GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: אני מבקש שתקריאי את הנוסח ואז נשאל אם יש הערות.
חוה ראובני: מקריאה מהחוק: "תקנות התעבורה (שינוי התוספת החמישית לפקודה), התשע"א-2010.
חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיף 41 לפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: ;שינוי התוספת החמישית בתוספת החמישית לפקודה, בפרט 5, בטור "הגוף לו יימסר המידע" – אחרי "מי שבידו זכיון בר תוקף להפעלת נתיב מהיר לפי חוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000" יבוא "ומי שמפעיל מטעמו את הנתיב המהיר, שאושר בידי הרשות הממונה כהגדרתה בחוק האמור"; אחרי "או מי שבידו זכיון בר תוקף להפעלת כביש אגרה לפי חוקי כבישי אגרה (מנהרות הכרמל), תשנ"ה-1995" יבוא "ומי שמפעיל מטעמו את כביש האגרה, שאושר בידי הרשות הממונה כהגדרתה בחוק האמור".
ניר ימין: ברצוני לשאול לגבי כביש 6.
ניר ימין: מי שמפעיל מטעם כביש 6 לא צריך להיות מאושר בידי הרשות הממונה?
ניר ימין: לפי הנוסח של התוספת החמישית כרגע לא.
ניר ימין: השאלה אם לא כדאי ליצור התאמה ולכתוב גם שם.
חוה ראובני: אני לא יכולה להתחייב לזה כי אני לא יודעת את המעטפת של ההסדרים בתהליך שהוא עבר.
חוה ראובני: הוא הרי כבר מאושר, הוא כבר פועל10 שנים.
חוה ראובני: אני לא יודעת לדרוש ממנו רטרואקטיבית אישורים של הרשות הממונה ואני לא בדקתי אפילו אם יש לרשות הממונה סמכות לאשר את זה.
חוה ראובני: לכן אני חוששת מלחתום בלנקו מראש על עוד איזה אישור למשהו שכבר מתקיים שנים.
יערה למברגר: אני לא יודע מה נעשה בשנת 2001 כשהוסף המפעיל לגבי כביש 6.
יערה למברגר: כיום אנחנו חשבנו שנכון להוסיף התייחסות לאישור על-ידי הרשות הממונה כי כך זה מראה איזו בקרה מי המפעיל מטעם הזכיין.
יערה למברגר: כיוון שמדובר פה בהעברת מידע ויש פה את הרגישות המיוחדת - - -
ניר ימין: החלטתם להתייחס לזכיינים החדשים.
יערה למברגר: זה הנושא שהיה עכשיו על שולחננו.
יערה למברגר: אמרנו שלגבי התוספת הזאת, אנחנו לא בדיוק יודעים מה היה בעבר, אבל כיום אנחנו חושבים שזה חלק מהותי ממכלול ההסדר שזה חשוב לשם האיזון והבקרה על המפעיל מטעם הזכיין.
ניר ימין: אדוני, בהמשך להערתה של מנהלת הוועדה, ברור שכרגע, בכל הנוגע לגבי הנתיב המהיר, זה יחול בין בן-גוריון לקיבוץ גלויות.
ניר ימין: זה הנתיב המהיר, הוא נמצא בתוספת של תקנות נתיבים מהירים.
יצחק וקנין: ירושלים נמחק.
ניר ימין: הוא לא נמחק, הוא פשוט לא נמצא שם.
ניר ימין: אם ירצו להחיל את זה על כל נתיב אחר, לרבות ירושלים, יצטרכו להביא תיקון לתקנות נתיבים מהירים.
יצחק וקנין: עו"ד עמית ברגמן, הבנתי שלך יש הערה לגבי הרכב הדו-גלגלי.
ניר ברגמן: ההערה שלי לא נוגעת לנושא של מסירת נתונים.
ניר ברגמן: היא נוגעת למנוי ומנהרות הכרמל.
ניר ברגמן: עכשיו הבנתי למה לא היינו שותפים לתהליך החקיקה של התקנות האלה בגלל שזה היה במסגרת חוק ההסדרים ולכן המילה אופנוע לא הוזכרה שם.
ניר ברגמן: כתוצאה מזה אופנועים לא יכולים לרכוש מנוי במנהרות הכרמל.
ניר ברגמן: זאת אפליה על בסיס סוג הרכב.
ניר ברגמן: זאת אומרת, שנצטרך תמיד לעצור, קיץ וחורף, יום וליל, לפשפש במעילים ולהוציא מעות ולשלם ולקבל עודף.
ניר ברגמן: בקיצור, זאת טרחה איומה.
ניר ברגמן: רציתי לבקש מהוועדה הנכבדה ומנציגי הנהלת המנהרות, שלא לאפשר את זה.
ניר ברגמן: לתקן את הדבר באופן מיידי עוד לפני פתיחת המנהרה לציבור.
יצחק וקנין: יש איזה הסבר הגיוני לכך שהם לא נמצאים בתוך ההסדר הזה?
לאה ורון: מר גיימן, שוחחנו בנושא הזה ואמרת שאתם בודקים ואתם לקראת פיתרון.
שמעון גיימן: אנחנו גם בקשר גם עמית ושוחחנו איתו ואמרנו שנציג בפניהם את הפיתרון לכשימצא.
