה לברגר: זה מראה את הנושאים.
יערה לברגר: אתה הולך לתקנות האלה וזה נותן קונקרטיזציה לכותרות שנמצאות שם, כותרות כלליות שבסעיף 8.
יערה לברגר: לכן דברי ההסבר פה - - -
בועז חטיבה: קונקרטיזציה רפה מאוד.
לאה ורון: אולי תיתנו דוגמאות.
יצחק וקנין: מה, למשל, אומרת תקנה 39?
אברהם רזיאל: אדוני, זאת טעות.
אברהם רזיאל: אם הסעיף הזה יתייחס רק לתקנות המופיעות בדברי ההסבר, אני קונה.
אברהם רזיאל: אבל, על איש צוות חלות חובות בתקנות ההפעלה.
אברהם רזיאל: דיונים וויכוחים שנעשו כאן שעם רובם לא הסכמתי, עדיין זה רלוונטי.
אברהם רזיאל: האם הוא אחראי על החגורה במושב 728 באווירון?
אברהם רזיאל: הוא יפר את זה?
רננה שחר: תקנה 39 מסבירה איך מזכים זמן טיסה.
רננה שחר: מה יוכר?
רננה שחר: איך יוכר וכו'.
רננה שחר: תקנות 37 ו-38 זה מבחני הרמה.
רננה שחר: סעיף 37 אומר: "לא ישמש אדם כטיס מפקד של כלי טיס אלא אם עמד במבחן רמה תקופתית תוך 24 חודשים שקדמו לאותה טיסה, הכולל מבחן בידע מקצועי ומבחן מעשי כאמור בתקנה זאת.
רננה שחר: המבחן ייערך על-ידי בוחן או על-ידי מחזיק ברישיון מדריך טיס לפי בחירת הטיס.
רננה שחר: טיס פרטי הזכאי להטיס...".
רננה שחר: זאת תקנה ארוכה, היא מסבירה מה קורה למבחן, המיונים, מה כולל המבחן המעשי, מי עורך את המבחן וכדומה.
רננה שחר: זה תנאי.
רננה שחר: כל טיס פרטי כל 24 חודש חייב לעבור מבחן רמה.
רננה שחר: תקנה 38, מבחן רמה תקופתי לטייס מסחרי ייערך כאמור בתקנות ההפעלה.
רננה שחר: יש אכן תקנות שלמות שעוסקות - - -
אברהם רזיאל: אין לזה גבול.
אבישי פדהצור: אבל כבר היום תקנות ההפעלה הן הוראות פליליות.
אבישי פדהצור: כבר היום, לפי תקנות האלה אתה יכול להטיל עונש.
אבישי פדהצור: מה הטיעון פה?
אבישי פדהצור: מפחדים שבאמת תהיה אכיפה יעיל?
אבישי פדהצור: כבר היום ההוראה היא פלילית ובאים ואומרים פה שלא להפוך את לעונש עם כל הסנקציות הפליליות נהפוך את זה לעיצום מנהלי, שיש פה גם הפחתה של הקלון על מי שהוא "עבריין" וגם הקלה עם הרשות מבחינת יכולת אכיפה אפקטיבית.
אבישי פדהצור: זאת אומרת שכבר היום הכללים האלה, בוודאי אלה הקבועים, הם עבירות פליליות.
אבישי פדהצור: פה מסמיכים את המנהל, בשינויים המחויבים, לקחת את הכללים האלה ובמקום להפוך אותם לכלים שהם רק פליליים - - -
יצחק וקנין: עד היום כמה סנקציות כאלה היו?
רננה שחר: לא היו בכלל.
יצחק וקנין: למה, בגלל שלא היו תקנות?
רננה שחר: אין חוק, אין עיצומים כספיים.
יצחק וקנין: אם טיס עשה עבירה מסוימת, איך נהגתם כלפיו?
רננה שחר: בהליך מנהלי של התלייה או ביטול רישיון או שליחה לעוד מבחן או דברים מהסוג הזה, לא בהליכים אחרים.
אבישי פדהצור: לא הוגשו כתבי אישום, למיטב ידיעתנו.
רננה שחר: אבל הכשירות המתמדת של עובדי טיס היא בלב ליבו של המקצוע.
יצחק וקנין: יש אפשרות שאתם תסווגו את הדברים המהותיים?
