GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה ראובני: יש חובבים שאוספים אותם.
חוה ראובני: אוטובוס נכלל היום בין רכבי האספנות ואנחנו מוסיפים גם רכב עבודה ורכב חילוץ.
אופיר אקוניס: כמדומני שיבחו אותך באיזו כתבה במוסף "ג'י" של "גלובס" על אוטובוס האספנות של "טייגר" או "לילנד".
חוה ראובני: אכן, מישהו הראה לי את הכתבה.
אופיר אקוניס: שיבחו אותך.
אופיר אקוניס: גם הכתבה היתה מעניינת וגם קיבלת תשבחות.
אופיר אקוניס: גברת ראובני לא סובלת מחוסר תשבחות, לפחות לא בכנסת.
לאה ורון: סוף-סוף שבחה יצא לאור.
לאה ורון: בכנסת יודעים כבר מזמן.
אופיר אקוניס: אם כך, מי בעד?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד פסקה (2) בתקנה 1 – 2 נגד – אין  נמנעים – אין הפסקה נתקבלה.
אופיר אקוניס: פסקה (2) בתקנה 1 נתקבלה.
חוה ראובני: ההגדרה "תקלת בטיחות סדרתית" בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא רכב ומתן שירותים לרכב), התשל"ט-1978 הוספה רק לאחרונה, והיא קובעת: "תקלה ברכב בעלת אופי טכני או אחר הקשורה לבטיחות הרכב ואשר לדעת יצרן הרכב עלולה לגרום סיכון בטיחותי למשתמשים בו או לכלל הציבור, ושלפיכך הודיע עליה היבואן ופרסם אותה באתר האינטרנט שלו (להלן – קריאה חוזרת) (Recall)".
חוה ראובני: נרצה לקבוע כאן בהמשך התקנות הוראות לגבי הטיפול בתקלת בטיחות סדרתית.
ניר ימין: בתקנה 11 לתיקון, שמתייחסת לתקנה 306א לתקנות העיקריות, מפנים ל"תקלת בטיחות סדרתית" ולכן נדרשו להגדיר את זה.
ניר ימין: קובעים כאן את ההגדרה שמשתמשים בה לאחר מכן.
ניר ימין: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם שאחר-כך גם בתקנה 271, שאליה אתם לא מתייחסים, יש הפנייה לאותו צו פיקוח, וייתכן שגם את צו הפיקוח, מאחר והוא מופיע בתקנות כבר 3 פעמים, כדאי להגדיר.
ניר ימין: זה עניין של ניסוח שצריך לשקול לאחר מכן.
אופיר אקוניס: צריך לאשר את זה ולאחר מכן נאשרר גם את התקנה?
ניר ימין: הוועדה מאשרת את ההגדרה הזאת.
ניר ימין: השימוש בה ייעשה בתקנה 11 לתיקון.
אופיר אקוניס: מי בעד פסקה (3) בתקנה 1?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד פסקה (3) בתקנה 1 – 2 נגד – אין  נמנעים – אין הפסקה נתקבלה.
אופיר אקוניס: פסקה (3) בתקנה 1 נתקבלה.
חוה ראובני: תקנה 18(ה) עניינה קביעת הסדרי תנועה זמניים.
חוה ראובני: בעיקרון, הסדרי תנועה נמצאים בסמכות המפקח על התעבורה, אבל הסדרי תנועה זמניים באתרי עבודות יכולים להיקבע בידי רשות תִּמרור מקומית, לאחר התייעצות עם קצין משטרה.
חוה ראובני: זה תהליך שמוסדר בתקנות.
חוה ראובני: היום "הסדר תנועה זמני" מוגדר כהסדר שמשכו עד 4 חודשים ושניתן להארכות של 4 חודשים.
אופיר אקוניס: הבקשה הזאת קצת מדאיגה.
אופיר אקוניס: אתם בעצם מודים שפרויקטים נתקעים ומראש מבקשים עוד חודשיים.
חוה ראובני: זה לאו דווקא במקרה שפרויקט נתקע.
ישעיהו רונן: במציאות אף עבודה כמעט לא מסתיימת בתוך 4 חודשים.
ישעיהו רונן: יש לכך הרבה מאוד סיבות.
ישעיהו רונן: בכל מקרה, נדרשת הארכה.
ישעיהו רונן: אנחנו לא אומרים לעבור מ-4 חודשים ל-4 שנים.
אופיר אקוניס: תספר את זה לתושבי ירושלים ...
ישעיהו רונן: אני יכול להציג לך רשימה ארוכה.
ישעיהו רונן: מדובר כאן על הארכה מינורית, מ-4 חודשים ל-6 חודשים, כדי להקטין את מספר הבקשות להארכה.
ישעיהו רונן: אם רשות התִּמרור המקומית מנהלת את זה – אפשר לא לאשר את התקנה ואז להאריך בתדירות גבוהה יותר.
אופיר אקוניס: היום אתם מאשרים הארכה באופן כמעט אוטומטי בכל עבודה כמעט?
אופיר אקוניס: הרי לא כל עבודה נמשכת 4 חודשים.
ישראל חסון: חייבים לאשר את ההארכה.
ישעיהו רונן: הרי לא נעצור עבודות באמצען.
לאה ורון: אולי אפשר מראש להאריך לשנה.
אופיר אקוניס: הצעתך נדיבה מדי.