יצחק וקנין: זאת בעיה טכנית?
שמעון גיימן: בוודאי, זאת בעיה טכנית.
יצחק וקנין: מה ההבדל בין רכב דו-גלגלי לבין רכב שנוסע על 4 גלגלים?
שמעון גיימן: המיקום של לוחית הרישוי והמיקום של המצלמות.
שמעון גיימן: בכביש 6 המצלמות מצלמות לאחור.
שמעון גיימן: ברוב המקרים לאופנוע יש לוחות רישוי רק מאחור ואז בכביש 6 אין שום בעיה לצלם את הלוחית.
שמעון גיימן: הפרויקט שלנו, להבדיל מכביש 6, הוא פרויקט של שערי אגרה.
שמעון גיימן: בבחירה הטכנולוגית שנאלצנו לעשות, האם להתקין מצלמות מקדימה או מאחור, מטעמים טכנולוגיים גרידא בחרנו בצילום מקדימה, כי הצילום הרבה יותר ברור, הרבה יותר פשוט והרבה יותר קל לפענוח.
שמעון גיימן: אין השתקפויות, אין סינוור ויש הרבה פחות לכלוך.
שמעון גיימן: כך אנחנו נותנים מענה שירותי הרבה יותר טוב לציבור המשתמשים.
שמעון גיימן: המענה הזה מתאים לרוב המוחלט של כלי הרכב במדינה.
שמעון גיימן: עמית צודק, במצב כיום אנחנו לא יכולים לרשום אופנוענים כמנויים.
שמעון גיימן: אני חייב לציין שאני כאופנוען בעצמי, הטרחה הנדרשת לרוכב האופנוע היא טרחה מאוד נמוכה.
שמעון גיימן: הוא אמנם עוצר - - -
יצחק וקנין: אני לא מקבל את מה שאתה אומר.
יצחק וקנין: איזו תשובה זאת?
יצחק וקנין: אתה מפלה פה ציבור מסוים בצורה שלא מובנת לי.
יצחק וקנין: אני לא יודע איך זה עבר פה כך, או שזה לא עלה.
עמית ברגמן: זה לא עלה.
יצחק וקנין: אם זה לא עלה, זאת בעיה.
יצחק וקנין: איפה הייתם?
חוה ראובני: זה לא היה קשור לחקיקה בכלל לכן זה לא עלה פה.
חוה ראובני: איפה ממוקמות המצלמות זה לא - - -
יצחק וקנין: סליחה, גם זאת לא תשובה.
שמעון גיימן: אם יורשה לי להמשיך, הסוף הוא סוף טוב.
שמעון גיימן: נציג המועדון פנה אלינו במכתב לפני חודש בערך.
שמעון גיימן: דיברנו איתו מספר פעמים בעל-פה.
שמעון גיימן: אנחנו נרתמנו למצוא את הבעיה.
שמעון גיימן: הבעיה אכן קיימת ואמיתית.
שמעון גיימן: אנחנו עושים את כל המאמצים האפשריים.
שמעון גיימן: הפיתרון הוא מורכב טכנולוגית.
שמעון גיימן: הפיתרון יכול להיות או על-ידי סוג של התקנת מצלמות נוספות או על-ידי שימוש בתג אלקטרוני, פסקל, כמו בכביש 6.
שמעון גיימן: אנחנו קרובים לאפיון של חלופה מסוימת, אבל החלופה הזאת טרם אופיינה סופית.
שמעון גיימן: אנחנו מאמינים שתוך שבוע עד עשרה ימים נוכל להציג לאופנוענים חלופה שתאפשר להם להירשם כמנויים.
שמעון גיימן: אני רוצה להזכיר שאין הבדל במחיר בין מנויים לבין כאלה שלא מנויים.
יצחק וקנין: זאת לא הבעיה.
שמעון גיימן: אני מסכים עם כבודו.
יצחק וקנין: הוא בכלל לא העלה את העניין של המחיר.
עמית ברגמן: לא, יש לי גם בעיה בנושא הזה.
יצחק וקנין: בגלל שזה רכב על שני גלגלים אתה רוצה לשלם פחות?
עמית ברגמן: אני עושה כך בכל הארץ.
יצחק וקנין: מה הנוהל בכביש 6?
עמית ברגמן: משלמים חצי.
שמעון גיימן: זה סוף דבריי בקטע הזה, שעוד לפני פתיחת המנהרות, אנחנו נכנס כנס של אופנוענים, נציב בפניהם את הפיתרון שלנו.
שמעון גיימן: אנחנו גם נזמין את עמית אלינו לפני ונסביר לו מה הפיתרון.
שמעון גיימן: אנחנו מאוד בכיוון של מה שעמית אמר.
שמעון גיימן: הטענה נכונה ואנחנו צריכים להתמודד איתה במלוא הרצינות.
שמעון גיימן: מדובר פה בהשקעה של בין מאות אלפי שקלים לבין מיליונים אבל אנחנו לא נרתעים מההשקעה הזאת.
שמעון גיימן: זה לגבי הנושא של האופנועים.