לאה ורון: ממילא הישיבה חייבת להסתיים בתוך דקה.
לאה ורון: אפשר לנצל את הזמן עד לישיבה הבאה ולהיענות לבקשתו של יושב ראש הוועדה.
יצחק וקנין: אם ניקח את סעיף 39 כדוגמה.
יצחק וקנין: נכון שזה סעיף ראשי אבל מתחתיו מתחילים עוד תתי סעיפים.
יצחק וקנין: השאלה האם אפשר לעשות איזו עבודה בנושא?
אברהם רזיאל: אפשר שהנושאים שבדברי ההסבר לסעיף 8 הם יהיו הסעיפים שאליהם יתייחסו.
רננה שחר: אבל הנושאים כתובים: כשירות, מיומנות, ידע – נעשה אולי עבודה שמראה מה זה כשירות, מה זה מיומנות, מה זה ידע ומה זה ניסיון.
רננה שחר: אגב, התקנות אומרות: הניסיון הנדרש, הידע הנדרש והמיומנות הנדרשת.
רננה שחר: זה לפי האמנה, אדוני, לא המצאנו כלום.
לורה לויט: גם בסעיף קטן 2 יש את אותו היגיון.
לורה לויט: יש יותר מידי סעיפים ויש יותר מידי אי בהירויות.
יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה, תודה רבה לכולם.
אופיר אקוניס: על סדר היום הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 33) (מעבר מזיכיונות לרישיונות בשידורי טלוויזיה), התש"ע-2010.
אופיר אקוניס: שתי רביזיות היו על סדר היום, אולם בעקבות הסכמות שהושגו אתמול בלילה בין הקואליציה לאופוזיציה ובעקבות הדיון הממושך לקראת הקריאה הראשונה של תקציב המדינה וחוק ההסדרים, לא נדון היום ברביזיות.
אופיר אקוניס: נעביר את הדיון בהן לישיבה אחרת, למרות שהן מופיעות על סדר היום.
לאה ורון: הסרנו אותן מסדר היום, שלחנו תיקון.
אופיר אקוניס: נדבר על שאר הנושאים שלגביהם ביקשנו, גברת רובינשטיין, שתעבירו לנו נוסחים, גם בנושא חברת החדשות, ואני מבין, אדוני השר, שאתה רוצה להציג היום את נושא הגנות הינוקא.
אופיר אקוניס: קודם כול, האם יש לכם לחדש לנו משהו?
אופיר אקוניס: אחר-כך נמשיך לסעיף 1, על מועד המעבר, ונתקדם.
נגה רובינשטיין: היינו שמחים להתחיל בקריאה ובדיון בסעיפים שהעברנו לגבי מועד המעבר, פרישֹת המחויבויות ונושא האפיקים שנדון בישיבה הקודמת.
אופיר אקוניס: שאלתי מה התקדמתם מבחינת נוסחים, למשל באשר לחברות החדשות.
נגה רובינשטיין: זה נמצא עדיין בתהליך של עבודה.
אופיר אקוניס: בקיצור, אין חדש.
התקשורת משה כחלון: אפגש השבוע עם מנכ"לית הטלוויזיה החינוכית.
התקשורת משה כחלון: יש עוד קצת עבודה.
אופיר אקוניס: כדאי שכולם יידעו.
התקשורת משה כחלון: אנחנו עושים את זה לאט ובטוח.
אופיר אקוניס: נעבור לנושא מועד המעבר.
אופיר אקוניס: עו"ד אתי בנדלר, רצית לומר משהו?
אתי בנדלר: מייד כשהם יציגו את התיקון המוצע.
אתי בנדלר: אנחנו מתחילים עם ההגדרה "מועד המעבר" בסעיף 1, בפסקה (4) בעמוד 1. כזכור, היועצת המשפטית של משרד התקשורת התבקשה להמציא לוועדה הצעת נוסח שבה יעוגנו העקרונות שביקשו בוועדה ושהצביעו עליהם.
אתי בנדלר: הנושא הראשון בהתאם לכך הוא ההגדרה "מועד המעבר".
טל רוזנפלד: "(3)	אחרי ההגדרת "יחידת שידור" יבוא:     "מועד המעבר" – יום ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012), או מועד מאוחר יותר שקבע השר בצו בהתאם להוראות סעיף 33ג;""
אתי בנדלר: סעיף 33ג רבתי מצוי בעמוד 7. אני מציעה שתציגי גם את זה ואז אעיר את הערתי.