ישעיהו רונן: ההצעה הזאת עלתה.
ישעיהו רונן: אנחנו לא מביאים אותה משום שיש סדרה של נימוקים מדוע לא.
ישעיהו רונן: לדעתנו הזמן המאוזן הסביר הוא חצי שנה.
ישעיהו רונן: לא להאריך יותר מדי ולא לתת להם לשחק סתם.
פיני קבלו: אפשר להעביר חלק מן העבודות לשעות הלילה במקום לשעות היום?
פיני קבלו: נתקבלו על כך תלונות רבות, וזה נדון בוועדה לפניות הציבור.
פיני קבלו: לפעמים אנשים חוזרים הביתה בשעות אחר-הצהרים ונתקעים בפקקים כשהם רוצים לעבור את הכביש.
לאה ורון: מר קבלו מעלה נקודה חשובה מאוד.
אופיר אקוניס: יש חובה להודיע על העבודות?
פיני קבלו: לא.
ישראל חסון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על שאתה מעלה את הנושא.
ישראל חסון: חיכיתי לדיון על התקנה הבאה.
אופיר אקוניס: לדיון בתקנה הבאה כולם כאן מחכים.
פיני קבלו: העבודות הללו מתבצעות ללא כל תיאום עם הרשות המקומית.
ישעיהו רונן: מי אמר?
ישעיהו רונן: בוודאי עובדים ביחד עם הרשות המקומית.
פיני קבלו: לפני חודשיים סגן ראש עיריית בית-שמש הופיע בוועדה לפניות הציבור וסיפר שלא מתאמים עבודות עם הרשות המקומית.
לאה ורון: מר קבלו מייצג בכנסת, בין היתר, את ראשי הרשויות.
ישעיהו רונן: ייתכן שזה היה במקרה, אבל אין זה הכלל.
אופיר אקוניס: מר קבלו, גם חבר הכנסת חסון וגם אני שאלנו את נציגי משרד התחבורה.
אופיר אקוניס: אנחנו מבינים שאין חובה להודיע לציבור על סגירת כביש או מעקף.
ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, לפני 3 שנים ולפני שנתיים ועדת הכלכלה ניהלה דיון, בנוכחות עו"ד ראובני, על הצורך לדווח לנוסעים על עבודות בכביש מחלף אחד או פנייה אחת לפני שהם נכנסים למלכודת.
ישראל חסון: בזמנו מע"צ התחייבה בפנינו ביחד עם משרד התחבורה לבחון את הנושא הזה.
ישראל חסון: הדבר הזה כל-כך אלמנטרי וכל-כך מתבקש עד שאני לא מבין למה עליו להגיע לכאן.
ישראל חסון: בכוונה רציתי לשמור את זה לדיון על כביש 6, כי שם גם גובים תשלום מן האנשים ואדם לעתים מוצא עצמו ממתין חצי שעה בכביש.
אופיר אקוניס: לעתים ממתינים בכביש 6 יותר מאשר בכביש המקביל שבו לא נגבה תשלום.
לאה ורון: בערב ראש השנה נסענו בכביש 6 ונאלצנו לעמוד, בגלל ההרחבות בכביש, ואילו מי שנסע בכביש החוף יכול היה להמשיך לנסוע.
אופיר אקוניס: הוזמנתי עם חברי הקואליציה להרמת כוסית ולארוחת ערב אצל ראש הממשלה.
אופיר אקוניס: מצאתי את עצמי עומד בכביש 443 בשל שיפוץ שנעשה שם, כי רוצים להגדיל את מספר המחסומים, ולא היתה הודעה על כך.
אופיר אקוניס: היתה יכולה להיות הודעה אחרי נתב"ג שמפנה את התנועה לכביש מספר 1. אגב, יש שם שילוט אלקטרוני.
אופיר אקוניס: זה מייד אחרי מחלף לוד, לפני הפיצול לכביש 443 ולכביש 1. עכשיו אתם מספרים לנו שאין חובת הודעה.
ישעיהו רונן: השאלה שלך טובה מאוד.
ישעיהו רונן: התשובה שלי תהיה הרבה פחות טובה, אבל בכל זאת.
ישעיהו רונן: ראשית, אתה צודק – אין חובת הודעה על-פי החוק.
ישעיהו רונן: אבל, בלי קשר לחובה או אי-חובה, מע"צ נוהגת להודיע ברדיו או במודעות בעיתונים, וכמו כן בהסדרי תנועה מיוחדים בצבע כתום – שלטים בכתום וסימונים בכתום.
ישעיהו רונן: הם משתדלים להודיע מוקדם ככל האפשר.
ישעיהו רונן: אי אפשר לעשות את זה עשרות קילומטרים לפני המקום.
ישעיהו רונן: יש למע"צ מדריך מיוחד להסדרי תנועה באתרי עבודה וסדרת תמרורים בולטים בכתום והם עושים כמיטב יכולתם.
ישעיהו רונן: זה אומר שהכול תקין?
ישעיהו רונן: אני לא בטוח, אבל כרגע זה המצב.
ישעיהו רונן: זה לא "הכול או כלום".
ישעיהו רונן: מע"צ עושה כמיטב יכולתה.
ישעיהו רונן: אתה יכול להביא דוגמה על מקום שבו נתקעת בכביש ולא היתה הודעה.
אופיר אקוניס: אפשר לפתור את זה בחקיקה פרטית, שאתם בוודאי תתמכו בה.
