GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה נויפלד: אומרים: המדינה רוצה לחלק כסף, אבל הפקיד, או המדינה בעצמה, או השרים, מרחיקים אותם קצת מן היוצרים או ממי שמקבל את הכספים.
דנה נויפלד: כי אנחנו לא רוצים את המעורבות שלהם בתוכֵן.
דנה נויפלד: אנחנו אומרים: לא נעסוק בזה.
דנה נויפלד: אנחנו נקבע מבחנים שוויוניים איך הכספים הללו מחולקים.
דנה נויפלד: באמצע יעמדו אותם גופים, כמו לדוגמה בעניין הקולנוע יש לנו את קרנות הקולנוע.
דנה נויפלד: כאן זה לא בהכרח קרן הקולנוע.
דנה נויפלד: ייתכן שתקום עכשיו קרן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שלדעתי צריך לעשות.
דנה נויפלד: יכול להיות שיוצרים ייצרו קשר עם קרנות שיוקמו ושיחלקו את הכספים.
דנה נויפלד: בסוף הדרך זה מגיע ליוצר, אבל יש חוצץ (buffer) באמצע שהוא שמחלק.
לאה ורון: הקרן שתוקם תצטרך משאבים של תקורה והנהלה והוצאות.
דנה נויפלד: יש קרנות כאלה שפועלות כבר היום.
דנה נויפלד: גם אם זה היה נעשה ברשות השנייה מישהו היה צריך לעשות את הדבר הזה.
דנה נויפלד: תקורה או מנגנון בכל מקרה צריך שיהיו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש כבר קרן לקולנוע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אני לא יכולה להעביר את הכסף הזה ישר לקרן הקולנוע?
רני בלייר: זה קולנוע ולא טלוויזיה.
דנה נויפלד: קרן הקולנוע, לצורך העניין, תוכל להרחיב את פעילותה.
דנה נויפלד: כרגע היא עוסקת אך ורק בקולנוע.
דנה נויפלד: דרך אגב, היא עושה גם סרטי טלוויזיה.
דנה נויפלד: קרן הקולנוע תוכל להרחיב את פעילותה ולעסוק גם בחלוקת כספים לסדרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מרגישה כרגע שאנחנו כותבים סתם סעיף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה שיהיה ברור לאן הכסף הזה הולך ומי מטפל בו, ומי מפקח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הבעיה עם הרשות השנייה?
אופיר אקוניס: לא הבנתי עד הסוף את המונח "מוסדות ציבור שבין מטרותיהם קידום ועידוד יצירה ...".
אופיר אקוניס: אתה רוצה לסבר את אוזני?
רני בלייר: הנפגעים העיקריים מחילוט של כסף הם היוצרים שהיו אמורים לייצר את המסך.
אופיר אקוניס: הנפגע הוא קודם כול מי שמחלטים ממנו.
רני בלייר: לא.
אופיר אקוניס: הבנתי, אתה אומר מה היא סיבת החילוט.
רני בלייר: במשך 3 שעות לא דיברתי, תנו לי 5 שורות.
רני בלייר: הנענש העיקרי מחילוט מסוג זה, אם הוא לא חוזר למסך, הוא היוצר שהיה אמור לייצר את היצירה שלא יוצרה.
אתי בנדלר: סליחה, הנענש העיקרי הוא ציבור הצופים.
רני בלייר: ציבור הצופים ואיכות המסך.
רני בלייר: אם נקבעים חוקים בעניין הזה, אנחנו מבקשים שהחוקים והכללים הללו ייקבעו כך שהכסף הזה יחזור להפקות המקור כדי לשמור על איכות המסך.
דנה נויפלד: זאת הכוונה.
דנה נויפלד: זה כתוב בסעיף קטן (א).
אתי בנדלר: בסעיף קטן (א) כתוב שהסכומים שהתקבלו "ישמשו למימון הפקות מקומיות קנויות שהן תכניות סוגה עילית".
רני בלייר: יש לי הרגשה שהסעיף הזה לא מספיק מדויק כך שכספים יכולים להיות מועברים גם למקומות אחרים, ולא סתם אני אומר את זה.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית צודקת לגבי הנוסח של סעיף קטן (א).
