GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מוסן לוי: ההגדרה שלי ל-MVNO רציני, זה גוף שיודע להסתכל על תוכנית עסקית ולראות שבמחיר א' הוא מרוויח ובמחיר ב' הוא מפסיד ויודע לקבל את ההחלטה.
אברהם מוסן לוי: אם הוא מקבל החלטה להיכנס לשוק על בסיס ידיעה שהוא עומד להפסיד, זה MVNO לא רציני.
אברהם מוסן לוי: יש מגוון רחב של נושאים.
אברהם מוסן לוי: זה לא רק התעריף של דקת השיחה.
אברהם מוסן לוי: כולנו מתמקדים בדקת השיחה, אבל תחום הדאטה הרבה יותר חשוב.
אברהם מוסן לוי: כאשר אנחנו מסתכלים 5 שנים קדימה – תחום הדאטה חשוב מאוד.
אברהם מוסן לוי: אנחנו רחוקים מאוד מלהגיע להסכם עם המפעילים ואני גם לא יודע לאיזה מחיר נגיע עם משרד התקשורת.
אברהם מוסן לוי: לכן התמונה הרבה יותר עמומה.
אברהם מוסן לוי: אנחנו לא יודעים כמה מפעילים MVNO יהיו, אבל אנחנו רוצים לדעת שלפחות היסודות, מחיר הגישה ומחיר האירוח יהיו ידועים בנקודת הכניסה.
אברהם מוסן לוי: מעבר לזה יש הרבה אי-ודאות, אבל לפחות בנקודת הכניסה אנחנו רוצים לדעת שאנחנו לא הולכים להפסיד.
שחר רז: אפרופו רצינות, בתקנות ולפני הגשת בקשה לרישיון משרד התקשורת ביקש המון דברים וקבע המון חסמים שמנעו אפשרות מגורם לא רציני לגשת בכלל ולבקש רישיון.
שחר רז: נדרשנו להפקיד ערבות של 10 מיליון שקלים, להראות הון, להראות יכולת שיווקית והנדסית.
שחר רז: כלומר, אני מעריך שאם הם בדקו את הרישיונות, מן הבדיקה עצמה היו יכולים לנפות את מי שאיננו רציני.
שחר רז: אם מחפשים רצינות – כאן רואים את הרצינות.
שחר רז: המטרה של המדינה לעודד MVNO.
שחר רז: אפילו הייתי משלם להם כדי שיהיו, כי בסך הכול זה טוב לכולם, ולא הייתי מכביד כאן עם האגרות לפני הזמן, בעיקר כשהם עדיין לא פועלים בכלל.
שחר רז: להוסיף עוד חסמים – זה לא עושה חשק,  מה גם שהמשא ומתן קשה ואנחנו לא רואים את המספר שאנחנו רוצים מתממש במהירות.
אופיר אקוניס: ד"ר אסף כהן, אם בתקנת משנה 2(ב) נשנה את הנוסח ונקבע: "...
אופיר אקוניס: ואת יתרת הסכום ...
אופיר אקוניס: לא יאוחר מחודש מיום תחילת הפעילות", האם לממשלה יש בעיה עם נוסח כזה?
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים הרי לעודד אותם להיכנס.
אסף כהן: אלה שני דברים שונים.
אסף כהן: יש את עיתוי התשלום, מבחינת התזרים, ויש את חובת התשלום.
אסף כהן: הם אומרים שיוכלו לסגת מחובת התשלום בתוך 14 ימים.
אסף כהן: כאן ב-14 ימים הכוונה לתת זמן להתארגן לשים את הצ'ק.
אסף כהן: אם אתה מדבר על הארכת תקופת הצ'ק, ייתכן שאפשר, אבל זה לא פוטר מחובת תשלום.
אתי בנדלר: יש כאן שאלה עקרונית בהתחשב בנימוקיו של ד"ר כהן.
אתי בנדלר: יש כאן בכל זאת איזה פער.
אתי בנדלר: אינני יודעת להשוות את רמת אי-הוודאות שהמפעילים הווירטואליים נכנסים אליה לעומת רמת אי-הוודאות של בעלי רישיונות אחרים.
אתי בנדלר: בכל מקרה, אם מדובר על רמת אי-ודאות דומה אז אין מקום להפלות אותם לטובה מבחינת חובת תשלום האגרה.
אתי בנדלר: מצד שני, ככל שרמת אי-הוודאות באשר להיתכנות הכלכלית גבוהה יותר, ייתכן שיש מקום לפטור אותם לפחות מחלק מתשלום האגרה אם הם יחליטו לוותר על הרישיון כתוצאה מהוראות השר.
אתי בנדלר: למה אני מתכוונת?
אתי בנדלר: אם הם הגיעו להסכמה, אז ברור שאין ויכוח.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על מקרה שנסתיימו ששת החודשים, הם הוכיחו בפני השר שמתקיימים התנאים להתערבותו לפי החוק, והשר באמת מפעיל את שיקול דעתו ומוסר הודעה.
אופיר אקוניס: השתכנע השר ש...
אופיר אקוניס: – אז את יכולה לנסח את זה לכיוונם של ה-MVNO.
אתי בנדלר: זה קיים בחוק עכשיו.