ישראל חסון: סלח לי, אני מבקש לשאול את אנשי משרד התחבורה שאלה, מן הטעם הפשוט שאנחנו לא נמצאים משני צדי מתרס.
ישראל חסון: התמרורים נועדו הרי להקל עליך, להקל עליי ולהבטיח את זרימת התנועה.
ישראל חסון: אפשר להכניס שיפור פשוט מאוד: לקבוע שבצירי תנועה ראשיים ומרכזיים – אני לא מבקש עכשיו שמע"צ תשים את זה בכל מקום, אלא רק בצירי תנועה ראשיים, ואתה יודע לנתח אותם טוב ממני – אם חל עיכוב בתנועה בשל  עבודות, או בשל תאונה – ותיכף נדבר על זה עם הפקחים – תושת חובה על הגורם שאחראי על ביצוע הפעולה או על פינוי המפגע להתריע בפני הציבור על חלופה אחרת.
ישראל חסון: היום אתם לא משיתים את החובה הזאת עליהם.
ישראל חסון: אנחנו מקיימים את הדיון הזה כבר 4 שנים.
ישראל חסון: זה כל-כך אלמנטרי, כל-כך מתבקש, כל-כך פשוט היום טכנולוגית לעשות את זה ואני לא מבין מדוע אתם לא נדרשים לזה.
פיני קבלו: מי שנוסע בכביש ואדי ערה או בכביש 5 ורוצה לנסוע לירושלים בכביש 6 לעתים נתקל בעיכובים בכביש 6. לא רק שנכנסים לשם ונתקלים בפקק, אלא גם משלמים עבור זה.
פיני קבלו: למה לא יודיעו לציבור בכניסה לכביש 6 שחלים בו עיכובים?
פיני קבלו: נכון שיש לו כוונות להרוויח כסף, לכן הוא לא מציג הודעה מוקדמת.
פיני קבלו: יש הרי עוד שני נתיבים שאפשר לנסוע בהם: כביש 4 וכביש 1. למה על האנשים להיכנס לשם ולהיתקע?
פיני קבלו: זה סבל, זה שעות עבודה.
פיני קבלו: חבל.
פיני קבלו: למה אין התרעות כפי שיש בכמה מקומות בכביש 4, שם מופיעה הודעה על כך שבמורשה יש עומס?
פיני קבלו: באותו אופן צריך לחייב את כביש 6, שתהיה הודעה לפני הכניסה אליו האם יש בו פקק, שאז הנהג לא ייכנס, או אולי ייכנס רק במחלף הבא.
ישראל חסון: אני מדבר לא רק על כביש 6. אני מדבר על צירי תנועה מרכזיים.
ישעיהו רונן: בכביש 4 יש דבר כזה.
ישעיהו רונן: המצב הוא לא שחור-לבן.
ישעיהו רונן: לפעמים היא לא יכולה לעשות להציג הודעה מוקדמת על חלופה כי אנחנו מדינה קטנה עם מספר כבישים מוגבל ולפעמים אין חלופה.
ישעיהו רונן: צריך לדעת את החלופה 20 קילומטרים קודם לכן.
ישעיהו רונן: אבל במקרים מסוימים אתה צודק.
ישעיהו רונן: התשובה היא לא שחור-לבן.
ישעיהו רונן: למה כביש 6 לא עושה את זה?
ישעיהו רונן: מפני שלכביש 6 יש תחום שיפוט על-פי חוזה הזיכיון בינו ובין המדינה.
אופיר אקוניס: הוגשו הצעות חוק בנוגע לכביש 6.
ישעיהו רונן: הוא רשאי להעמיד שילוט רק בתחום של עצמו.
ישעיהו רונן: הוא גם רשות תִּמרור מקומית.
ישעיהו רונן: כדי להודיע לנהג בזמן, לא כאשר הוא כבר נוסע בכביש, שיחפש חלופה אחרת אזי על רשות התִּמרור של כביש 6 לצאת כמה קילומטרים מתחום השיפוט שלה ושם אין לה מנדט.
ישעיהו רונן: הם צריכים מנדט מטעם, למשל, מע"צ.
ישעיהו רונן: מע"צ נמצאת כרגע בהליכים להקמת מערכת שילוט דינמית-מתחלפת-אלקטרונית שבה ניתן יהיה להחליף מסרים.
אופיר אקוניס: מתי היא תהיה מוכנה?
ישראל חסון: כאשר נציל את ים המלח ...
ישעיהו רונן: הם מכינים מכרז כרגע.
אופיר אקוניס: אם מכינים מכרז כרגע אז זה יהיה בתוך כ-5 שנים, בערך.
ישעיהו רונן: בערך.
ישעיהו רונן: אינני יודע.
לאה ורון: אולי הכנסת צריכה לקדם חקיקה שתחייב להציב שלט דינמי בכביש 6 שיקרא לנהגים לא להיכנס לכביש העמוס, בפרט כשמשלמים עבור הנסיעה בו.
ישעיהו רונן: היום כביש 6 יכול להודיע לנהגים רק בתחומו, אך הוא יוכל להודיע באמצעות מע"צ כאשר למע"צ תהיה מערכת השילוט הדינמי-האלקטרוני המתחלף.
ישעיהו רונן: שלטי פח רגילים אי אפשר להעביר מן המחסן כאשר משהו קורה כאן או קורה שם.
לאה ורון: מר קבלו לא הציע להציב שלטי פח.