אופיר אקוניס: התקדמנו לסעיף קטן (ג) ושם נוצר הוויכוח, אבל בסעיף קטן (א) אומרת הממשלה: "ישמשו למימון הפקות מקומיות קנויות שהן תכניות סוגה עילית".
טלי גורן: מי קובע?
אופיר אקוניס: מועצת הרשות השנייה.
אופיר אקוניס: לאחרונה יש ויכוח על הסוגה העילית.
אילן אבישר: כאשר אנו ניגשים לנסח כללים לגבי הקצאה של הכספים, המנגנון המוצע נראה לי מסורבל מאוד.
אילן אבישר: נעמוד במצב שנצטרך להחליט על כללים לפיהם מקצים את הכספים למוסדות ציבור ולקבוע שיקצו את הכספים להפקה מקורית.
אילן אבישר: לפי מה נעשה את זה?
אילן אבישר: מישהו יצטרך לתת לתת לנו תוכנית קונקרטית.
אילן אבישר: נניח שיש הפרה של סדרת טלוויזיה או של דרמה או של סרטים דוקומנטריים.
אילן אבישר: כאן כאשר אנחנו באופן ישיר יכולים לבדוק הצעות שמשלימות את הדבר החסר, אם חסרות סדרות דוקומנטריות אז יועבר כסף לסדרות דוקומנטריות.
אילן אבישר: הנוסח המוצע כאן אומר: לא.
אילן אבישר: תבדקו את כל הגופים המוצעים ותחליטו מי מהם יכול להציע את ההפקה המתאימה לחילוט שמתאים להפרה הזאת.
אילן אבישר: הם עכשיו מצידם יעשו איזשהו beading, יקבלו הצעות, יגישו לנו, כנראה, את ההצעות הקונקרטיות לשימוש בכספי החילוט הזה ואנחנו נצטרך לחשוב למי אנחנו מעבירים את זה.
אילן אבישר: במילים אחרות, המנגנון המוצע יהיה מסורבל מאוד וייצור עוד כמה שלבים באמצע.
אילן אבישר: כל זה יהיה על חשבון היעילות של המערכת.
אופיר אקוניס: אני מודה לכם על שהארתם את עינינו לגבי סעיף 62ה.
אופיר אקוניס: אני מציע שתהיו בהידברות גם עם היוצרים וגם עם הזכייניות, עם מי שאתם רוצים, ותביאו לנו נוסח קונקרטי יותר לישיבה הבאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשדובר כאן על נושא הפריפריה, על מסך שלא די מקבל את כל הגיוון של האוכלוסייה בישראל, השאלה איך דווקא מן הכספים של החילוט יילך יותר ליצירה בפריפריה עצמה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני זורקת כאן איזה רעיון, שאולי גם היוצרים יהיו מן הפריפריה.
נגה רובינשטיין: יש בשביל זה את הכללים של הערוץ השני.
מנשה סמירה: הפריפריה לא צריכה לבוא לידי ביטוי מכספי חילוט וענישה.
מנשה סמירה: הפריפריה צריכה לבוא לידי ביטוי בדרך המרכזית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על יוצרים שחיים בפריפריה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא יוצרים שגרים ברוטשילד פינת דיזינגוף.
מנשה סמירה: צריך ללכת עם זה בדרך המלך.
לאה ורון: זה גם דרך המלך.
מנשה סמירה: ואם לא יהיו חילוטים אז הפריפריה לא תקבל כסף?
לאה ורון: זה בנוסף.
דנה נויפלד: לא, אבל אם כבר יש כספים הרי שיועברו גם לפריפריה.
מנשה סמירה: צריך לתת לפריפריה.
מנשה סמירה: צריך לטפל בזה בכללים.
אילן אבישר: אני הייתי שם את הכסף שלי על הרגולטור יותר מאשר על הקרנות הקיימות כדי להבטיח יותר גיוון ויותר השקעה בפריפריה.
אילן אבישר: יש לנו תפיסה מסוימת.
אילן אבישר: אנחנו מייצגים אותה בכללים ונלך לכיוונים האלה.