אתי בנדלר: השר הפעיל את שיקול דעתו לאחר שבחן נושאים שונים וקבע סכום מסוים.
אתי בנדלר: המפעיל, לאחר שראה את הסכום ואת תנאי השימוש, הגיע למסקנה שהוא לא יוכל לעמוד בעניין.
אתי בנדלר: השאלה האם במקרה כזה בכל זאת מחייבים אותו לשלם את כל מיליון השקלים, ולא משנה כרגע הפריסה, אם זה בתוך 14 ימים מהודעת השר והחצי מיליון הנוספים שנה לאחר מכן.
אתי בנדלר: מחייבים אותו להשלים מעבר ל-300,000 שקלים.
לאה ורון: למה הפרמטר הוא מתן ההודעה ולא תחילת הפעילות של המפעיל?
אתי בנדלר: כי לגבי הפעילות למדינה אין שום שליטה.
אתי בנדלר: הוא יכול להתחיל את הפעילות גם כעבור 5 שנים.
לאה ורון: נכון, אבל אז הוא ישלם את מיליון השקלים.
אתי בנדלר: התשלום הוא עבור הרישיון, לא עבור הפעילות.
לאה ורון: אם רוצים באמת לעזור ל-MVNO לפעול בשוק כהגנת ינוקא אז צריך למצוא דרכים.
אתי בנדלר: אם נדחה את זה ליום תחילת הפעילות – זה תמריץ שלילי.
אסף כהן: לגבי רמת הסיכונים, אין ספק שמפעיל סלולרי שישתתף במכרז התדרים רמת הסיכון שהוא נושא על גבו לא פחותה מרמת הסיכון של MVNO.
אסף כהן: הדבר היחיד שהנחה אותנו כאן, שאנחנו סבורים שלא נכון לקחת כסף על נייר שבינתיים לפחות מקנה רק את הזכות לקיים משא ומתן.
אסף כהן: ברגע שמסתיים השלב הזה והם מבקשים מהשר להתערב, והשר התערב וקבע דבר נכון לפי דעתו – דרך אגב, ייתכן שהשר יקבע דבר נכון לפי דעתו שלא ימצא חן בעיניהם או בעיני חברות הסלולר.
אופיר אקוניס: אני מאשר את תקנה 2.
זיו גלעדי: תקנה 3 – הצמדה     "(א)	הסכומים הנקובים בתקנה 2, יעודכנו ב-1 במאי של כל שנה (להלן – יום ההעלאה) לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
זיו גלעדי: (ב)	סכום האגרה ששונה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
זיו גלעדי: (ג)	בתקנה זו –      "המדד החדש" – המדד לחודש מרץ האחרון שלפני יום ההעלאה;     "המדד היסודי" – המדד לחודש מרץ שלפני יום ההעלאה הקודם, ולעניין יום ההעלאה הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד לחודש מרץ 2010;     "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
זיו גלעדי: (ד)	המנהל הכללי של משרד התקשורת יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח תקנה 2 כפי שהשתנתה עקב האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב).
אתי בנדלר: למה נקבע דווקא חודש מרץ כמועד למדד הבסיסי ולמדד החדש?
זיו גלעדי: למיטב זיכרוני, זאת היתה בקשה של משרד המשפטים, כי יש להם עומס של עדכונים לעשות בפברואר לפי התקנות של ינואר.
אופיר אקוניס: מצליחים להדהים אותנו בכל פעם מחדש.
אופיר אקוניס: זה לא עד כדי כך קריטי, אבל רק להבין את המכניזם.
זיו גלעדי: תקנה 4 – דרך התשלום     "אגרת רישיון תשולם לחשבון בנק שאת פרטיו יודיע חשב משרד התקשורת לבעל הרישיון, ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל.
טמיר אביגדור: אני מייצג את חברת "גלי פון".
טמיר אביגדור: עדיין לא קיבלנו רישיון אבל העברנו את כל סכום האגרה לחשבון אחר כנראה, כי עדיין לא פורסם החשבון.
אופיר אקוניס: לאן העברתם את הכסף?
אופיר אקוניס: החשב היה צריך להגיד לכם לאן להעביר את הכסף.
עדי קאהן-גונן: תיצור אתנו קשר.
אופיר אקוניס: העברת כסף ואתה לא יודע לאן?
טמיר אביגדור: העברתי כסף למשרד התקשורת.
אתי בנדלר: בסדר, העברת את הכסף לחשב.
טמיר אביגדור: כן, אבל כאן יש תקנה שקובעת מספר חשבון מסוים.
אתי בנדלר: נאמר בפירוש "ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל".
אתי בנדלר: כלומר, את המקדמה בכל מקרה שילמתם ואחרים יצטרכו לשלם לידי החשב בעת הגשת הבקשה והוא יפקיד את הכסף באותו חשבון בנק.
זיו גלעדי: תקנה 5 – החזרים      "בעל רישיון לא יהיה זכאי, בכל מקרה, להחזר של אגרת רישיון או כל חלק ממנה, לרבות בשל ביטול הרישיון, הגבלתו או התלייתו, בין ביזמת בעל הרישיון ובין ביזמת השר, או בשל שינוי תנאי הרישיון, בין אם החל בעל הרישיון במתן שירותים על-פי הרישיון ובין אם לאו.