ישראל חסון: אדוני, אני מוכרח להעיר שהתשובה שלך מדאיגה אותי.
ישראל חסון: אני שואל את זה Top down.
ישראל חסון: האחריות לכך שאזרחי המדינה הזאת יסעו בנוחות המרבית ובביטחון המרבי מוטלת על משרד התחבורה.
ישראל חסון: מדוע משרד התחבורה לא מתקן תקנות, בהתאם למגבלות כאלה או אחרות שאני לא רוצה כרגע לנתח אותן – חבל להיכנס לרזולוציה הזאת, אבל נדבר על העיקרון – שמחייבות את הרשויות השונות, בין כביש 6 ובין מע"צ ובין רשות מקומית, להודיע לציבור על הדבר הזה?
ישעיהו רונן: באיזה אופן?
ישראל חסון: בתמרור.
ישעיהו רונן: יש הודעות לציבור.
אופיר אקוניס: ברור שצריך לשכלל, ואתה גם הודית שהשאלות שלנו טובות והתשובות שלך לא מספיק טובות.
ישראל חסון: אני שואל אתכם מדוע אתם לא מתקנים תקנות כאלה.
ישעיהו רונן: משום שהדברים צריכים להיות מעשיים.
ישעיהו רונן: אני לא יכול לחייב להודיע הודעה לציבור במרחקים לא מעשיים.
ישעיהו רונן: הוא נוהג בכל מקרה לגופו – כאשר הוא יכול הוא עושה את זה, וכאשר זה מסובך מדי הוא לא עושה.
ישראל חסון: עליך להבין, אנחנו יושבים כאן כדי לומר לך שזה רחוק מאוד ממה שאנו רוצים שיהיה.
ישראל חסון: תתקנו תקנות בעניין הזה ותסייגו אותן.
ישראל חסון: מדוע אתם לא מחייבים?
ישעיהו רונן: מפני שלכל תקנה צריך להיות גיבוי טכנולוגי.
אופיר אקוניס: אפשר להביא את זה בחקיקה פרטית ולחייב.
ישעיהו רונן: אם אני יודע איך לעשות את זה אני לא צריך שידרבנו אותי.
ישעיהו רונן: כאשר אני לא יודע איך לעשות את זה, או כאשר הטכנולוגיה לא קיימת אין מה לעשות.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חסון, אפשר יהיה להביא את החיוב הזה בחקיקה פרטית ואז גם יימצאו הפתרונות, כפי שנמצאו פתרונות לדברים רבים שעשינו כאן בכנסת.
ישראל חסון: אין בעיה טכנולוגית.
לאה ורון: אנחנו מכירים את הטכנולוגיה כפי שפועלת בשלטים אחרים, שמודיעים שיש עומס בנתיב כזה או אחר.
ישעיהו רונן: יפה מאוד, וזה נמצא כרגע בשלבים שונים של ביצוע.
ישעיהו רונן: לא צריך לאלץ את משרד התחבורה בחקיקה פרטית לבצע את זה.
ישעיהו רונן: זה בשלבים שונים של ביצוע.
ישעיהו רונן: היום אנחנו נמצאים באיזה מקום באמצע התהליך והמצב לא טוב, כפי שמצביעים חברי הכנסת, אבל הוא הולך ומתקדם.
ישראל חסון: מדוע התשובה שלך לא מוצאת חן בעיני?
ישראל חסון: כביש 6 מתריע בתחום הטריטוריאלי שלו ומפרסם את זה ברדיו ובאמצעים כאלה או אחרים.
ישראל חסון: אתה צודק, זה קיים.
ישראל חסון: אני שואל את משרד התחבורה, מדוע אתם לא פועלים?
ישראל חסון: מאחר והטכנולוגיה קיימת ולא צריך להמציא שום המצאות מדוע משרד התחבורה לא פועל לתיקון תקנות שמחייבות את הרשויות השונות לצמצם את המפגעים הללו במידת האפשר?
אופיר אקוניס: עכשיו מיקדת את השאלה.
אופיר אקוניס: מר רונן, תענה על השאלה הזאת.
אופיר אקוניס: למה אתם לא מחייבים?
אופיר אקוניס: אמרת שיש מכרז של מע"צ.
ישעיהו רונן: הדבר הזה יכול להתבצע רק על-ידי מערכת מרכז בקרה ארצי שתנהל את רשת הכבישים באזור מסוים.
ישעיהו רונן: מרכז הבקרה הראשי הזה, יש בבית דגן התחלה שלו באחריות מע"צ, אך הוא לא די מפותח.
ישעיהו רונן: כרגע מע"צ עוברת לשלב נוסף של שדרוג המרכז הזה, כדי שהמרכז יוכל לקלוט את ההודעות ולנווט את המסרים, ובחוץ יהיו השלטים.
ישעיהו רונן: הם עדיין לא קיימים ובלעדיהם אי אפשר לעשות את זה.
ישראל חסון: אבל למה משרד התחבורה לא מסמן לעצמו את המטרה שהוא רוצה להגיע אליה?
ישראל חסון: זאת השאלה שלי.
ישעיהו רונן: המטרה מסומנת, אבל צריך לבצע.
ישראל חסון: המטרה לא מסומנת על-ידך בתקנה.
ישעיהו רונן: היחסים ביני ובין מע"צ הם לא בתקנות.