עמית ברגמן: בעניין עלות המנוי, ביקשתי מהנהלת המנהרות לאפשר לנו הנחה כפי שזה קיים היום בכביש 6 וגם בנתיב המהיר שנכנס לתל-אביב, על בסיס זה שאנחנו תופסים פחות נפח, יותר יעילים, גורמים לפחות בלאי ומסיעים פחות אנשים.
עמית ברגמן: בעניין הזה אני צריך כנראה לפנות למשרד התחבורה ולראות איך אפשר לפתוח את החוזה כדי לאפשר שם עוד איזה סיווג של אופנועים.
עמית ברגמן: אם נצטרך את הוועדה נבוא לפה שוב.
יצחק וקנין: בכל מקרה, אני פונה אליך ואני מבקש שעד לסוף חודש דצמבר תניחו בפני הוועדה מכתב שמסדיר את כל הנושא האופנועים.
יצחק וקנין: אני מקווה שזה יהיה בכתב ושזה ייגמר עד אז.
יצחק וקנין: שלא תמרחו את זה בזה שהיום אנחנו מאשרים את הכול.
יצחק וקנין: אני ממש מבקש את זה, אני חושב שזאת טעות לא לאפשר לציבור הזה את אותן אפשרויות שיש לציבור אחר.
יצחק וקנין: כולל התיקון שהצעת?
ניר ימין: לא, הם התייחסו לזה בעל-פה אבל זה לא במסגרת הנושאים שלנו.
יצחק וקנין: מי בעד התיקון כפי שהוצע, כפי שהוקרא?
יצחק וקנין: התיקון אושר.
יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה (הצעת חוק הטיס), התש"ע-2010.
יצחק וקנין: אני רוצה לפתוח את הישיבה הזאת בנושא שהועלה בעבר וביקשנו להביא אותו לדיון בתחילת אחת הישיבות שלנו – שירותי רישוי לציבור ברשות שדות התעופה.
יצחק וקנין: אמרנו שאחד האנשים מרת"א יציג את זה.
יצחק וקנין: הבנתי שזה יהיה גדי רגב.
יצחק וקנין: אני אאפשר לכם להציג את הנושא הזה רבע שעה עכשיו ונמשיך בחוק הטיס.
גדי רגב: בוקר טוב, אדוני.
גדי רגב: אני חושב שנצטרך פחות זמן.
גדי רגב: בדיון בוועדה ביום 13 ביולי 2010 התבקשה רת"א על-ידי הוועדה לעדכן בכתב לגבי מימוש תוכניות מחשוב של שירותי הרישוי של רת"א.
גדי רגב: באותו דיון עלו שאלות לגבי שני תחומים עיקריים: האחד הוא יכולת תשלום אגרות של רת"א דרך האינטרנט, והסוגיה השנייה עלתה היא הצורך במתן הודעות מוקדמות על סיום תוקף רישיונות או מסמכים דומים.
גדי רגב: אנחנו עדכנו באותו מועד שמתבצעת פעילות, והתבקשנו על-ידי הוועדה להעביר עדכון נוסף בכתב, ואכן הנייר הזה יצא אליכם באוקטובר 2010 והגיע אליכם.
גדי רגב: רת"א פעלה בכיוונים שאני תכף אפרט תחת מספר מגבלות: ראשית מדובר באוכלוסיית עובדי טיס שהיא יחסית קטנה.
גדי רגב: מדובר במגוון גדול מאוד של סוגי רישיונות, ובתוך כל רישיון מדובר בסוגי הגדרים רבים.
גדי רגב: יש שונות רבה בסוגי הבדיקות הרפואיות הנדרשות, יש צורך ברענונים תקופתיים לחלק מהאוכלוסיות ולחלק לא.
גדי רגב: ברת"א יש כ-150 אגרות שונות.
גדי רגב: כל הסלט הזה של ההערות מביא לזה שפרויקט המחשוב של שירותי הרישוי של רת"א שעשינו הוא יחסית מורכב.
גדי רגב: הוא מתנהל זה כ-3/4 שנה, השקענו בו מתקציבי רת"א לא מעט כסף, והוא כולל את השלבים הבאים: בשלב הראשון במקום תשלום ידני כפי שמתבצע עד היום ומחייב את הבן אדם לבוא לרת"א, לקבל מרת"א את האגרה ולשלם אותה פיזית ולהחזיר אותה פיזית, ניתן יהיה לקבל מרת"א או בעל-פה או בטלפון או במייל מספר שובר ומספר זיהוי.
גדי רגב: באמצעות אותם מספרים הוא יוכל לפנות ולשלם את האגרה דרך האינטרנט, הוא לא יצטרך לבוא לרת"א, הוא לא יצטרך לפנות, חוץ מאותה פנייה שהזכרתי.
גדי רגב: כל זה דרך אתר רת"א באמצעות כרטיס אשראי.
גדי רגב: הפרויקט הזה מורכב מאוד מכיוון שיש בו המון ממשקים: יש פה ממשק למערכת שנקראת "מרכבה" ויש פה ממשק ל"ממשל זמין".
גדי רגב: הוא צפוי להסתיים בסוף נובמבר השנה, קרי בעוד כשלושה שבועות.
גדי רגב: אנחנו נעשה עליו את הטסטים, והתכנון הוא ש-1 בינואר המערכת תהיה פתוחה לציבור.
גדי רגב: אנחנו נפרסם על זה הודעות באתר האינטרנט של רת"א.