אופיר אקוניס: אתה רוצה להסביר את תקנת ההחזרים במשפט או שניים?
זיו גלעדי: בתקנה 2(ב) נקבע כי ההחזר הזה חל על אף האמור בתקנה 5, ופרט לכך האגרה לא מוחזרת.
שחר רז: יש לי הערה אחת, כאן ה-MVNO תלויים מאוד.
שחר רז: אני חוזר על אותה הערה, אני לא מסכים עם מה שאמרתם, שאין שינוי בין מפעיל סלולרי חדש לעומת MVNO.
שחר רז: המפעיל הסלולרי החדש לא תלוי כל-כך, לפחות בטווח הרחוק, בחברות הסלולריות, כאשר ה-MVNO יהיה תלוי תמיד במפעילים הסלולריים שיכולים פתאום להעלות מחיר.
שחר רז: הם יכולים לעשות כרצונם.
אתי בנדלר: איך הם יכולים להעלות פתאום מחיר?
שחר רז: נניח שקבענו איתם במשא ומתן סכום מסוים ויש הסכם טוב לכל הצדדים.
שחר רז: מתישהו מסתיים ההסכם.
אברהם מוסן לוי: הסכם ל-5 שנים מסתיים לאחר 5 שנים ואז מתחיל שוב משא ומתן.
שחר רז: אפשר להעלות את המחיר בדרכים רבות.
שחר רז: ייתכן שהשירות שנקבל יהיה לא טוב, אינני יודע מה.
שחר רז: ה-MVNO ממש נשענים על המפעילים הסלולריים ועל המערכות ההנדסיות שלהם ותלויים בהם.
אתי בנדלר: אבל זה המהות של המפעיל הזה, שנשען על רשת אחרת.
שחר רז: לכן אמרתי שזה לא אותו דבר כמו מפעיל סלולרי.
אופיר אקוניס: אישרתי את התקנה, לכן הערתך היתה יותר לפרוטוקול.
זיו גלעדי: תקנה 6 – הוראת מעבר     "לעניין מבקש אשר הגיש בקשה לפני יום פרסומן של תקנות אלה, תחול תקנה 2(ב) ואולם מועד תשלום המקדמה על חשבון אגרת הרישיון יהיה 30 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה.
אופיר אקוניס: תקנה 6 נתקבלה.
אתי בנדלר: אני רוצה לוודא שכל מי שהגיש בקשה לפני הגשת הצעת התקנות הללו הובא לידיעתו שיידרש לשלם אגרה.
זיו גלעדי: זה נאמר גם בתגובה לשימוע וגם במכתבים הספציפיים שהם קיבלו.
זיו גלעדי: נאמר להם: קיבלתם רישיון אבל ...
אתי בנדלר: שאלתי לגבי מבקשים שטרם קיבלו רישיון.
זיו גלעדי: גם אז, כשהם הגישו את הבקשה קיבלו מכתב: "בקשתכם התקבלה, מטופלת, ודעו שבסוף התהליך תידרשו לשלם אגרה".
אופיר אקוניס: נדמה לי שעשינו צעד נוסף בדרך להגברת התחרות בשוק הסלולר כחלק מן הרצף שבו התחלנו כאן ביוני 2009.
אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכלכלה בפעם הראשונה באולם "נגב" לישיבה משודרת, אז שיהיה בהצלחה לערוץ הכנסת ולולם.
אופיר אקוניס: הנושא היום הוא הטלפוניה הסלולרית, שורה של ישיבות שתתקיימנה מפה ואילך במלך היום.
אופיר אקוניס: אני מזכיר שאנחנו במדינה של 7.5 מיליון אזרחים וכמעט 9.5 מנויי סלולר או מחזיקי מכשירים סלולרים.
אופיר אקוניס: בסוף השבוע למדתי נתון מדהים, מ- 7 מיליארד אזרחים בעולם, יש 5 מיליארד מכשירים סלולרים, זה דבר מדהים ונתון מאד מעניין.
אופיר אקוניס: יש השפעה דרמטית של כל ענף הטלפוניה הסלולרית על הרווחה של משקי הבית.
אופיר אקוניס: בניגוד למגזר הציבורי, שבו תחרות יותר טובה, למשל המדינה משלמת 7 אגורות לפי מכרז שיצא, וזה הסכום שהתקבל בשנת 2004, כאשר המדינה העמידה למכרז את כל שירותי הטלפוניה הסלולרית.
אופיר אקוניס: במגזר הפרטי המצב הרב פחות טוב, הרבה פחות תחרותי ולא מתקרבים לתעריפים הללו.
אופיר אקוניס: בדיוק בשביל זה אנחנו פה, כדי להגביר תחרות וכדי להקטין את העלויות לצרכן.
אופיר אקוניס: טוב שעברנו מהמצב המונופלי של שנות ה- 90 למצב הדואפולי של סוף שנות ה- 90 אבל אנחנו עדין במצב של טריאפול בשוק הסלולר.