ישעיהו רונן: מע"צ היא חברה ממשלתית באחריות משרד התחבורה.
אופיר אקוניס: ההוראה הזאת ניתנה להם?
ישעיהו רונן: ההנחיה הזאת ניתנה להם, והם מבצעים אותה.
ישעיהו רונן: לפעמים זה לוקח זמן נוסף.
אופיר אקוניס: כלומר אנחנו בתהליך שיפור, חבר הכנסת חסון.
אופיר אקוניס: אני ממליץ לך לבקר במרכז בבית דגן.
ישראל חסון: הייתי שם, והאמן לי שאני מכיר את מה שהוא אומר.
ישראל חסון: אני מודאג.
ישראל חסון: הוא לא יורד לסוף דעתי.
ישראל חסון: זאת צריכה להיות חובה שהמדינה משיתה ולא רק יוזמה.
ישראל חסון: זאת צריכה להיות חובה שתהיה מגובה תקציבית.
ישראל חסון: זאת צריכה להיות חובה שהיא חלק מן הסטנדרד של כביש ושל תנועה בכבישים.
ישראל חסון: את זה צריך להשית פעם אחת, שיידעו שזה הסטנדרד במדינת ישראל.
ישראל חסון: אני לא מבין מדוע אתם לא עושים את זה, אבל אם אתם רוצים להמשיך לסמוך על כך שזאת תהיה יוזמה של מנכ"ל נמרץ כזה או אחר, בסדר.
ישראל חסון: אני סבור שאתם טועים.
ישראל חסון: ייתכן שאז נאמץ את מה שיושב-ראש הוועדה אמר ונפנה לחקיקה פרטית שתקבע את הסטנדרד הזה.
ישראל חסון: אתם צריכים לקבוע את הסטנדרד.
ישראל חסון: משרד התחבורה הוא תו התקן של מדינת ישראל.
ישעיהו רונן: ההנחיות שלנו למע"צ כזרוע ביצועית של משרד התחבורה הן בדיוק כפי שאמרת.
ישעיהו רונן: עכשיו הם צריכים לבצע.
ישעיהו רונן: אין דרך אחרת.
ישעיהו רונן: אנחנו לא עובדים מולם בתקנות.
ישראל חסון: אני מבקש שתשלח לוועדת הכלכלה את ההנחיה שלכם למע"צ בעניין הזה, מה הוא תו התקן החדש.
ישראל חסון: תשלחו לנו ונראה אם דעתנו תהיה נוחה.
אופיר אקוניס: אנחנו יכולים לאפשר חודשיים להרחבה של התיקונים הזמניים.
ניר ימין: אני מבקש לציין, אדוני היושב-ראש, מדובר על כך שמרחיבים מ-4 חודשים ל-6 חודשים.
ניר ימין: גם בהתאם לתקנה 18 היום, התקופה מוגבלת אמנם ל-4 חודשים אך אפשר להאריך אותה מזמן לזמן, כל פעם לתקופה נוספת של 4 חודשים, מנימוקים שיירשמו ובהתייעצות עם קצין משטרה.
ניר ימין: כאן למעשה חוסכים להם את הנימוקים שיירשמו ואת ההתייעצות עם קצין משטרה בחודשיים הללו.
ניר ימין: כלומר, אם רצו להאריך לשנה היו צריכים להציג פעמיים את הנימוקים ואת ההתייעצות, ואילו כעת במקום פעמיים יצטרכו לנמק רק פעם אחת.
אופיר אקוניס: נצביע על תקנה 2. מי בעד?
אופיר אקוניס: הצבעה     בעד תקנה 2 (תיקון תקנה 18 לתקנות העיקריות) – 2 נגד – אין  נמנעים – אין התקנה נתקבלה.
חוה ראובני: תקנה 23(א) עוסקת בחובת ציות של עובר דרך להוראות.
חוה ראובני: פסקה (1) עוסקת בהוראות של שוטר.
חוה ראובני: פסקה (1א) הנוכחית עוסקת בהוראות של עובדי מע"צ או של עובדי חברת נתיבי איילון לגבי הכוונת תנועה במקרה של עבודות בכביש.
חוה ראובני: כאן לא מדובר על תִּמרור והסדרי תנועה, אלא על האיש שעומד במקום ומכוון: סע מפה, סע משם, עצור.
פיני קבלו: מה צבע המדים?
אופיר אקוניס: עולות כאן כמה שאלות.
אופיר אקוניס: מה זה "או מטעמה"?
אופיר אקוניס: והיכן נקבע שזה עובדי מע"צ או נתיבי איילון או רכבת ישראל?
חוה ראובני: בנוסח החדש זה לא רק הם.
חוה ראובני: בכוונה זה לא מפורט.
אופיר אקוניס: לא בכוונה זה לא ברור.
אופיר אקוניס: אם חברה פרטית – ושאלתי גם את המנכ"ל שלכם לגבי אותה חברה, שלא חשוב שמה, שבונה עכשיו נתיב או פרויקטים אחרים – רוצה לקבל את הסמכויות הללו, אני נגד שחברה פרטית תקבל סמכויות הכוונה.
אופיר אקוניס: אלה כמעט סמכויות שיטור.
חוה ראובני: יש רשימה של נושאי תפקידים בגופים שונים שניתנו להם סמכויות של רשות תִּמרור מקומית.