אופיר אקוניס: בעניין הזה ננסה לקבוע נוסח טוב יותר.
אופיר אקוניס: הרעיון, בגדול, טוב.
אתי בנדלר: ביקשתי לבדוק בינתיים מהי ההגדרה "מוסד ציבור" בסעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב.
אתי בנדלר: "מוסד ציבור" הוא "גוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה, הפועל למטרות של חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה ...
אתי בנדלר: או מטרה דומה".
דנה נויפלד: כאן מדובר על גופים שמטרתם אחרת: "קידום ועידוד יצירה והפקה של הפקות מקומיות".
אתי בנדלר: כאן מדובר במוסדות ציבור שבין מטרותיהם קידום ועידוד יצירה.
אתי בנדלר: כאן יש דבר מצומצם יותר, אבל חסרה כאן הגדרת "מוסד".
אתי בנדלר: אני מבקשת שכאשר תבדקו שוב את העניין הזה תכללו גם הגדרה של "מוסד", שיהיה ברור שמדובר בגוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה.
אתי בנדלר: זה חסר כאן.
מנשה סמירה: ערוץ 99 הוא מוסד כזה?
אתי בנדלר: אין לנו כאן הגדרה.
דנה נויפלד: נבדוק את זה.
אופיר אקוניס: ההגדרה תחודד.
אופיר אקוניס: גברתי מנהלת הוועדה, אם ב-14 באוקטובר לא נסיים אז נסיים ב-17 באוקטובר.
אופיר אקוניס: דחינו את הדיון שהיה אמור להתקיים ב-10 באוקטובר ל-14 באוקטובר וב-17 באוקטובר תהיה ישיבה מסכמת.
אופיר אקוניס: חלק מן הדברים שנשארו פתוחים לא מחייבים את נוכחות השר.
אופיר אקוניס: לצורך הדיון בדברים המרכזיים שבמחלוקת אנו צריכים את השר.
אופיר אקוניס: נקיים ישיבה ארוכה.
נגה רובינשטיין: אולי לדיון ב-17 באוקטובר יישארו הדברים שהם פחות בעייתיים.
אתי בנדלר: סעיף 42, שמתקן את סעיף 62 לחוק העיקרי, לא מאושר בשלב זה.
אופיר אקוניס: בשבוע הזה עלינו לסיים את הדיון בדברים רבים שנמצאים במחלוקת, כולל העניין הזה ועניינים אחרים שדילגנו עליהם.
אופיר אקוניס: אני מקווה לסיים הכול השבוע, עד ליום חמישי ב-10:00 בכפר המכבייה.
טל רוזנפלד: סעיף 43 – תיקון סעיף 63     "בסעיף 63(ד) לחוק העיקרי, אחרי "חברת החדשות" יבוא "שמשדרת את שידורי החדשות של בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: "     	זה תיקון טכני כדי להחיל את הסעיף רק על בעלי זיכיון.
טל רוזנפלד: אחר-כך יהיה סעיף דומה על בעל רישיון.
אופיר אקוניס: אם לא, סעיף 43 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 44 – תיקון סעיף 63א     "בסעיף 63א לחוק העיקרי –      (1)	בסעיף קטן (א), במקום "בערוץ 2" יבוא "של בעלי הזיכיונות לשידורי טלוויזיה בערוץ 2";     (2)	בסעיף קטן (ב)(1), במקום "בערוץ השלישי" יבוא "של בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ השלישי";     (3)	אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     "(ג)	שידורי החדשות של בעל רישיון לשידורי טלוויזיה ישודרו באמצעות חברת חדשות, שתוקם ותפעל לפי הוראות סימן זה, ובהתאם לרישיון שהעניקה לה המועצה; דינה של חברת החדשות כאמור כדין כל בעל רישיון אחר לשידורי טלוויזיה, למעט לעניין סעיפים 34, 35א, 37, 51א, 51ב, 52, 60, 62ה ו-62ו.
אופיר אקוניס: לא עסקנו בשידורי החדשות.
אופיר אקוניס: מה הוא התיקון הזה?
טל רוזנפלד: אלה שוב תיקונים טכניים של התאמה.