אופיר אקוניס: אני רוצה להזכיר ישיבה שקיימנו כאן לא מזמן, ישיבה שגם עסקה בתחום הטלפוניה הסלולרית ביקשתי אז התייחסות של משרד האוצר, מבחינתי זו התייחסות רשמית של מדינת ישראל לעניין הזה והתשובה הייתה שבישראל קיים כשל שוק, זה ציטוט מדברי מר סבן, אם איני טועה, שייצג באותה ישיבה את משרד האוצר ודיבר על כשל שוק בתחום הסלולר.
אופיר אקוניס: כשהמדינה מזהה כשל שוק בתחום כלשהו, גם בתחום הסלולר, אנחנו חייבים לפעול.
אופיר אקוניס: ביקשתי שהישיבה הראשונה תעסוק ביישום חוק, בנושא מפעילים וירטואליים תחום הסלולר והכנסת מפעיל חמישי.
אופיר אקוניס: זו ישיבה משלימה למעשה, כאשר נבקש את האגרות, שיצטרכו אותם מפעילים חדשים לשלם, אגרה חד פעמית כדי להיכנס לתחום הזה.
אופיר אקוניס: לאחר מכן גם נתקין תקנות בנושא מגה, מתקני הגישה האלחוטית לתקשורת, אבל זו כבר שמחה אחרת, אנחנו בשמחה הראשונה.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, גברתי מנהלת וועדה, אחת הישיבות הראשונות של ועדת הכלכלה בראשותי עסקה בפתיחת השוק לתחרות, עשינו דבר שרבים צפו לו במהלך שנים רבות וזה להכניס את אותם מפעילי MVNO המפעילים הוירטואליים, בשביל זה ביקשתי שתתן לנו סקירה מה קרה מאז חודש יוני 2009, שבאבחת חרב, בישיבה אחת אני רואה שהשיח הציבורי מדבר על לחצים, על לוביסטים ועל חברות.
אופיר אקוניס: פשוט עשינו את זה, לא דברנו ולא הפרחנו סיסמאות.
אופיר אקוניס: הינו שלוש שעות בחדר הסמוך ועשינו את זה והנה המפעילים הוירטואליים, בדיוק כפי שהממשלה קבעה במדיניות שלה, לפתוח את שוק הסלולר לתחרות ולזכותו של שר התקשורת ייאמר שהוא מבצע את המדיניות הזו בצורה מאד טובה.
אופיר אקוניס: אני מבין שהוגש בג"ץ נגד ההחלטה של הקישוריות ואם יהיה צורך אתם מוזמנים להשתמש בישיבות ועדת הכלכלה ובהודעת הסיכום שלנו שתומכת  במתווה שלכם, שמדבר על הורדת דמי הקישוריות.
אופיר אקוניס: הודעת סיכום בעלת משמעות ציבורית מאד חשובה שהתקבלה כאן בוועדה הכלכלה לפני כשלושה או ארבעה חודשים.
אופיר אקוניס: אני מבקש לשמוע את מנכ"ל משרד התקשורת, שייתן סקירה.
כרמל שאמה-הכהן: מה עם הבקשה לרביזיה.
כרמל שאמה-הכהן: נקבל תשובה בעניין עוד בקדנציה שלך?
אופיר אקוניס: בודאי, תקבלו תשובה בכנסת ה- 18, לשיטתה של האופוזיציה זה יהיה במושב הזה.
אופיר אקוניס: זה יהיה בכנסת ה- 18, בודאי שיתקיים דיון גם בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: יש דברים שאנחנו עדיין יכולים לשתף פעולה.
אופיר אקוניס: זה נכון והיום אנחנו מקדישים את כל היום לעניין פתיחת שוק הסלולר לתחרות, זה לא פחות חשוב משום דבר אחר ובודאי לכיסו של צרכן, מנכ"ל משרד התקשורת בבקשה.
עדן בר טל: קודם כל, דברי הפתיחה היו נכונים, אני רק רוצה לחזק אותם נתון אחד גלובאלי, אכן 5 מיליארד משתמשי סלולר יש בעולם, כידוע, רוב מדינות העולם אינם נמצאים במצב הכלכלי והסוציו-אקונומי של ישראל, זה רק אומר משהו על עוצמתו של השירות והמוצר הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המצב של האחרים יותר טוב או יותר גרוע?
עדן בר טל: כנראה מצבנו בכל קנה מידה הרבה יותר טוב מאשר רוב אוכלוסיות העולם שעדיין מחזיקות סלולר ולעיתים הסלולר הוא בהיעדר תשתית נייחת.
עדן בר טל: יש מקומות רבים בעולם שאין תשתיות נייחות אבל יש סלולר וזה הפתרון היחידי לאותן אוכלוסיות.
עדן בר טל: נחזור אלינו, צריך להבין דבר על שוק הסלולר, זה לא רק שהוא שוק דינאמי, הוא משנה את המאפיינים שלו מבחינה איכותית וכמותית והצפי לשנים הקרובות זה שמחמישה מיליארד משתמשים שבעיקרם משתמשי קול, אבל גם משתמשי דטה, יהיו פי עשרה משתמשי דטה.
עדן בר טל: דהיינו אנחנו חיים כרגע בדור שעיקרו תקשורת אדם לאדם, התקשורת הסלולרית הופכת להיות יותר ויותר מכונה למכונה.