גדי רגב: שלב שני שנעשה פחות או יותר במקביל הוא שרת"א תשלח התראות ביוזמתה לעובדי טיס שרישיונותיהם קצובים בזמן.
גדי רגב: ההתראה תינתן לאוכלוסיות הבאות: מדריכי טיס, טכנאי בדק ובעלי תעודות רפואיות.
גדי רגב: אלה בלבד, כי לגבי כל האחרים יש לנו בעיה לממש את זה כי הם לא קצובים בזמן, כמובן.
גדי רגב: ההתראות האלה יישלחו בדואר, יכללו שובר תשלום שאותו ניתן יהיה לשלם גם באינטרנט וגם פיזית.
גדי רגב: בנוסף לכך, יצאו התראות לכאלה שרישיונם פקע באותן קבוצות לאחר חודשיים ממועד הפקיעה.
גדי רגב: ייתכן שנעשה עוד צעד ובתוך שנה נשלח עוד הודעה.
גדי רגב: דרך זה כיסינו את העניין הזה.
גדי רגב: המערכת תתחיל לפעול גם היא בסוף השנה הנוכחית.
גדי רגב: יש שלב שלישי שאנחנו שוקלים, עוד לא החלטנו לגביו, שבעצם כל עובד טיס יוכל בצורה עצמאית, אפילו בלי לקבל את אותו מספר reference מרת"א למצוא את האגרה באתר ולשלם אותה דרך האינטרנט, ובזה לממש את העניין.
גדי רגב: אנחנו קצת מהססים מפני שיש פה הרבה סוגי אגרות.
גדי רגב: אנחנו לא החלטנו לגבי השלב הזה, אבל בכל מקרה, אם זה יבוצע, זה יבוצע ב-2011.
גדי רגב: לסיכום, השקענו בפרויקט הזה הרבה מאוד מאמצים, זמן וכסף; ולא רק אנחנו, אלא גם אגף מערכות מחשוב של משרד התחבורה.
גדי רגב: לדעתנו, לרישוי בתעופה יש מאפיינים ספציפיים שלא מאפיינים יישום אוטומטי שיש גם בענפים או בתחומים אחרים, ולכן הלכנו בדרך הספציפית הזאת.
גדי רגב: אנחנו מקווים שנעמוד בזמנים כי זאת מערכת מאוד לחוצה, אבל כיוון שאנחנו בסוף הזמנים נראים ריאליים ומתאימים.
גדי רגב: אנחנו מקווים שזה יביא לשיפור ניכר בשירות שלנו לציבור ונחכה לתגובות.
גדי רגב: יגיעו תגובות – נמשיך, נעשה מקצה שיפורים, נשפר, ונביא לעוד דברים.
גדי רגב: השירות עצמו יפורסם באתר האינטרנט שבועיים מראש, ונשמח לקבל הערות.
גדי רגב: תודה.
יצחק וקנין: יש למישהו סביב השולחן פה הערה?
עמרי אבני: בוקר טוב.
עמרי אבני: רק שאלה קטנה: אמרתם פה שהקבוצה שנמנית עם אלה שיקבלו את ההתראות על פקיעת הרישיון ובעלי תעודות רפואיות – אתה יכול להיות יותר ספציפי ולומר מה זה "בעלי תעודות רפואיות"?
גדי רגב: כל עובדי הטיס שמחויבים בתעודה רפואית יקבלו את ההתראה הזאת, על-פי מקצועם, כי התוקף, כידוע לך משתנה בתלות בזאת.
יצחק וקנין: בבקשה, גברתי.
רינה פאר: מאחר שהחוק משית אחריות גם על המעביד אנחנו מבקשים שההתראה תישלח גם אל המעבידים.
יצחק וקנין: זה דבר חדש.
יצחק וקנין: לא שמעתי על זה.
יצחק וקנין: זה כמו שאם אני אהיה נהג משאית בחברת משאיות יצטרכו לשלוח את רישיון הנהיגה שלי גם אליהם.
רינה פאר: אבל החוק משית פה קנסות כבדים על המעבידים.
לאה ורון: אבל זאת אחריות של הבן אדם עצמו כמו ברישיון עריכת הדין שלך.
לאה ורון: את מקבלת את זה, את מאריכה, ואת נותנת למעביד שישלם לך.
לאה ורון: או שהוא משלם מלכתחילה, אני לא יודעת איך זה אצלכם.
רינה פאר: זה נכון, אבל החוק מטיל במקרה הזה אחריות למשל בענייני פיקוח טיסה על רשות שדות התעופה או על  מנהל יחידת - - -
לאה ורון: איך את מצפה מהם לדעת מי המעביד שלך?
רננה שחר: לגבי פקחי טיסה זה קל.
לאה ורון: אבל איך את מצפה מהם לדעת לגבי כל האוכלוסייה שלהם מי המעביד שלך?
רינה פאר: החוק מצפה מהם.
לאה ורון: החוק מצפה מהם לדעת מי המעביד לגבי כל אחד ואחד?
יצחק וקנין: אני לא חושב.
רננה שחר: קודם כול, נכון מה שאומרת עורכת הדין פאר שמעבידים של עובדי טיס אסור להציב עובדי טיס לתפקידם אם הם לא כשירים.