טל רוזנפלד: סעיף 33ג – דחיית מועד המעבר     "השר רשאי, בהסכמת שר האוצר, ולא יאוחר מיום כ"ה באדר א' התשע"א (1 במרץ 2011), לדחות, בצו, את מועד המעבר למועד שלא יהיה מאוחר מיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013), אם ראה כי יש צורך בדחייה כאמור.
אתי בנדלר: הנוסח המוצע בשני הסעיפים הללו אכן תואם לעקרונות שהוועדה אישרה.
אתי בנדלר: דא עקא, כאשר עברתי על זה אתמול בלילה התעוררה שאלה בראשי, כדלקמן: לכאורה אם השר לא מודיע בהתאם לסעיף 33ג המוצע עד 1 במרץ 2011 על דחיית מועד המעבר הרי שמועד המעבר הוא 1 בינואר 2012.
אתי בנדלר: מועד המעבר הוא המועד שבו בעלי הזיכיונות יכולים לעבור לרישיונות, אבל הוא גם המועד שבו מתחרים חדשים בשוק יכולים לקבל רישיונות, כאשר כל מטרת החוק, להזכירכם, היא עידוד התחרות ואפשרות למתחרים חדשים להיכנס לתחום של הטלוויזיה המסחרית.
אתי בנדלר: אחד הסעיפים האחרים שאושרו כבר בוועדה, או שחלקו אושר בוועדה, קובע שבעל רישיון יהיה זכאי לכך ששידוריו יופצו במערך השידורים הקרקעי-ספרתי, הידוע כ-DTT.
אתי בנדלר: כידוע, המערך הזה, כפי שהוקם עד כה, מאפשר הפצה של 6 ערוצים בלבד, כאשר למעשה, כפי ששמענו בסקירה בישיבה האחרונה, המערך הזה תפוס כולו.
אתי בנדלר: אני מזכירה כיצד: שני ערוצי רשות השידור, ערוץ הכנסת, "רשת", "קשת" וחברת "ישראל 10" נותנים ביחד 6 ערוצים, ועוד נאמר שצריך לשמור מקום לערוץ היהודי, ככל שהוא יעלה לאוויר.
מנשה סמירה: יש 5 ערוצים והוא הערוץ השישי.
מנשה סמירה: "רשת" ו"קשת" כרגע זה אחד.
אתי בנדלר: כרגע זה אחד, אבל צריך לשמור להם מקום, כי החל ממועד המעבר הם יכולים כל אחד מהם לקבל רישיון ואז הם יהפכו להיות שניים.
אתי בנדלר: כך שבכל מקרה יש 6 ערוצים + אחד, או 5 ערוצים + שניים אפשריים.
אתי בנדלר: דהיינו, כדי שבעל רישיון חדש, ככל שיהיה כזה, יופץ במערך ה-DTT צריך להקים מערך הפצה חדשה, או לעבות את המערך, כפי שנאמר.
אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, ותקן אותי אם אני טועה, מר סמירה הודיע לוועדה שתהליך הקמת מערך חדש אמור להימשך כ-18 חודשים.
מנשה סמירה: בין 16-18 חודשים.
אתי בנדלר: דהיינו, אם נהיה אופטימיים מאוד והחוק לצורך העניין יתקבל בכנסת ויפורסם ברשומות במהלך חודש דצמבר 2010, דבר שאני מטילה בו ספק, אבל לצורך העניין נניח שכך יקרה, בכל מקרה לפני אמצע שנת 2012 לא ניתן יהיה להפיץ שידוריו של בעל רישיון חדש, אם יהיה כזה, שיקום ויבקש.
אתי בנדלר: דהיינו, נראה לי שעלול להיווצר מצב, אם מועד המעבר יישאר 1 בינואר 2012 ובעלי הזיכיונות הקיימים יבקשו לעבור לרישיונות הם יהיו היחידים שיופצו במערך ה-DTT, כאשר בעל רישיון חדש לא יוכל להיות מופץ ב-DTT, דבר שייתן להם יתרון מוּבְנֶה על פני מתחרה חדש.