טל רוזנפלד: מה שכתבנו כאן בסעיף קטן (ג) הוא בעצם הסעיף הקודם שקראתי שמדבר על בעל זיכיון.
טל רוזנפלד: מתאימים את זה גם לבעל רישיון – חברת החדשות שפועלת עם בעל הרישיון.
אופיר אקוניס: סעיף 44 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 45 – תיקון סעיף 63א1     "בסעיף 63א1 לחוק העיקרי, במקום "בתקופה האמורה בסעיף 62ג(א) רישה" יבוא "כל עוד מתקיימים שידורי טלוויזיה במסגרת שני ערוצי טלוויזיה או יותר" ואחרי "שאישרה המועצה" יבוא "שמקום מושבו בירושלים".
טל רוזנפלד: "     	התיקון הראשון הוא תיקון טכני.
טל רוזנפלד: התיקון השני – "שמקום מושבו בירושלים" – נוסף בעקבות הדיונים הקודמים על ערוץ 10 במסגרת הארכת הזיכיון.
שרון שמש-עזריה: אני ממינהלת הסדרת השידורים לציבור.
שרון שמש-עזריה: אני מדברת בשמו של מר ניצן חן, יושב-ראש המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין.
אופיר אקוניס: איפה הוא?
שרון שמש-עזריה: הוא משתתף בכנס.
שרון שמש-עזריה: אתם יודעים בוודאי שאנחנו בוחנים ברצינות רבה את האפשרות להקים ערוץ חדשות ייעודי.
שרון שמש-עזריה: הדיונים בממשלה מתקיימים עדיין אבל האופציה של ערוץ ייעודי עומדת עדיין על הפרק.
אופיר אקוניס: ייצא לזה מכרז?
שרון שמש-עזריה: ככל הנראה.
שרון שמש-עזריה: כפי שעשינו בערוצים ייעודיים אחרים, הדבר נכון במיוחד לערוץ חדשות.
שרון שמש-עזריה: אנו סבורים בהחלט שאפיק הכנסה רלוונטי הוא מכירת חדשות גם לחברות החדשות הקיימות.
שרון שמש-עזריה: הקריטריון של מושב בירושלים יכול לגרום לכך שיהיו לנו מעט חברות רלוונטיות.
שרון שמש-עזריה: החברות שאנו סבורים שהן פוטנציאל להתמודד על הדבר הזה יצטרכו לשנות את מקומן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה שיש לנו ציונות כאן.
חני לוז: הכוונה לתת פלטפורמה נוספת לחדשות ערוץ 2?
אופיר אקוניס: לא נשנה את הסעיף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תמסרי למר ניצן חן שההצעה שלו לא התקבלה.
אופיר אקוניס: אני מתפלא שהיא מגיעה מן הירושלמי מר ניצן חן.
נגה רובינשטיין: זה בא מכיוון אחר.
נגה רובינשטיין: יכולים להיות עוד גורמי תוכן שיפיקו חדשות ורוצים לעודד אותם, שיהיה איזה שוק בתחום החדשות.
נגה רובינשטיין: שלא רק גורם אחד יפיק אלא אפשר יהיה גם לקנות ולמכור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כיצד זה קשור לירושלים?
נגה רובינשטיין: הסעיף קובע שרק מי שנמצא בירושלים יכול להפיק ולמכור.
נגה רובינשטיין: כלומר לא רק ערוץ 10 צריך שתהיה לו חברת חדשות בירושלים אלא גם אם הוא רוכש תוכן מחברה חיצונית - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טוב מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שיישבו בירושלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שהמכרז יקבע תנאי שיעשו את החדשות מעיר הבירה ירושלים.
אופיר אקוניס: אנחנו מודים למועצה לשידורי כבלים ולוויין על ההערה אבל נאשר את הסעיף כפי שהוא, כולל המילים "שמקום מושבו בירושלים".
מנשה סמירה: אני מבקש הבהרה לגבי סעיף 45.
מנשה סמירה: הכוונה לשני ערוצי טלוויזיה בעלי רישיון?
נגה רובינשטיין: כן.
מנשה סמירה: האם אחד מהם הוא רשות השידור?