עדן בר טל: המומחים מדברים על מכפיל של עשרה מכשירים לכל אדם, שהמכשירים ידברו בינם לבין עצמם, מעבר לתקשורת האנושית.
עדן בר טל: תקשורת כזו צריכה ותצרוך ותשמש בהרבה מאד דטה, הכמות היא פי עשרה מהמשתמשים שהם בשר ודם.
עדן בר טל: זאת אומרת שהגידול לא קשור בכלל לגידול טבעי של אוכלוסיה או שיפור במוצר מסוים או שירות מסוים, מדובר על תופעה שהיא חסרת תקדים מבחינה היסטורית, שמשתנה ומתהווה מול עינינו בסדרי גודל שונים לגמרי.
עדן בר טל: עצם השירות או המוצר משנה את ההגדרה שלו, רובינו עדיין בגיל שמסתכלים על זה כמכשיר טלפון, כשהולכים לגילאים צעירים יותר או למשתמשים עסקיים אנחנו מגלים שזה בעצם מובייל דטה וכמוצר של מובייל דטה שבו דיבור הוא רק עוד שירות אחד מיני רבים, מדובר על מכשיר שירות פלטפורמה וטכנולוגיות שמשנות את צורתן, גורמות לשימושים רבים, הרבה יותר מהקיימים והמוכרים לנו היום ויש לזה השלכות.
עדן בר טל: הדיון של שעה 13:00 מתקשר באופן ישיר לעניין הזה, שלפחות אנחנו צריכים להבין לאן הולך התחום הזה ומה האפשרויות שהוא פותח בפני כל אוכלוסיה וכל כלכלה בעולם.
אופיר אקוניס: בדיון של שעה 13:00 שהוא דיון שאנחנו צריכים להתקדם בו, אני מקווה שגם אתם התקדמתם בו, ביקשתי מהממשלה שלא באה בעמדה אחידה, אם לא באתם עמדה אחידה תגידו את זה מיד בתחילת הישיבה של 13:00 כדי לחסוך את זמנם של כל המשתתפים.
אופיר אקוניס: אני מקווה שניצלתם את פגרת הקיץ כדי לגשר על עמדות ועל הויכוח בתוך הממשלה בעניין הזה.
אופיר אקוניס: תעמוד לנגד עינינו, גם בישיבה של שעה 13:00 בסוף טובת הצרכן.
אופיר אקוניס: איך הוא מרוויח מתקנות שהבית הזה מתקין.
אופיר אקוניס: לא החברות הגדולות, לא החברות הקטנות, הצרכן.
אופיר אקוניס: בסוף אנחנו יוצאים מהצוללת הזו שנקראת עניין הכנסת ויש בחוץ צרכנים, בני אדם שמשתמשים בזה, רבים מאזרחי ישראל, וזה מה שיעמדו לנגד עינינו גם בישיבה הבאה.
אופיר אקוניס: אני מקווה שבאתם מסודרים, אם לא, יש לכם עוד זמן להתכונן.
עדן בר טל: הגענו מסודרים, אבל כותבים, אני מגלה את הסוד כבר עכשיו אבל אני משאיר את השאר ל- 13:00.
עדן בר טל: כנקודת הפתיחה, ראוי להקדיש שצריך להבין את תחום הסלולר ובכוונה אני מקדים את המילים האלה כי אפשר לקפוץ לנקודה אחת, הקונטקסט בהבנה של תחום הסלולר הוא קריטי בכלל בכל הדיונים של הוועדה הזו.
עדן בר טל: כיוון שאתם מכוונים באופן אסטרטגי את התפתחות הטכנולוגית והכלכלית של מדינת ישראל, אתם חייבים לדעת, או שאנחנו חייבים לחלוק אתכם את אותו מידע עקרוני בסיסי לגבי מהו תחום הסלולר, איך הוא מתפתח בעולם ואיך הוא ישפיע.
עדן בר טל: חברות וכלכלות שלא ינצלו את זה לטובתן באופן האופטימאלי, תהיה לזה השפעה ישירה על המשק ועל הצרכנים.
עדן בר טל: זאת אומרת, אנחנו, שמנתחים כל שאלה שתעמוד פתם להכרעות, צריכים בראש ובראשונה להבין שזו הופכת להיות פלטפורמה קריטית בחיי הכלכלה של כל חברה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם לוקחים בחשבון בריאות?
עדן בר טל: בודאי, אבל אני לא רוצה להקדים את הדיון של 13:00, בריאות הוא עקרון העל.
עדן בר טל: אם צריך לאזן בין אינטרסים לעקרונות, יש עקרון אחד שלא מאזנים מולו שנמצא מעלינו ועל זה נדבר ב- 13:00 ואני מניח שבחדר הזה לא תהיה מחלוקת בכלל בנקודה הזו.
עדן בר טל: נקודה ראשונה אם כך  זה להבין שתחום הסלולר בעולם עובר מתחום של 5 מיליארד משתמשים ל- 50 מיליארד משתמשים.
עדן בר טל: רוב השימוש יהיה שימוש של דטה, טכנולוגיות מודרניות, אפליקציות מודרניות, שירותים, שאת רובם אנחנו לא מכירים היום אבל נכיר אותם וככל שהזמן עובר מכירים יותר ויותר.