אתי בנדלר: לכן אני סבורה שראוי לשקול אם יש להשאיר את התאריך הזה, 1 בינואר 2012, או שבכל מקרה צריך לקבוע שהוא יהיה במועד שמערך ההפצה ב-DTT יאפשר הפצת שידוריו של בעל רישיון חדש.
יוסי ורשבסקי: אני רוצה להאיר את תשומת לב הוועדה והגברת בנדלר.
יוסי ורשבסקי: כאשר ערוץ 10 קם הוא הופץ רק באמצעות הכבלים והלוויין ולא באוויר, בניגוד לערוץ 2, ועד היום כך אנו מופצים ונמצאים בנחיתות מול ערוץ 2, ובכל זאת הוא קם.
יוסי ורשבסקי: אני סבור שצריך לקבוע את מועד המעבר כפי שהוצע כאן, ב-1 בינואר 2012, ומי שירצה להתחרות – אינני יודע מה היקף החדירה היום של ה-DTT, הוא לא גדול מאוד – יוכל להתחרות בתנאים הרבה יותר טובים מאשר ערוץ 10 התחרה בשנים הקודמות ועד היום.
יוסי ורשבסקי: לא על כך, לפי דעתי, צריך לדחות את המהלך המהותי של הרישיונות.
אתי בנדלר: מר ורשבסקי, אני רוצה להזכיר לך שאתם טענתם לא פעם שייתכן שאחת הסיבות לנחיתות של ערוץ 10 היא שלא הופצתם כפי שהופצו שידורי "רשת" ו"קשת".
אתי בנדלר: אתה אומר: מכיוון שאנחנו התחלנו מנקודת נחיתות, אני רוצה להבטיח שגם למתחרה חדש תהיה נחיתות לעומתנו.
יוסי ורשבסקי: לא כך אני אומר.
יוסי ורשבסקי: אני אומר שכאשר קיבלנו את הזיכיון לקחנו בחשבון שאלו התנאים.
יוסי ורשבסקי: נכון שעד היום אנו טוענים שאנו בנחיתות מול ערוץ 2, אבל אלה התנאים ואיתם אנחנו מתחרים.
יוסי ורשבסקי: בעת תחרות, מי שירצה להתחרות, בפרק זמן מסוים השידור יופץ לא על-ידי ה-DTT.
יוסי ורשבסקי: אני סבור שזה לא דבר מהותי שצריך לפגוע בעניין הרישיונות.
נגה רובינשטיין: אני מבקשת להתייחס.
נגה רובינשטיין: מכיוון שאנחנו יכולים לשמוע הערכות על פרק הזמן שיידרש להקמת המערך הנוסף, ויכול שיהיה באותו סדר גודל של ההערכות ויכול שיהיה קצר יותר או ארוך יותר, שר התקשורת ביקש להסדיר סמכות לשר לקבוע אפשרות של הארכה, כלומר להשאיר את זה כאופציה.
נגה רובינשטיין: המטרה של כולנו אמורה להיות שב-1 בינואר 2012 יהיה מעבר לרישיונות.
נגה רובינשטיין: המניעה לא קיימת בשלב הזה.
נגה רובינשטיין: ייתכן שתיווצר מניעה, ולכן נותרת סמכות השר, כאשר בתוך תקופה קצרה הוא יצטרך לקבל החלטה בעניין הזה.
אתי בנדלר: אם את אומרת שסמכות השר תיהפך לסמכות חובה ככל שיתברר שעד למועד המעבר המוצע היום, דהיינו 1 בינואר 2012, לא תהיה אפשרות להפיץ שידוריו של בעל רישיון חדש אז אפשר ללכת לכיוון הזה, אבל לא זה מה שמוצע כאן.
התקשורת משה כחלון: אני לא מקבל את זה.
התקשורת משה כחלון: לדעתי הסעיף צריך להישאר כפי שהוא.
התקשורת משה כחלון: אני לא יודע אם עד אז יעלה כבר לאוויר הערוץ הערבי.
התקשורת משה כחלון: מר ניצן חן יכול להגיד לנו מה המצב.
נגה רובינשטיין: אנחנו לא יודעים כמה בקשות יהיו.
התקשורת משה כחלון: אי אפשר להסתמך רק על וְאִם, וְאִם, וְאִם.