נגה רובינשטיין: לא. מדובר על שני ערוצי טלוויזיה שהם בעלי רישיונות.
מנשה סמירה: צריך להבהיר, למען הסר ספק, שזה לפחות שני ערוצים מסחריים.
מנשה סמירה: זאת הכוונה.
אתי בנדלר: כדאי באמת להבהיר את זה.
נגה רובינשטיין: המונח "ערוץ טלוויזיה" מופיע בהמון מקומות בדבר החקיקה הזה וכל פעם ההתייחסות היא רק לערוצי טלוויזיה שהם בעלי רישיונות.
נגה רובינשטיין: אם נשנה את זה כאן, נצטרך לשנות לאורך כל החקיקה.
מנשה סמירה: שזה יופיע בדברי ההסבר.
לאה ורון: זה מופיע בפרוטוקול.
אופיר אקוניס: סעיף 45 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 46 – תיקון סעיף 63ב     "בסעיף 63ב לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במילים "בחברת החדשות" יבוא "בשתי חברות חדשות או יותר, בעת ובעונה אחת".
אופיר אקוניס: סעיף 46 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 47 – תיקון סעיף 66     "בסעיף 66 לחוק העיקרי –      (1)	בכותרת השוליים, המילים "של ערוץ 2" – יימחקו;     (2)	בסעיף קטן (א) –      (א)	ברישה, במקום "כלהלן:" יבוא "ובעלי המניות של חברת החדשות שבאמצעותה משדר בעל רישיון לשידורי טלוויזיה, שידורי חדשות, יהיו הרשות ובעלי הרישיון לשידורי טלוויזיה, הכל כמפורט להלן:";     (ב)	בפסקה (2), אחרי "לשידורי טלוויזיה" יבוא "או לבעל הרישיון לשידורי טלוויזיה, לפי העניין".
אופיר אקוניס: מדוע מוחקים את המילים "של ערוץ 2"?
טל רוזנפלד: זה סעיף שעוסק בבעלי המניות בחברת החדשות ומחיל על בעל הרישיון בדיוק את מה שחל על בעל הזיכיון.
טל רוזנפלד: לרשות יהיו 40% ולבעלי הזיכיונות – וכאן אנו מוסיפים עכשיו גם לבעל הרישיון – יהיו 60%.
טל רוזנפלד: זה תיקון טכני.
אופיר אקוניס: סעיף 47 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 48 – תיקון סעיף 67     "בסעיף 67 לחוק העיקרי –      (1)	בסעיף קטן (א), אחרי "ההצבעה של חברת החדשות" יבוא "או בעל הרישיון לשידורי טלוויזיה", אחרי "שבעלי הזיכיונות" יבוא "או שבעל הרישיון" ואחרי "בבעל הזיכיון" יבוא "או בבעל הרישיון, לפי העניין";     (2)	בסעיף קטן (ג)(3) –      (א)	במקום "לבעל זיכיון" יבוא "למורשה לשידורים", במקום "שהוא בעל זיכיון" יבוא "שהוא מורשה לשידורים", ובמקום "בבעל זיכיון" יבוא "במורשה לשידורים";     (ב)	במקום ההגדרה "בעל זיכיון" יבוא:     "מורשה לשידורים" – לרבות בעל רישיון לשידורים לפי חוק התקשורת".
טל רוזנפלד: "     	זה תיקון טכני שעוסק במועצת המנהלים של חברת החדשות ואנחנו מחילים גם על בעל הרישיון.
אופיר אקוניס: סעיף 48 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 49 – תיקון סעיף 68     "בסעיף 68(א) לחוק העיקרי, אחרי "נציגי בעלי הזיכיונות" יבוא "או בעל הרישיון".
טל רוזנפלד: "     	זה עוסק במינוי מנהל חברת החדשות ותפקידיו, ושוב זה תיקון טכני.
אופיר אקוניס: סעיף 49 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 50 – תיקון סעיף 70     "בסעיף 70(א) לחוק העיקרי, אחרי "בעלי הזיכיונות לשידורי טלוויזיה" יבוא "או בעל הרישיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: "     	זה רכישת מניות בחברת החדשות, ושוב זה תיקון טכני.