רננה שחר: זה קבוע בסעיף 10 להצעת החוק.
רננה שחר: יש על כך עונשין ועיצומים כספיים.
רננה שחר: לדעתי, זאת לא מערכת מחשובית מסובכת לרשות שדות התעופה לעשות לעצמה את המעקבים שלה משום שהתקופות הן ידועות ובתקנות כל אחד יודע תוך כמה זמן יש לפקח הטיסה הוא צריך ללכת לבדיקות רפואיות, וזה לא דבר מסובך.
רננה שחר: באמת פקחי טיסה זה דבר מיוחד כי כולם מועסקים על-ידי רשת לעומת אנשי צוות אוויר שיכולים להיות מועסקים בכל מיני חברות, אנחנו לא חייבים לדעת באיזו חברה הם מועסקים, יש כאלה שלא מועסקים בכלל, הם אנשים פרטיים.
רננה שחר: לכן המצב שונה.
רננה שחר: אפשר לבחון מה אפשר לעשות.
רננה שחר: נכון או לא?
גדי רגב: לבחון אני מוכן.
גדי רגב: אני לא חושב שנכון לתקוע את המערכת הזאת, וצריך לצאת לדרך.
גדי רגב: אני מוכן במקביל לבדוק את זה.
גדי רגב: צריך גם לראות את האחריות שמוטלת על רת"א אם טייס או איש צוות עובר מחברה לחברה, להמשיך לרוץ אחריו.
גדי רגב: מה גם שהיום גם ללא כל המערכת הזאת כל המערכות הגדולות יודעות לטפל בזה.
גדי רגב: כלומר גם היום רשת יודעת לטפל באותם דברים שנעשים.
גדי רגב: אז פה אנחנו מוסיפים עוד שירות, זה לא שאנחנו גורעים שירות.
גדי רגב: אנחנו נבדוק טכנית את המשמעות הזאת של היידוע, אבל אני מבקש לא לחייב אותנו מידית.
יצחק וקנין: אנחנו לא מחייבים אתכם בכלום.
רינה פאר: הרשות מודה לכם על הנכונות לבדוק את זה.
יצחק וקנין: יש עוד הערות, רבותיי?
יצחק וקנין: אני מודה על המהלך שאתם עושים, הוא חשוב מאוד.
יצחק וקנין: במיוחד שהאוכלוסייה שמדובר עליה היא אוכלוסייה שאין לה בעיה להיכנס לאינטרנט.
יצחק וקנין: זה לא אותו ציבור שצריך תעודת זהות, והוא לא כל כך מתמצא או שאין לו אינטרנט בבית.
יצחק וקנין: מדובר פה על אוכלוסייה מסוג אחר שיש לה כל האמצעים והאפשרויות להיכנס לאתרים ולבדוק.
יצחק וקנין: הדבר הזה חשוב מאוד, וטוב שאתם עושים את זה.
יצחק וקנין: אנחנו נתחיל בחוק הטיס.
יצחק וקנין: היינו בסעיף 136.
יצחק וקנין: יש עדכונים?
רננה שחר: יש שתי פסקאות בסעיף 128: סעיפים 18 ו-18(א) שלא אישרת בדיון הקודם.
רננה שחר: לא הצבענו על 18 ועל 18(א), אדוני.
איתי עצמון: מכיוון שהסעיפים המהותיים לא אושרו.
יצחק וקנין: אני רושם לי על מה לא הצבעתי – גם על 18(א) לא הצבענו.
רננה שחר: סעיפים 18 ו-18(א) קובעים הטלת עיצום כספי בשיעור 50% מהסכום הבסיסי על הפרת כללי טיסה ועל הפרת כללי תעבורה אווירית שהם בעצם הראי לכללי הטיסה.
רננה שחר: כללי הטיסה הם כמו כללי התעבורה – בשמים: באיזה גובה לטוס, באיזו מהירות לטוס, באיזו קרבה לטוס, מה קורה כששני מטוסים מתקרבים זה לזה, מי צריך לפנות דרך ובאיזה כיוון, איך עוקפים בשמים – ממש כמו כללי תעבורה.
יצחק וקנין: הבעיה היא שאין פס לבן.
רננה שחר: נכון, אין פס לבן.
רננה שחר: לכן הם בעלי אופי שונה מהבחינה הזאת.
רננה שחר: הוזכרו פה גם כללי מניעת התנגשויות בים, אמנת הקולרידג' שקובעת את כללי התעבורה בים.
רננה שחר: גם בים אין פסים לבנים, לא צובעים על הגלים, אבל אנשי המקצוע יודעים לתמרן את הכלים.
רננה שחר: היו פה הערות מה קורה כאשר הופרו הכללים בשל טעות – בשל טעות בתום לב, בשל טעות בהיסחר הדעת.
רננה שחר: אנחנו השבנו שצריך לאשר את העיצומים הכספיים, שיכול להיות שנמצא דרך להתייחס לנושא של טעויות שאינן מסכנות את הבטיחות בתקנות ההפחתה.
רננה שחר: אנחנו צריכים לדון על זה, זה לא משהו שקיים היום בתקנות ההפחתה?
יצחק וקנין: אז אולי נשאיר את הסעיף בינתיים, כפי שהוא, לא מוצבע?