חוה ראובני: אלה הסמכות שמתפרסמות ברשומות, ובהקשר לחברה שאתה מדבר עליה – שם זה נקבע בחקיקה ראשית, שהזכיין של הנתיב המהיר לפי חוק נתיבים מהירים, או הזכיין של מנהרות הכרמל, או חברת "דרך ארץ" בכביש 6, נקבע שהם רשות תִּמרור מקומית מכוח חקיקה ראשית.
חוה ראובני: זה קבוע בחוק.
חוה ראובני: אני יכולה להעביר לאדוני היושב-ראש רשימה של רשויות התִּמרור, שכוללת למשל ראשי ערים.
לאה ורון: יש לנו את רשימת רשויות התִּמרור.
לאה ורון: עו"ד מלי סיטון העבירה אותה לוועדה.
חוה ראובני: ניתנו להם הסמכויות שהתקנות מעניקות לרשות תִּמרור מקומית לגבי הצבת תמרורים, וכפי שדיברנו קודם, הסדרי תנועה זמניים.
חוה ראובני: כאן אנחנו רוצים לאפשר לעובדים שלהם, במקום שהם עושים עבודות ומתחזקים את הכביש, לכוון את התנועה בזמן העבודות, להסיט את התנועה ימינה או שמאלה על מנת לעצור את התנועה ולהסדיר אותה.
חוה ראובני: לפעמים נתיב אחד נסגר ויש רק נתיב אחד לשני הכיוונים, דברים מן הסוג הזה.
חוה ראובני: המטרה לאפשר להם לכוון את התנועה.
ישעיהו רונן: כולל עבודות בלילה ללא ליווי משטרתי.
חוה ראובני: מכיוון שראש רשות התִּמרור ממונה שמית, הוא ראש העירייה או מנהל אגף התנועה בעירייה מסוימת, או נושא משרה בכיר באחד מן הגופים הללו, ברור שהוא עצמו לא יעמוד שם ויכוון את התנועה.
חוה ראובני: לכן זה צריך להיות לא רשות התִּמרור עצמה, שזה המנכ"ל, המנהל, הסמנכ"ל או המהנדס הראשי, אלא עובד, מישהו מטעם רשות התִּמרור שנמצא בשטח ויכול לכוון את התנועה, ועובר דרך יציית למכוון התנועה כי אחרת אי אפשר יהיה לבצע עבודות.
אופיר אקוניס: ולגבי הפרויקטים שציינתי יש חקיקה ראשית?
חוה ראובני: כאן מדובר על עבודות: "לצורך הכוונת התנועה במקום שבו מבצעת רשות התִּמרור המקומית עבודת סלילה או אחזקה של כביש המצוי בתחומה".
חוה ראובני: לא דרך קבע, אלא רק בזמן עבודות.
ניר ימין: עו"ד ראובני, היושב-ראש שאל על הזכיינים הפרטיים.
ניר ימין: את התייחסת לעובדים של רשות התִּמרור המקומית.
ניר ימין: כאן כתוב: "או מטעמה".
ניר ימין: הכוונה שלכם שזה יהיה "או מי מעובדיה"?
חוה ראובני: קודם כול, זה לא יכול להיות רשות התִּמרור עצמה, והסברתי מדוע.
חוה ראובני: זה צריך להיות הגוף שמצוי בשטח, כלומר עובד ישיר של רשות התִּמרור, עובד עירייה או עובד מע"צ, או קבלן המשנה שמע"צ או העירייה או "דרך ארץ" העסיקו כדי לבצע את העבודה במקום, ובלבד שהוא עבר הכשרה והוא מזוהה וכולי.
ישראל חסון: רכב שנפגע בתאונת דרכים שלא היו בה נפגעים ומונח בצד הכביש ומחכה לפינוי, זה חלק מן העבודות?
חוה ראובני: לא. מדובר כאן באופן ספציפי על עבודות סלילה או אחזקה.
ישראל חסון: למה אנחנו לא מסמיכים אותם לסייע בעניין הזה?
ישראל חסון: שתי מכוניות מתנגשות, יש מכה בפח ושתי המכוניות עומדות בצד ואז נגרם פקק של שעה ומשהו.
ישראל חסון: עברתי חווייה של נסיעה במשך שעתיים בכביש 1 מירושלים עד שער הגיא.
ישראל חסון: נגרמה לאחד האוטובוסים פגיעה קלה ולפיכך נאלצנו לעמוד במשך שעתיים ולא היתה שום הכוונה.
ישראל חסון: המשטרה לא מסוגלת לעמוד בכל מקום כזה, לשלוח גופים, להפנות תנועה.
ישראל חסון: למה אי אפשר להשית את זה, למשל בכביש 6, שגורמים שלו יכוונו את התנועה למחלפים אחרים כדי שלא ייתקעו בפקקים?
ישראל חסון: יש לי עוד שאלה אליכם בעניין הזה.
ישראל חסון: האם משרד התחבורה חשב, בחן, בדק מה המשמעות של חובת פינוי מנתיבי תנועה, נתיבים מהירים, בזמן שנגרם מפגע?
ישראל חסון: חבר הכנסת אופיר אקוניס, כמה פעמים בנסיעות שלך בארץ יוצא לך לעמוד זמן רב בכביש ובסוף אתה רואה שני חבר'ה שפגעו זה בזה אך לא קרה כלום?
ישראל חסון: יש מקומות בחוץ-לארץ, בגרמניה למשל, שם הגופים נקנסים אם הם לא מפנים מפגע בתוך פרק זמן של 18 דקות.