אופיר אקוניס: סעיף 50 נתקבל.
טל רוזנפלד: סעיף 51 – הוספת סעיף 70א     "אחרי סעיף 70 יבוא:     "70א.
טל רוזנפלד: סמכות לקביעת כללים אחרים     היו חמישה בעלי רישיון לשידורי טלוויזיה או יותר, רשאית המועצה לקבוע כי יחולו כללים שונים מהאמור בסעיפים 63א(ג) או 63א1.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה כאילו הם יכולים להחליט שהם עושים חוק חדש?
נגה רובינשטיין: מבחינתנו אפשר להוריד את הסעיף הזה.
נגה רובינשטיין: הרעיון היה שבמקום שבו יהיו כבר יחסית הרבה בעלי רישיונות, למשל שישה בעלי רישיונות, אז השוק ייראה אולי באופן אחר וניתן יהיה להקנות שיקול דעת לשנות את המבנים ואת ההסדרים שקיימים היום ביחס לחברת החדשות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צריך לכתוב את זה.
אתי בנדלר: הנוסח המקורי דיבר על חמישה.
אתי בנדלר: נערכו דיונים בקשר לסעיף הזה.
אתי בנדלר: בין היתר נאמר שכאשר יהיו כללים חדשים הוא אכן יוּרד לשלושה, אבל הכללים החדשים יחולו מהרביעי ואילך, וזה יהיה באישור ועדת הכלכלה כדי שלא יקבעו כאן כללי משחק חדשים.
אתי בנדלר: אני בעד להוריד לגמרי את הסעיף הזה
אופיר אקוניס: גם הממשלה וגם חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' מציעות להוריד.
אופיר אקוניס: סעיף 51 לא נתקבל.
לאה ורון: שיהיה לוועדת הכלכלה מה לעשות גם בעתיד ...
אופיר אקוניס: ניפגש ביום חמישי, 14 באוקטובר, בשעה 10:00.
יצחק וקנין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: על סדר היום תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה) (תיקון מס' 2), התש"ע-2010, בדבר אווירונים זעירי משקל.
יצחק וקנין: עשיתם יחד עם איתי תיקונים לתקנות, אבל תקראו, ואז נתקן אותן.
יצחק וקנין: אנחנו מברכים את תלמידי בית ספר קציר מרחובות שנוכחים כאן איתנו בישיבה.
יצחק וקנין: אפשר להתחיל בהקראה.
אברהם קמחי: רציתי רק להגיד שמר טלמון לא נמצא כאן היום.
אברהם קמחי: הוא נמצא בכנס בחיפה.
יצחק וקנין: אני מעודכן און-ליין.
יצחק וקנין: את מר טלמון אני לא שוכח.
רננה שחר: אני אבקש ממר רן בג, ראש תחום תעופה ספורטיבית ברת"א להציג את המטריה של אווירונים זעירים שבהם עוסקים בעצם שלושה תיקוני התקנות שמונחים היום בפני הוועדה, ורוצים לראות אותם כמקשה אחת שמגדירה שלושה היבטים של אותו עניין: הדבר הראשון הוא בסיס הרישוי של האווירונים האלה, התקן הטכני שעל בסיס- - -; השני הוא נושא ההפעלה של הכלי; והשלישי הוא רישוי הטייס.
רן בג: אני ראש תחום תעופה ספורטיבית, מחלקת מבצעים, רשות התעופה האזרחית.
רן בג: הנושא שהיום אנחנו עוסקים בו הוא אווירונים זעירי משקל.
רן בג: זאת קטגוריה שקיימת למעשה משנת 1984 בארץ, והיא מייצגת תרבות פנאי של מטוסי ספורט זעירים עם שני אנשים זעירים.
רן בג: בדרך כלל משתמשים בהם בסופי שבוע ובימים פנויים.
רן בג: אין פעילות מסחרית במטוסים האלה, וכולה פעילות שמוגדרת כתרבות הפנאי.
רן בג: מ-1985 עד היום נעשו שני תיקונים בהגדרה של המטוסים האלה.