רננה שחר: אנחנו חושבים שצריך לאשר אותו, אדוני.
יצחק וקנין: אם אתם עצמכם אומרים שאתם בוחנים- -
רננה שחר: אנחנו חושבים שהסעיף צריך להתאשר, אנחנו בוחנים בתקנות ההפחתה איך ניתן להתמודד עם שאלות של טעות בהיסח הדעת שלא גרמה לנזק של ממש.
רננה שחר: אבל הדברים האלה נכונים רוחבית.
רננה שחר: אדוני אישר עשרות פריטים שבאותה מידה- -
יצחק וקנין: אני מציע שלא נצביע עליו היום.
רננה שחר: מה שאתה אומר, אדוני.
איתי עצמון: - - -
יצחק וקנין: 135?
יצחק וקנין: אבל אישרנו אותו.
יצחק וקנין: אתה רוצה שנפתח אותו?
יצחק וקנין: לפני שנפתח את הסעיף אני אתן לך להסביר אותו.
יצחק וקנין: אנחנו בסעיף 136, אבל לפני כן אני רוצה לשמוע הבהרה מסוימת לסעיף 135.
בנימין קלנר: ב-131 דנו?
יצחק וקנין: בוודאי.
יצחק וקנין: בנימין קלנר:     	אפשר להעיר הערה לגביו?
יצחק וקנין: הערה אני מוכן לשמוע כדי שלא תגיד שאני סותם לך את הפה, אבל אני לא מתכוון לפתוח את הסעיף, שיהיה ברור.
בנימין קלנר: העיקרון כאן הוא "אין מענישים, אלא אם מזהירים".
בנימין קלנר: כאן אנחנו קופצים ישר לזה שאם המנהל ראה שעובד לא עשה בדיקות הוא הולך לקנוס אותו.
בנימין קלנר: הוא יכול לערער ולעשות כל מיני דברים.
בנימין קלנר: השיטה הנכונה היא למנוע את הדברים האלה בכך שאומרים לו, אתה לא בסדר, תפסיק עם זה.
יצחק וקנין: איפה היית בישיבה הקודמת?
בנימין קלנר: הייתי כאן.
יצחק וקנין: ישבת פה ולא הערת כלום.
יצחק וקנין: אני לא חשוד כמי שלא נותן את אפשרות הדיבור לכל מי שרוצה.
בנימין קלנר: הבעיה היא שאנשים שוכחים לעשות את הבדיקות הרפואיות, ואז אפשר מיד לקנוס אותם.
בנימין קלנר: למה?
בנימין קלנר: צריך להודיע להם.
יצחק וקנין: הערתם על כך גם בישיבות הקודמות וקיבלתם תשובה.
יצחק וקנין: אני מוכן שתהיה התייחסות לדברים שלך, אבל לא במסגרת פתיחת הסעיף.
יצחק וקנין: הסעיף הזה הוצבע, ובזה נגמר העניין.
יצחק וקנין: את רוצה להתייחס, רננה?
רננה שחר: אני גם יכולה להגיד שהנושא ש"אין עונשים, אלא אם מזהירים" הוא בכלל לא קשור לסעיף 131.
רננה שחר: זה עיקרון שאומר שההפרות צריכות להיות קבועות בחוק כדי שניתן יהיה להעניש עליהן.
רננה שחר: במקרה הזה ההפרות קבועות בחוק.
רננה שחר: לגבי העניין שקודם צריך להגיד לך לתקן ורק אחר כך להעניש מכיוון שמישהו שכח לחדש תעודה רפואית, יערה נתנה פה דוגמה פעם אחר פעם של מדיניות אכיפה של משטרת ישראל, שכאשר אתה לא נושא איתך מסמכים או לא מחדש את רישיון הנהיגה שלך למשך חצי שנה, היא לא אוכפת.
רננה שחר: ההפרה קיימת, האפשרות להעניש קיימת, אבל יש עניין של מדיניות אכיפה.
רננה שחר: לכן במסגרת של מדיניות אכיפה בהחלט ניתן יהיה להגיד שמי ששכח עד חודש או עד חודשיים או פעם ראשונה – לא יאכפו עליו, אבל זה לא עניין מקובל או ראוי לעגון אותו בחקיקה.
יצחק וקנין: הערה לסעיף 135 אף על פי שאושר.
יצחק וקנין: אתה רוצה שאפתח את הסעיף?
איתי עצמון: התיקון שאני מבקש להוסיף מתייחס להוראת המעבר לסעיף הזה.
יצחק וקנין: אבל בכל מקרה אני אפתח אותו.
יצחק וקנין: אני פותח את סעיף 135.
איתי עצמון: בסוף הדיון הקודם אישרת שפרק ט', פרק העיצומים הכספיים ייכנס לתוקף בתוך שלושה חודשים מיום תחילתו של החוק, כלומר התחילה נדחית, ובלבד שעד לאותו מועד יותקנו תקנות לפי 135(ב).
יערה למברגר: לא. סוכם שהוא לא ייכנס לפני כן.
יערה למברגר: אם התקנות יהיו בזמן, והן יהיו יחד עם חוק הטיס, הוא לא ייכנס שלושה חודשים אחרי כן.