ישראל חסון: אתה מבין מה החיסכון המצטבר שיהיה כאן?
ישראל חסון: אני שואל את עצמי מה המשמעות של זה.
ישראל חסון: האם מישהו בחן את זה?
ישראל חסון: בסך הכול לאורך 50 קילומטרים לכל צד צריך להחזיק 3 רכבי פינוי כאלה ואז תראו כמה נוכל לחסוך.
חוה ראובני: בחוזה הזיכיון של "דרך ארץ" יש להם חובה לדאוג לפינוי מפגעים.
ישראל חסון: אבל אין להם סמכות.
חגי טל: אסור לי להזיז רכב בלי אישור של המשטרה.
ישראל חסון: הוא צריך שיהיה לידו שוטר.
חגי טל: אם לא צריך שוטר – אני מזיז את המפגע.
חגי טל: אנחנו מחזיקים היום מערך של מכוניות גרר ומטפלים בזה, אבל כאשר יש תאונה עם נפגעים אסור לי לגעת בכלי הרכב בלי אישור של המשטרה.
חגי טל: אם אין נפגעים – אני עושה את זה.
ישראל חסון: למה זה לא מתקיים בכביש 2 ובכביש 1?
עוזי יצחקי: כי אין להם בקרה.
ישראל חסון: למה אתם לא מחייבים את הגורמים שמחזיקים את הכביש?
עוזי יצחקי: הם לא ערוכים לזה.
ישראל חסון: אני מחזיר אותך לשאלת היסוד שלי בנושא התִּמרור.
ישראל חסון: משרד התחבורה הוא הגורם שאמור לקבוע את התקן.
ישראל חסון: אני פשוט לא מבין.
ישראל חסון: משרד התחבורה צריך להגיד: זה הסטנדרד שאני רוצה לראות בתהליך שחרור הצירים לתנועה שוטפת, את זה אני רוצה.
ישראל חסון: אם אתה עובד בכביש אני רוצה שיהיו לך תמרור והתראה.
ישראל חסון: אם יש פגיעה ברכב בלי נפגעים אני דורש ממך שתפנה את המפגע בתוך 20 דקות.
ישראל חסון: תגיד לי מה המשמעות של זה.
ישראל חסון: אני לא מתאר כאן תיאור שחור ומוגזם, אלא הציבור אכן עומד שעות בפקקים.
ישראל חסון: תראה לי אדם אחד במדינת ישראל שמסוגל להגיד שהוא יגיע מחיפה לתל-אביב בתוך שעה.
ישעיהו רונן: היערכות כזאת לא קיימת.
ישראל חסון: מדוע?
ישעיהו רונן: מפני שהיא לא קיימת.
ישעיהו רונן: לצורך זה צריך היערכות ואנשים וכסף.
ישראל חסון: האם בדקתם את המשמעויות של זה?
ישראל חסון: גם בעניין העסקת פקחים – אני נותן לכביש 6 סמכות להעסיק פקחים כדי להתריע בפני הנהגים.
ישעיהו רונן: לא נכנסנו לזה.
ישראל חסון: אני רוצה לראות מינימום אזרחים עומדים בפקקים שלא לצורך.
ישראל חסון: זה מאות אלפי, אם לא מיליוני שעות עבודה.
ישראל חסון: דרך אגב, זה יוצר התנהגות עצבנית על הכביש ויש לכך הרבה השלכות.
אופיר אקוניס: הצבת בפני משרד התחבורה אתגר חדש.
אופיר אקוניס: יש דברים שמחדשים כאן גם לאנשי משרד התחבורה, כל מיני רעיונות חדשים.
אופיר אקוניס: אולי אפילו הם לא נתקלו בדבר כזה.
ישעיהו רונן: אני מבקש להגיד דבר מה.
ישעיהו רונן: זה לא תשובה.
ישעיהו רונן: בארצות-הברית מקובל המונח Highway Patrol, בדומה לרעיון שאתה מעלה.
ישעיהו רונן: בכל רשת הכבישים יש ניידות, כפי שפועלות בכביש 6, וכאשר קורה דבר מה הן מייד שם, וזה נהדר.
ישעיהו רונן: בישראל אין דבר כזה.
ישעיהו רונן: מדוע?
ישעיהו רונן: מאז ומעולם לא היה דבר כזה בישראל.
ישעיהו רונן: אין כרגע על השולחן בדיקה של דבר כזה.
ישעיהו רונן: זה כרוך בהרבה מאוד אנשים, תקציבים, רכבים, היערכות וכן הלאה.
ישעיהו רונן: אם זה יהיה – זה יהיה.
ישראל חסון: קטע הכביש המהיר הארוך ביותר שלך אורכו 100 קילומטרים.
ישראל חסון: גם אם תניח שאתה צריך להציב רכב גרירה בכל 30 קילומטרים – זה שלושה צוותים.
ישראל חסון: על-פי החישוב שלי, זה מחייב להחזיק 12 צוותים סביב השעון.
ישראל חסון: זה עניין של תפיסה.
ישראל חסון: אני לא מדבר עכשיו על הניתוח ההנדסי או על הניתוח הארגוני.
ישראל חסון: אני שואל את משרד התחבורה למה אין לכם תפיסה שחובתכם לייצר סטנדרד של תנועה, ובעקבות זה להוריד הנחיות לכל הגורמים המבצעים?