עדן בר טל: אני די בטוח שהבחירות הבאות יהיו דואליות, שיש בהם מימד טכנולוגי, יחד עם המימד הישן, כי לא קופצים בבת אחת, אבל אני מניח שהבחירות הבאות יהיו שלב הביניים.
אופיר אקוניס: לא הייתי מחייב על הבחירות הבאות, אולי הבחירות הבאות באות.
עדן בר טל: לגבי ישראל, אכן צדק היושב ראש שציטטת גם את דברי האוצר והצבעת על כך שתחרות בשוק הסלולר ירדה עם השנים.
עדן בר טל: למעלה משנת 2000, כעשר שנים, לא נכנס מתחרה נוסף.
עדן בר טל: עם הזמן, מצב דברים כזה בכל שוק מייצר יותר שיווי משקל, בלי להאשים גורם מסוים, באופן טבעי נוצר מצב של יותר שיווי משקל.
עדן בר טל: גופים בוחרים היכן יותר להתחרות והיכן פחות להתחרות והתיאור שבשוק הפרטי, שוק בו כוח המיקוח של לקוח נמוך יותר, כמובן הדברים עולים לו יותר ועם עבור השנים נפתח פער יותר משמעותי  בין שוק שבו יש גורמים כמו מדינה, בעלי כושר מיקוח גבוה, לבין הצרכן הקטן ופערי המחירים הם סימן ברור לכך שיש  היעדר תחרות אצל הלקוחות עם כושר המיקוח הנמוך, האנשים הפרטיים, העסקים הקטנים וכו'.
עדן בר טל: האדמיניסטרציה הנוכחית בראשותו של השר כחלון, החליטה לתגבר את התחרות באופן מובהק ברור וחד משמעי.
עדן בר טל: שתי אסכולות לקידום התחרות: האחת, הוספת מתחרים והשנייה היא הוספת מתחרים עם תשתיות.
עדן בר טל: גם בשוק הנייח וגם בשוק הנייד אנחנו עושים שימוש בשתי האסכולות, אנחנו כרגע מדברים על השוק הנייח, הצד של ה- MVNO שלקחתם בו חלק קרדינאלי ואפשרתם לנו להעניק רישיונות לחברות שמבקשות להיות מפילות סלולריות וירטואליות קרה.
אופיר אקוניס: אנחנו סיימנו את חלקנו אדוני המנכ"ל ביוני 2009 ואם אינני טועה יולי 2009 הדבר ממש הסתיים במליאה הכנסת.
אתי בנדלר: החוק פורסם ב- 23 ביולי 2009.
אופיר אקוניס: אנחנו עבדנו מהר מאד.
עדן בר טל: למעשה הבקשות הראשונות הוגשו כבר מזה זמן, עד היום הענקנו ארבעה רישיונות לחברות שפנו אלינו, ביקשו וקיבלו כבר את הרישיון ונכנסו לשלב של המשא ומתן מול המפעילים הקיימים: הראשונה היא טלקום 365 בע"מ – מקבוצת המשביר, השנייה פרי טלקום- מקבוצת שמלצר, איתורן תקשורת סלולרית ע"מ, רמי לוי שיווק השקמה המוכר מתחום הקמעונאי, ויש עוד מספר חברות שממתינות לקבלת הרישיון: חברת בינת, דואר ישראל, הום סלולר מקבוצת פישמן, גלי פון,T2T  שעוסקים במסחר במכשירי קצה, מרתון 018 ו- 012.
אופיר אקוניס: כל אחת מהן צריכה לשלם אגרה לרישיון טלפון נייד ברשת אחרת כפי שביקשתם?
אופיר אקוניס: זה הדבר שנדון בו בעוד שעה.
עדן בר טל: אבל סף החדירה שלהם להיכנס לשלב של משא ומתן מול החברות הוא נמוך ביותר.
עדן בר טל: את היד לכיס הם יצטרכו להכניס כאשר הם יהיו כבר קשורות עם חברה סלולרית בעלת תשתית, אנחנו לא מקשים עליהם בשלב הזה כי מה שקורה, יכול להיות שחברה מגיעה למשא ומתן ולא הסתייע הדבר בידיה אז המגמה הייתה שלא להקשות על הנכנסים החדשים ולאפשר להם.
עדן בר טל: ידוע לי על עוד כמה קבוצות שעומדות לפנות אלינו, אחת מהן שכבר הביעה עניין גם קורה לגורם בינלאומי ואנחנו מחכים לקבל את הבקשה שלהם.
אופיר אקוניס: מתי זה יקרה בפועל, מה ההערכה שלך?
עדן בר טל: לוח הזמנים שאנחנו סופרים זה מיוני  2010 בו חברת טלקום 365 את הרישיון והיא הראשונה שפנת למשא ומתן עם החברות.
עדן בר טל: ם נחו סופים יוני עד דצמבר אז למעשה השלב הראשון בו נגמר שלב המשא ומתן לגבי אותה חברה הוא דצמבר השנה.
נחמן שי: אתם מתערבים בתהליך הזה, אתם עוקבים אחריו או שזה נשאר שיקול דעת של שני הגורמים המסחריים?