איתי עצמון: איך התקנות יהיו יחד עם חוק הטיס, הסעיף המסמיך צריך להיות בתוקף.
רננה שחר: אין שום בעיה לקבוע תחילה באותו יום.
יצחק וקנין: אני חושב שהיא צודקת.
רננה שחר: אין שום בעיה עם זה.
יצחק וקנין: רבותיי, אם תקנות ההפחתה יהיו לפני כן אין לי שום בעיה.
רננה שחר: וזה גם מה שאישרת, אדוני.
יערה למברגר: זה לא יכול להיות לפני החוק.
יצחק וקנין: אין ספק, ברור.
איתי עצמון: לשיטתך, מה הנוסח שאישרנו?
רננה שחר: אישרנו שהחוק לא יתחיל לפני תחילתן של תקנות ההפחתה ושתקנות ההפחתה הראשונות יותקנו בתוך שלושה חודשים.
רננה שחר: אלה שתי ההוראות שאושרו.
יצחק וקנין: צודקת.
איתי עצמון: אני רוצה להוסיף שכדי לאפשר פיקוח פרלמנטרי אם לא הותקנו תקנות במועד כפי שאנחנו קובעים, ששר התחבורה ידחה באישור הוועדה את המועד בשלושה חודשים נוספים או בשלושה חודשים נוספים בכל פעם.
יצחק וקנין: כמו שזה נעשה הרבה פעמים פה.
לאה ורון: תחילתו של פרק ט'?
איתי עצמון: כך נבטיח שהפרק ייכנס לתוקף.
יערה למברגר: בצו?
איתי עצמון: זה לא משנה.
יצחק וקנין: אם הוא מביא את זה לוועדה זה לא משנה.
רננה שחר: אדוני, הסעיף הוא בסוף החוק.
יצחק וקנין: אז אני מציע שתקריא את כל הסעיף.
איתי עצמון: את כל התיקונים?
איתי עצמון: כמו שאמרנו, הסכמנו שהפרק ייכנס לתוקף כאשר יהיו תקנות, אבל לא יאוחר משלושה חודשים.
איתי עצמון: כלומר יש חובת התקנת תקנות בתוך שלושה חודשים.
איתי עצמון: במידה שלא הותקנו תקנות באותו מועד אני מציע לקבוע כי שר התחבורה ידחה, באישור הוועדה, בצו או לא בצו את המועד הזה בשלושה חודשים נוספים בכל פעם.
יצחק וקנין: רבותיי, יש הערות לסעיף הזה?
יצחק וקנין: אני מצביע לפי הנוסח המתוקן: מי בעד?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 135 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 135 התקבל.
יצחק וקנין: סעיף 136, בבקשה, רננה.
רננה שחר: סכום מעודכן של העיצום הכספי 136.
רננה שחר: (א) עיצום כספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת החיוב, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל כאמור בסעיף 133(ג) – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 140 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי אותו סעיף – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
רננה שחר: אדוני, כתוב בסעיף (ב) "עליית המדד"; אנחנו מבקשים שיהיה כתוב "שינוי המדד", כדי שאם תהיה ירידת מדד אז זה ייקח בחשבון גם את זה.
רננה שחר: המשך הקראה:       (ב) סכום העיצום הכספי יעודכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום י"ז בשבט התש"ע- - "         אדוני, גם את התאריך, 1 בפברואר 2010 נצטרך להחליף.
איתי עצמון: כן, כדאי לשנות את התאריך ל"מועד תחילתו של חוק זה".
רננה שחר: "ביום תחילתו של חוק זה".
יערה למברגר: כותבים בדרך כלל מועד עגול.
יערה למברגר: נתאים את זה לפי "מועד תחילתו של חוק זה", 1 בחודש.
איתי עצמון: מה שתחליטו.
יערה למברגר: "1 בחודש שלאחר מועד תחילתו של חוק זה".
איתי עצמון: ב-1 בחודש לאחר יום התחילה?
איתי עצמון: אני ראיתי בהרבה הוראות שמקובל לכתוב "יום תחילתו", אבל אין לי העדפה.
רננה שחר: זה תלוי.
רננה שחר: המדד יתעדכן ב-15.
רננה שחר: אם החוק מתפרסם לפני 15 בחודש או אחרי ה-15 זה שונה.
שמואל מלכיס: מה זה משנה?
שמואל מלכיס: בכל יום נתון יש מדד.
רננה שחר: כן, אבל השאלה היא לאיזה מדד מתייחסים.
שמואל מלכיס: זה ידוע.
שמואל מלכיס: באותו יום.
רננה שחר: המשך הקראה: 	 	הסכום כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
רננה שחר: (ג)	הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב) תפורסם ברשומות.
יצחק וקנין: רבותיי, הערות.
איתי עצמון: לא הבנתי, אתם רוצים שזה יהיה ביום תחילתו או ב-1 בחודש שלאחר יום התחילה?
יערה למברגר: זה נראה לא משנה.
איתי עצמון: אבל צריך לדעת מה לכתוב בחוק.
יצחק וקנין: בדרך כלל ביום שאחרי התחילה.
רננה שחר: המדד שהיה ידוע ביום התחילה.
עמרי אבני: אני רוצה להתייחס 136(ב) לפרק שמדבר על שיעור שינוי המדד.