התקשורת משה כחלון: אם לא, אז יתכבד מקבל הרישיון ויחכה חצי שנה ואז יעלה ל-DTT.
התקשורת משה כחלון: בצורה הזאת אי אפשר להתקדם.
רוברט טיבייב: עם האברכים אתם מתקדמים יפה מאוד.
התקשורת משה כחלון: אנחנו צריכים לדחות משהו בשביל מישהו שלא קיים בכלל, שאנחנו לא יודעים איפה הוא.
התקשורת משה כחלון: אם היית מדברת על "רשת" ו"קשת", בסדר, זה הגיוני, אבל "רשת" ו"קשת" כבר מכוסים.
אתי בנדלר: מי שמכוסה זה "רשת", "קשת" וערוץ 10 בלבד.
אתי בנדלר: זאת בדיוק הנקודה.
יוסי ורשבסקי: ערוץ 33 גם מכוסה.
התקשורת משה כחלון: עכשיו את רוצה שאנחנו נעכב את ההליך בגלל מישהו שאולי יבוא ואולי לא יבוא, למשל ערוץ ערבי, שאני לא יודע אם המכרז יתקדם ואם ייכנסו מתחרים.
התקשורת משה כחלון: יש יותר מדי דברים לא ברורים.
אתי בנדלר: אני מדברת על בעל רישיון חדש, אדוני השר.
התקשורת משה כחלון: אבל השישי, לצורך העניין, הוא הערוץ הערבי, שעדיין לא קיים.
התקשורת משה כחלון: הלוואי ויבוא, אנחנו רוצים שיבוא, אבל אנחנו לא רואים אותו.
התקשורת משה כחלון: כבר 3 פעמים זה נכשל ואינני יודע מה יקרה בפעם הרביעית.
התקשורת משה כחלון: לכן יש איזו אופציה.
התקשורת משה כחלון: לא הכול חסום.
התקשורת משה כחלון: פרט לכך, הרשות השנייה עובדת על הפרישֹה של ההרחבה.
התקשורת משה כחלון: אנחנו מטפלים בזה וגם דואגים למימון לטובת העניין הזה, וזה יהיה.
התקשורת משה כחלון: אי אפשר לעכב.
מנשה סמירה: ההסדר המוצע על-ידי משרד התקשורת בהצעת החוק כן נותן מענה, כי יש אפשרות.
מנשה סמירה: השר אמר בישיבה הקודמת שזה יהיה בהתייעצות גם לגבי היכולת הטכנית של הקמת המערך.
מנשה סמירה: המענה ניתן.
מנשה סמירה: יש אפשרות לדחות עד 1 בינואר 2013 אם יהיה צורך.
מנשה סמירה: כלומר, ההסדר נותן לזה מענה, ובלבד כמובן שיובאו בחשבון השיקולים הטכניים של הקמת המערכת, ונדמה לי שזה מופיע, יש התייעצות אתנו בעניין הזה.
נגה רובינשטיין: כרגע אין התייעצות.
נגה רובינשטיין: אנחנו מוכנים להוסיף התייעצות.
אתי בנדלר: אין התייעצות, וגם ההחלטה צריכה להתקבל עד 1 במרץ 2011.
אתי בנדלר: השאלה אם עד 1 במרץ 2011 בכל מקרה יהיה ברור מתי תהיה כבר מערכת נוספת שתוכל לפעול.
התקשורת משה כחלון: איפה בעל הרישיון?
התקשורת משה כחלון: ראית אותו?
אתי בנדלר: אדוני השר הצהיר יותר מאשר פעם אחת שמטרתה העיקרית של הצעת החוק הזאת לעודד תחרות, לפתוח את השוק, לפתוח את התנאים כך שניתן יהיה לתת רישיון לבעל רישיון חדש, לעודד את העניין.
התקשורת משה כחלון: אני אומר לך כחסיד גדול של תחרות, אני מוכן להמתין לבעל הרישיון הרביעי חצי שנה.
התקשורת משה כחלון: אם הוא יתעכב חצי שנה בגלל ה-DTT, אני מוכן לשאת את זה.
יוסי ורשבסקי: הוא לא יתעכב.
התקשורת משה כחלון: נניח שהוא יתעכב, במקרה הגרוע.
יוסי ורשבסקי: זה פלפול תלמודי.