ישראל חסון: שואלים מדוע האזרח מפר חוק, מדוע הוא יורד לשוליים, מדוע הוא נוסע מהר, למה הוא עצבני על הכביש.
ישראל חסון: התשובה היא כי באמת בסופו של יום הוא לא יודע לתכנן.
ישראל חסון: הרשות צריכה לחשוב על האזרח, לא להיפך.
ישעיהו רונן: עד לרגע זה, זה לא קיים.
ישעיהו רונן: צריך לחזור למשרד ולקיים דיון בהנהלה.
עוזי יצחקי: הרעיון הזה עלה במע"צ, אך הוא עולה כסף רב.
ישראל חסון: כמה עולה לך פיתוח תשתית כבישים לשנה?
ישראל חסון: אני מוכן להתחייב בפניך שהעלות של הדבר הזה לא יותר מ-1.5% מן התקציב שלך.
ישעיהו רונן: יכול להיות.
ישראל חסון: ב-1.5% האלה מה אתה חוסך?
עוזי יצחקי: נבדוק את זה.
חוה ראובני: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לתקנה 69(ה) שמתירה לעצור רכב בשולי דרך בין-עירונית.
חוה ראובני: האיסור לחנות "לא יחול על עצירתו או עמידתו של רכב שהיה הכרח לעצרו ולהעמידו באופן זמני על פני הכביש עקב קלקולו, ובלבד שנוהג הרכב יעשה כל הדרוש כדי להסיעו לשולי הדרך, במידת האפשר, ולהרחיקו מן הדרך בכלל במהירות האפשרית".
חוה ראובני: כלומר, האחריות מוטלת על בעל הרכב.
חוה ראובני: לפני כשלוש שנים בוועדה הזאת ניסינו להעביר תקנה שמגבילה את משך הזמן ומטילה עליו פרק זמן לפינוי הרכב.
ישראל חסון: את מדברת על האזרח.
חוה ראובני: כן, על בעל הרכב, כדי שיפנה את הרכב.
חוה ראובני: הוועדה לא אישרה את התקנה.
ישראל חסון: עזבי אותי מן האזרח.
ישראל חסון: אני מדבר על תפיסה.
ישראל חסון: מה האזרח רוצה?
ישראל חסון: האינטרס של האזרח לזוז מהר ככל האפשר מאותה נקודה בדרך, במינימום עלות.
ישראל חסון: אני שואל מה המדינה עושה.
ישראל חסון: תקבעו סטנדרד.
ישראל חסון: פעם אחת תקבעו את זה ואז תצרו תרבות אחרת של תנועה.
לאה ורון: עו"ד ראובני, את זוכרת למה הוועדה לא אישרה את התקנה המוצעת?
חוה ראובני: היה דיון על חישוב השעות בשבתות וחגים, בלילה וביום, וכמה זה עולה.
ישראל חסון: זה מחייב כל אחד מאתנו לעשות מינוי אצל חברות גרר מכאן ועד להודעה חדשה בכדי להבטיח זמינות.
ישראל חסון: זה משית עלות על האזרח.
לאה ורון: בטווחים קצרים יותר מאשר חברות הגרר נותנות היום.
ישראל חסון: אני סבור שהמדינה לא חושבת עד הסוף מה היא נותנת כשירות, היא לא מחנכת.
ישראל חסון: מצדי שהמדינה תעשה את זה ותחייב בתשלום, כפי שהזמנת אמבולנס מחייבת תשלום.
פיני קבלו: באשר לפקחים, לפני כשנה הסדרנו את זה עם המשטרה, את כל נושא צבעי התלבושות והסמלים, שזה זהה כמעט למשטרה.
פיני קבלו: הסדרנו את העניין הזה לעומת פקחי המשטרה.
פיני קבלו: כנ"ל לגבי הפקחים של הקבלנים שעושים את העבודות בכביש 6 או בכל דרך אחרת.
פיני קבלו: דבר שני, כאשר מאפשרים לקבלן להעסיק קבלנים משלו – גם אני נוסע הרבה מאוד, כל יום כ-300-400 קילומטרים ואני נתקל בזה ולכן אולי יש לי יותר הערות – אם יש זמן שהפקח חוסם את הכביש, כאשר הוא מועסק על-ידי הקבלן יש לו עדיפות לתת לקבלן להפעיל את המשאית או את המכבש כדי לבצע את כל העבודות.
פיני קבלו: האם יש זמן מסוים שהוא חייב לאפשר זרימה של תנועה בכביש?
פיני קבלו: כאשר הוא עובד מטעם הקבלן הוא נותן כמובן עדיפות לקבלן כדי שהעבודה תתבצע מהר יותר והאזרח מחכה הרבה יותר זמן במחסומים היכן שמכווינים את התנועה.
פיני קבלו: אולי אפשר לקבוע איזה הסדר בעניין הזה.
פיני קבלו: זה קורה בעיקר בעת שמתחילים את העבודות, כאשר מתחילים להתארגן.
פיני קבלו: אז עוצרים את הכול, מורידים את המשאיות, מתחילים להזרים לכביש את המכבשים וסוגרים את הכביש לזמן רב.
אופיר אקוניס: אדוני היועץ המשפטי, אני מבין שעל-פי סט התקנות הזה שהגיע מן הייעוץ המשפטי של משרד התחבורה כל אלה יהיו רשאים לכוון תנועה?