עמרי אבני: ב-57 שנות הניסיון שיש לי המדד הוא באופן כללי בגרף עלייה.
עמרי אבני: יכול להיות שבחודש מסוים הגרף קצת יורד אבל באופן כללי הוא עולה.
עמרי אבני: המשכורות של הפקחים, של עובדי הטיס, אינן צמודות לשינוי בשיעור המדד.
עמרי אבני: לכן להזכירך היו לנו גם הערות לגובה העיצום הכספי.
עמרי אבני: עכשיו עוד מכפילים לנו את הסכום בכך שמצמידים את זה למדד.
עמרי אבני: הנושא השני שאני רוצה לערער עליו הוא בעניין העיגול ל-10 שקלים.
עמרי אבני: נהוג בדרך כלל לעגל שקלים בודדים, למה צריך לעגל פה ל-10 שקלים, זה סתם מקפיץ פה שוב את הקנס.
עמרי אבני: נראה לי שאלה שני סעיפים שמקפיצים לנו את הקנס שלא בצדק.
רננה שחר: ההוראה לעגל ל-10 שקלים, כמו כל הוראת עיגול סכומים, לא בהכרח מקפיצה.
רננה שחר: עיגול עושים או למעלה או למטה, תלוי בסכום שיצא אחרי העדכון.
רננה שחר: זאת אומרת שסטטיסטית ב-50% מהמקרים זה יקטין את הקנס, וב-50% מהמקרים זה יגדיל את העיצום ב-5 שקלים לכאן או לכאן.
רננה שחר: העיגול הזה איננו שונה גם בסכומים של 100 אלף – העיגול הוא לא לשקל, אלא ל-10 שקלים, וכך בהרבה חקיקות.
רננה שחר: לגבי העדכון למדד – העדכון למדד מקובל בכל החקיקות ולא מעדכנים לפי דברים אחרים.
רננה שחר: מאוד ברור שעליית המדד בשנים האחרונות איננה מאוד גבוהה, לפי ידיעתי.
יצחק וקנין: עוד הערות, רבותיי.
בועז חטיבה: אנחנו מצטרפים להערה לעניין מדד המחירים.
בועז חטיבה: במדד צנוע של 4%-3% בשנה תוך כמה שנים הסכומים עולים בריבית דריבית.
בועז חטיבה: מראש אלה סכומים גבוהים, והמגמות בענף, שרת"א ומשרד התחבורה מכירים היטב, הם של שחיקה ברווחי החברות ושחיקה גם בשכר של עובדי הטיס.
יצחק וקנין: אתמול במקרה מישהו סיפר לי משהו לגבי חוק הדגל.
יצחק וקנין: מישהו אמר שהקנס היה אז 3 לירות, אם אני לא טועה, והוא לא עודכן, נשאר כך.
יצחק וקנין: היום אם אתה מנסה לפרוט את זה, אני לא יודע אם יש עודף כזה.
יצחק וקנין: אז המציאות של מדינת ישראל מתאימה את עצמה למונחים אפשריים והגיוניים ולא להיות תלושים מהמציאות.
יצחק וקנין: לכן הפתרון היחידי הוא עליית מדד המחירים, אין משהו אחר.
בועז חטיבה: אנחנו הצענו הצעה שנדחתה, להשאיר פתח לעדכון גובה העיצומים הכספיים בתקנות.
בועז חטיבה: זה גם יאפשר גמישות לשני הצדדים.
בועז חטיבה: אם חלילה יהיה בענף מערב פרוע ויהיה צריך להחמיר זה משאיר פתח לשני הכיוונים- -
יצחק וקנין: מה שאתם מעלים זה דברים ממש שוליים, לא דברים מהותיים.
יצחק וקנין: על הקנס אני עדיין מקבל.
יצחק וקנין: נכון שהקפצנו את הקנסות למעלה, אבל מצד שני בכל זאת נעשתה עבודה גם בעניין של הקנסות.
יצחק וקנין: אם אני לוקח את ההצעה המקורית, מ-150 אלף הורדנו ל-100 – עשינו שינויים.
יצחק וקנין: אני מתאר לעצמי שיש עבודה לוביסטית מסוימת, אני שם פה את הדברים על השולחן בכוונה.
יצחק וקנין: היום תפס אותי חבר כנסת מסוים, ואתמול תפסו אותי חברי כנסת אחרים, ואמרו, אנחנו לא באים לחוק הטיס, אנחנו יודעים שאתה עושה עבודה טובה, אבל שמענו שאתה יורד עליהם בקנסות משהו פחד.
יצחק וקנין: אתם צריכים להבין, אני מצביע פה לבד, והכוונה של חברי הכנסת היא שהם יבואו וינסו לשנות את הדברים בהצבעה.
יצחק וקנין: אמרתי להם, אתם יכולים לבוא, אני אשים לכם את הכול על השולחן ותקבלו את ההחלטות שאתם חושבים.
יצחק וקנין: אני לא אומר שלא נעשית עליית מדרגה גדולה, ואני מבין את החששות ומבין הרבה דברים, ולא פעם אני מתלבט פה גם בישיבה לגבי חלק מהדברים, אבל עדיין לאור המציאות שאנחנו נמצאים בה חייבים לעשות מהלכים מסוימים.