אתי בנדלר: לכבוד לי אם אני מצליחה לפלפל פלפול תלמודי ...
נגה רובינשטיין: זה יימצא במסגרת השיקולים של השר.
ניצן חן: מה שנדחה משבוע שעבר זה הניואנס לגבי הערוץ הערבי המסחרי, שאחרי שיעלה יישאר בפיקוח של הכבלים והלוויין.
נגה רובינשטיין: עוד לא הגענו לזה.
רני בלייר: זה לא ערוץ ערבי אלא הוא מוגדר כערוץ בשפה הערבית.
אופיר אקוניס: ההערה של מר ניצן חן לא נדונה כרגע.
אופיר אקוניס: אני מבקש שתחזרי על הנוסח לגבי מועד המעבר.
אתי בנדלר: הנוסח הוא כפי שהוצע על-ידי משרד התקשורת.
אופיר אקוניס: עם המועדים שנקבעו ועם הסמכויות שניתנו לאישור שר התקשורת בהתייעצות עם שר האוצר.
נגה רובינשטיין: אנחנו מוכנים להוסיף התייעצות עם מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.
נגה רובינשטיין: היינו מעוניינים עכשיו לקרוא ברצף את כל השינויים שנוגעים להוראות מועד המעבר, גם אם זה לא הסדר הכרונולוגי אבל זה הסדר המהותי.
נגה רובינשטיין: יש עוד שני סעיפים כאלה.
אתי בנדלר: מזכיר לי עו"ר ניר ימין, אני מביאה לתשומת לב הוועדה, שלסעיף על פקיעת מועד המעבר יש הסתייגות של חבר הכנסת נחמן שי, שהציע שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה.
התקשורת משה כחלון: ממתי דנים בהסתייגות של אדם שאיננו?
אופיר אקוניס: לא דנים.
התקשורת משה כחלון: למה העליתם את זה?
אתי בנדלר: הזכרתי שהוגשה הסתייגות.
התקשורת משה כחלון: יש הסתייגות של חבר כנסת שלא נוכח כאן, אז לא דנים בה.
טל רוזנפלד: בעמוד 19, בסעיף 30, יש תיקון לסעיף 51ב רבתי שכבר אושר בוועדה, אבל בשל שינוי מועד המעבר וגם בשל התמשכות הליכי החקיקה יש כאן סיפה שכבר לא נדרשת.
טל רוזנפלד: סעיף 30(3) קבע: "(ב1) הרשות תפיץ, לפי בקשה של משדר הערוץ הייעודי בשפה הערבית, את שידורי הטלוויזיה של משדר כאמור ...".
אופיר אקוניס: אני מבקש שלא תקראי את זה.
אופיר אקוניס: על הסעיף הזה הוגשה רביזיה של חבר הכנסת אילטוב, שלא נמצא כאן כעת ולכן לא נוכל לדון בו.
אופיר אקוניס: הייתי מוכן לדון בזה, אבל הנהלת הקואליציה הגיעה להסכמות עם האופוזיציה, אז אני ממלא את בקשת הקואליציה לגבי הערוץ הערבי והערוץ הרוסי והתוספות או ההורדות, וחבל שכך.
אופיר אקוניס: כל מה שקשור בזה יידון בוועדה כאשר נעלה מחדש על סדר היום את בקשתו של חבר הכנסת אילטוב לרביזיה בעניין הוספת ערוץ ייעודי בשפה הרוסית למערך השידורים הדיגיטלי (ה-DTT).
אופיר אקוניס: זאת בקשת חבר הכנסת אילטוב, יושב-ראש סיעת "ישראל ביתנו".
טל רוזנפלד: יש תיקון נוסף שנובע משינוי מועד המעבר, אבל הוא בהוראות המעבר שהוועדה טרם אישרה ועוד לא קראה.
טל רוזנפלד: השאלה אם אתם רוצים לדון בזה עכשיו.
אתי בנדלר: אין טעם.
נגה רובינשטיין: בסדר.
נגה רובינשטיין: אז זה מה שנוגע למועד המעבר.
אתי בנדלר: הוועדה מצביעה כעת על ההגדרה "מועד המעבר" בסעיף 1, ועל סעיף 33ג, במסגרת סעיף 12 להצעת החוק, כפי שהוצע על-ידי משרד התקשורת, עם תוספת: "השר רשאי, בהסכמת שר האוצר ולאחר שנועץ במועצה".