עדן בר טל: היות ואנחנו מדברים על שלב  מאד רגיש בו הרגולטור מסתכל, לא עוצם עיניים, אבל מי שקרא בגלובס לפני מספר ימים שמע את משרד התקשורת ומר שההתערבות של השר תהיה במקרה בו חברה לא ניהלה משא ומתן רציני, זה אומר שהתנאים שנדרשו מאותו MVNO היו סבירים, התערבות של השר איננה אוטומטית והיא לגופו של עניין, דהיינו בהיעדר משא ומתן רציני ואמיתי, אז המשרד יתערב.
עדן בר טל: אבל הנטל לנהל משא ומתן רציני הוא על החברות, בשלב הזה אני לא רוצה להוסיף דבר כי הן נמצאות בשלב רגיש ואני לא רוצה שדברים אנחנו אומרים ישפיעו ל המשא ומתן וברור שהקריאה שיוצאת מכאן היא שדרישת המשרד היא שינוהל משא ומתן רציני בין ה- MVNO למפעילות הקיימות.
אופיר אקוניס: מסבה את תשומת ליבי מנהלת הוועדה לדיון במליאה הכנסת, חבר הכנסת שי, שבו כולנו – אני לא זוכר את הצבעתך האישית – אבל אם אינני טועה לא הייתה מחלוקת בעניין הזה, בעניין המפעילים הוירטואליים אמרתי בעקבות החוק שעשינו בוועדה,: עם פנייתו של המפעיל הוירטואלי למפעיל בעל התשתית בדבר שימוש בתשתיתו לא צלחה בתום ששה חודשים כפי שאמרת המנכ"ל, ועם פנייתו של המפעיל הוירטואלי לשרי האוצר והתקשרות נוכחו השרים שתנאי השימוש שדרש המפעיל בעל התשתית אינם סבירים, מוצע לקבוע ששר התקשורת יחייב את המפעיל, בעל התשתית, לאפשר למפעיל הוירטואלי לעשות שימוש בתשתיתו ויקבע את המחיר והתנאים לשימוש האמור בתוך תשעה חודשים מניית המפעיל הוירטואלי.
נחמן שי: זה חוזר למנכ"ל, השאלה אם המשרד שלכם מתערב?
אופיר אקוניס: הוא אמר לך שבשלב הזה הוא קצת מתקשה לומר לך.
עדן בר טל: בשלב הזה אנחנו מקבלים פניות ואמירות מצד הגורמים המעוניינים אבל אנחנו לא מתערבים באופן מעשי על מנת שבאמת יהיה מגרש פתוח למשא ומתן  ורק מדצמבר, אם המשא ומתן הזה ייכשל אנחנו נבחן למה הוא נכשל ואם הוא נכשל כפי שציטט היושב ראש, בגלל דרישות בלתי סבירות אנחנו לא נהסס והשר אמר את זה בצורה מפורשת.
עדן בר טל: על מנת שהרפורמות תחום התקשורת תקרינה, השר אמר אתמול בנאום קבל עם ועולם בכנס של חברה גדולה, אמר חד משמעית שאנחנו נתמודד באופן מיידי ומאד נחוש להסיר כל מכשלה לקיום הרפורמות.
אופיר אקוניס: זה היה לפני אותו "שחקן מפורסם", כולם עסקו במקורו של ה"שחקן" מנעו מהשר להביא את עמדתו....
עדן בר טל: אני מקווה שכך גם קוראות החברות את המפה, במיוחד לאור הרקורד של המשרד בשנה החולפת.
עדן בר טל: אני מפנה את הקריאה לשני הצדדים ומנסה לעודד אותם בצורה שווה בשלב הזה לנהל משא ומתן רציני על מנת להגיע למצב שהרגולטור לא צריך להתערב, זה המצב האופטימאלי.
עדן בר טל: בהיעדר התכנות של מצב אופטימאלי אנחנו נעשה מה שצריך לעשות.
אופיר אקוניס: הבנו את עניין עד סוף דצמבר, מתי הצרכן יוכל לקנות את הישורת של המפעיל הוירטואלי, הערכה שלכם?
אופיר אקוניס: זה ייקח עוד חצי שנה מדצמבר או שזה יהיה הרבה יותר מהר?
עדן בר טל: אין ספק שזה מספר חודשים לאחר מכן, אבל אם בעבר היינו רגילים שרפורמות קורות במשך שנים, אז אני רוצה להבהיר, אנחנו מדברים על חודשים מעטים, אנחנו מאד מוקדים בהסרת המכשולים לקיום הרפורמה, אפילו נזניח דברים אחרים אם צריך, על מנת שהמכשולים העיקריים יוסרו במהרה והמפעילים החדשים ייכנסו לשוק.
אופיר אקוניס: אם אני מבין נכון, בקיץ 2011 יהיו מפעילים וירטואליים והציבור יוכל להשתמש בשירות שלהם.
עדן בר טל: אני לא רוצה להתחייב, אולי נצליח להקדים אז שלא יאשימו אותנו בהטעיה.
אופיר אקוניס: אדרבה.
עדן בר טל: יש לזכור שהחברות בישראל, כמו הרבה אזרחים טובים, נוטות ללכת להליכים משפטיים, דבר שלא כל כך תלוי בממשלה אבל אני מקווה שגם מערכת המשפט, לו תזדקק להתייחס לנושא, תעשה את זה במהירות ויעילות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המשא ומתן שהולכים לעשות, כל אחד בוחר את החברה שהוא עושה אתה, או שהוא יכול לבוא לאחת מהן ואם לא יצא הוא ילך לשנייה.