אופיר אקוניס: לפני שאנו מעמידים להצבעה, האם יש הערות נוספות?
אופיר אקוניס: לאחר ההצבעה זה יהיה כבר מאוחר.
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד הגדרת "מועד המעבר" בסעיף 1 להצעת החוק וסעיף 33ג לחוק העיקרי (סעיף 14 להצעת החוק) בתיקונים שהוקראו – 3 נגד – אין נמנעים – אין הסעיפים נתקבלו.
אופיר אקוניס: הסעיפים נתקבלו.
אופיר אקוניס: אדוני השר, ביקשת להציג כאן את נושא הגנת הינוקא.
נגה רובינשטיין: נתחיל אולי מהקצאת האפיקים ואז נעבור להגנות ינוקא.
אופיר אקוניס: מה יש לכם לחדש בהקצאת האפיקים?
נגה רובינשטיין: העברנו נוסח ואנחנו מבקשים לעבור עליו.
נגה רובינשטיין: יש שתי הצעות שאנחנו מעלים לוועדה.
נגה רובינשטיין: זה סעיף שאושר בשבוע שעבר, אך הוספנו בו את העקרונות הנוספים שהוועדה קיבלה.
טל רוזנפלד: בעמוד 42, תיקון חוק התקשורת (בזק ושידורים), בפסקה (2), הוספת סעיף 6כא1.
אופיר אקוניס: תסבירו לטובת כל הנוכחים שקוראים את הנוסחים שלכם את כל הצבעים, השינויים, המחיקות וכן הלאה.
טל רוזנפלד: אם רוצים הבהרה על הצבעים, מה שמודגש בצבע תכלת זה דברים ששינינו בעקבות ההחלטות העקרוניות של הוועדה.
טל רוזנפלד: מה שמודגש בצבע אפור זה תיקונים שכאשר סרקנו שוב את הצעת החוק חשבנו שנכון לתקן אותם.
טל רוזנפלד: בסעיף קטן (ב) הצענו שתי חלופות מכיוון שנדרשה לנו הבהרה של הוועדה האם התקופה שהיא מתכוונת שיהיו מגבלות על השימוש באפיקים 10 ו-22 מוגבלת בזמן או לא מוגבלת בזמן.
אתי בנדלר: לפני שאת עוברת לסעיף קטן (ב), אני מזכירה שבפסקה (2) של סעיף קטן (א) יש נוסח אחר שאושר על-ידי הוועדה.
ניצן חן: אדוני היושב-ראש, יש לי הערה קטנה.
ניצן חן: אני סבור שזה טעות קולמוס או טעות טכנית.
ניצן חן: בפירוט של כל סוגי הערוצים חסר כאן גם "בעל רישיון מיוחד".
ניצן חן: אם מזכירים שיש סמכות לשר ולמועצה לקבוע אופציה של ערוץ ייעודי, שידורי טלוויזיה broadcast וכולי, מן הנכון להזכיר גם "בעל רישיון מיוחד".
נגה רובינשטיין: אזכיר שעל הסעיף הזה הוועדה הצביעה כבר.
נגה רובינשטיין: השאלה על "בעל רישיון מיוחד" עלתה כבר בדיונים הקודמים במסגרת הצעה של משרד האוצר.
אופיר אקוניס: יש על כך גם רביזיה של חבר הכנסת פלסנר.
נגה רובינשטיין: לבקשתכם, אגב, הנושא לא נכנס.
נגה רובינשטיין: אנו סבורים שבמילא יש סמכות טבועה למועצה בהקצאות.
נגה רובינשטיין: כאן יש הסדר ייחודי יותר.
נגה רובינשטיין: אני לא מציעה לפתוח לדיון סעיף שהוועדה הצביעה עליו כבר.
דב אברמוביץ: אם יש רביזיה והוועדה תדון בזה במסגרת הרביזיה, בסדר, אז נתקדם עכשיו.
דב אברמוביץ: יש עיוות בהסדר, מכיוון שבהסדר המקביל שמופיע ביחס למפיק ערוץ עצמאי בלוויין, שהוא בדיוק כמו בעל רישיון מיוחד לשידורי כבלים, יש לשר סמכות לקבוע גם את מקום האפיק.