עדן בר טל: למעשה כל מפעיל וירטואלי יכול לנהל משא ומתן עם שלוש חברות להגיע להסכמה עם אחת מהן וזה מספק.
עדן בר טל: היות והתשתית של כל חברה בישראל, משלוש הקיימות, מכסה מבחינה אוניברסאלית, בעצם פתרון של חברה אחת פותר לאותו MVNO את הצורך שלו בתשתית, זאת אומרת שהוא לא חייב להיות חתום עם שתי חברות, מספיק עם אחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין מחיר התחלתי?
עדן בר טל: כרגע המשא ומתן נעשה בלי שום הוראה או הנחיה לגבי מחירים.
עדן בר טל: כרגע זה בידי הצדדים ואני מדגיש את ה"כרגע" לו יפנו את זה אלינו זה כבר לא יהיה בידי צדדים.
נחמן שי: מאחר ואנחנו עוסקים במערכת גלובאלית, יש תקדימים שמפעילים וירטואליים הצליחו בעולם?
נחמן שי: יש צד אחד שמאד מעוניין וצד אחד שהרבה פחות וההתערבות שלכם היא לא פשוטה, זה עולם עסקי ומה הממשלה עושה שם?
נחמן שי: האם אפשר ללמוד על מה שהתרחש במדינות אחרות, החברה שמייעצת לכם היא חברה בין לאומית, מעניין אותי לדעת מה היא אמרה.
עדן בר טל: תחום הסלולר יחסית חדש בעולם ותחום ה- MVNO עוד יותר חדש.
עדן בר טל: אבל אתם זוכרים שכשבאנגליה התחילה חברה מסוימת לפני שנים עם מותג מאד ידוע, היא משכה את המותג והעבירה ממוזיקה ל- MVNO ופתאום גילו שהעסק הזה יכול לעבוד.
עדן בר טל: איפה היו המכשלות להתכנות?
עדן בר טל: כשבמדינות מסוימות חברת התקשורת הראשית של אותה מדינה, שגם שלט בנייח וגם בנייד והיה בעל עוצמה רבה אפילו מול הרגולטור באותה מדינה, ראית שזה לוקח הרבה מן.
עדן בר טל: בספרד, כף ספרו לי החברות הספרדיות, ארבע שנים הייה אפשרות לעשות MVNO שנתיים ראשונות לא קרה כלום.
עדן בר טל: עברו בתי משפט, עברו מאבקים, בלי עזרה רבה מצד הרגולטור, דווקא בסביבה שהיא פחות תומכת – MVNO הצליחו אחרי שנתיים להיכנס MVNO והיום יש חברות רבות כאלה בספרד.
עדן בר טל: יש עשרות כאלה כי חלקן נותן מענה לצרכים מסוימים במיקום מסוים או לסוג אוכלוסיה מסוים ואפשר לראות היום שירותים לצרכים מסוימים.
אופיר אקוניס: כמה יש באנגליה?
עדן בר טל: כמות המפעילים הכללית באנגליה נמוכה יחסית.
עדן בר טל: בספרד, אני חוזר ומזכיר, הרגולטור, במיוחד בשנתיים הראשונות, לא נתן תמיכה רבה והמעצמה התקשורתית המקומית הצליחה בלום את זה עד נקודה מסוימת והחברות הקטנות התעקשו, הצליחו לחדור לשוק והן מרוויחות ומצאו גם דברים להרוויח ם שירותים מיוחדים שהם הוסיפו לזה, כל אחד מוצא את מענה לשוק שלו.
עדן בר טל: השוק מתחיל להיות מפולח, מוגדר בצורה יותר עמוקה, מקבלים שירותי ערך מוסף, זה לא רק הוזלה של שירות טלפוני.
עדן בר טל: אצלנו, גם הקמעונאים, אני מניח, המשביר או רמי לוי, אני לא עושה את ניתוח המרקטינג שלהם, אבל ברור  שכל MVNO ישראלי לא רואה את השוק באותה צורה.
עדן בר טל: יש כאלה שמפלחים את השוק לפי רגישות למחיר, יש כאלה שמפלחים אותו גם על סמך שירותים מסוימים או שירותים אחרים שיכולים להיות לא קשורים לתקשורת, חלקם כן קשורים לתקשורת.
נחמן שי: האם מדובר על שירות לציבור או שירותים שהחברות האלה ייעזרו בהם לצורך העבודה הפנימית שלהם?
עדן בר טל: ברור ש- MVNO אם הוא תופס לקוח עסקי אחד גדול, זה יכול להיות גישה עסקית שם בוודאות התחרות  תהיה יותר קשה.
עדן בר טל: בנקודה שאמרת, חשוב להבין שה- MVNO ימצאו קודם כל את השוק הפרטי כשוק הראשון להיכנס אליו.
עדן בר טל: למה לריב עם חברות הסלולר במקום שבו מתח הרווחים נמוך יותר  לעומת המקום שבו רווח המתחים גבוה יותר.