רן בג: התיקון הראשון היה ב-88' שאז הצטרפנו לתקנות ה-S הבריטיות, ותיקון נוסף היה ב-95', ובאותה תקופה עקב העלייה במשקל המטוסים שינינו את המשקל מ-390 ק"ג ל-450 ק"ג.
קריאה: משקל המראה.
רן בג: משקל המראה מלא.
רן בג: מטוס זעיר משקל בהגדרתו היום לוקח שני אנשים; אסור לו לטוס יותר מ-100 מייל לשעה.
רן בג: משקלו המרבי הוא 450 קילו.
רן בג: באפיון הזה היו עד היום המטוסים.
רן בג: מתחילת שנות ה-2000 המטוסים התחילו "להשמין".
רן בג: עקב שכלול מנועים, שכלול חומרים, עקב ראייה קצת שונה של היצרנים ושל מדינות משקלו של המטוס הזה התחיל לעלות בד בבד עם תוספת הבטיחות למשתמשים בו.
רן בג: נוצר מצב שהתקנות פיגרו במקצת אחרי מה שאירע בשטח, וזה גרם למשתמשים להיות מוגבלים מבחינת החוק בשימוש במטוס הזה.
רן בג: יש כיום בארץ כ-160 מטוסים כאלה ו-450 טייסים, וב-10 השנים האחרונות התחילו להיכנס מטוסים שונים במקצת מהמטוסים שאליהם כוונו התקנות הבסיסיות.
רן בג: בכל העולם קיימת היום מגמה של סטנדרטיזציה של המטוסים האלה.
רן בג: מכיוון שהמטוסים האלה הם לשימוש מקומי, ובדרך כלל הם לא יוצאים מגבולות הארץ שהם נמצאים בה.
רן בג: כל מדינה אימצה לעצמה את התקן שבו היא הפעילה את המטוס הזה.
רן בג: מתחילת המאה ה-21 המדינות התחילו בלחץ היצרנים להשוות ולהתאים את התקן, שלפי דעתנו, בסופו של יום יהיה תקן עולמי לדבר הזה.
רן בג: המדינה שמובילה את זה היא, כמובן, ארצות-הברית בתקנות שקוראים להן LSA – Light sport Aviation שהגדירו מחדש את מטוס הפנאי הזה שמשקלו המרבי להמראה הוא 600 קילו, המהירות המותרת היא 138 מייל, שני אנשים, והציוד שהוא יכול לקחת יהיה בדרך כלל הרבה יותר מתקדם מהמטוסים שאנחנו הכרנו.
רן בג: שאר העולם מתחיל לסגור את הפער עם ארצות-הברית.
רן בג: קנדה, בחוקים שלה, אימצה כמעט לחלוטין את החוקים האלה, אוסטרליה אימצה את זה יחד עם חוקים נוספים.
רן בג: האיחוד האירופי שוקד היום גם כן למצוא את המכנה המשותף, וגם אנחנו, מדינת ישראל עם הידע שיש לה, עם המפעילים שיש לה מנסה לסגור את הפער כדי שייווצר מצב שמטוס שמייצרים היום בארצות-הברית תהיה לו בדיוק אותה הגדרה בצ'כיה או באנגליה, ויוכלו להשתמש בו בדיוק באותה צורה גם בארצות-הברית, גם באירופה וגם כאן.
רן בג: עדכון התקנות הוא צעד ראשון בפעילות הזאת.
רן בג: בסופו של יום הגדרת המשקל תהיה זהה להגדרת המשקל כפי שהגדירו אותה בתקנות האמריקניות, וגם המהירות תהיה זהה.
רן בג: למעשה, המטוס שיהיה לנו ולארצות-הברית בשימוש יהיה בדיוק אותו מטוס באותה הגדרה תחת קונצנזוס סטנדרט כפי שהם קוראים לו.
רן בג: לדעתנו, מכיוון שהמטוסים קצת יותר כבדים וקצת יותר מהירים אנחנו צריכים לשנות את הכשרת הטייס.
רן בג: אם עד היום קורס הטיס היה כ-20-16 שעות, אנחנו הכפלנו את שעות הקורס בשניים ל-32 שעות.
רן בג: הוא קורס הרבה יותר רחב, והוא עדיין בהתהוות.
רן בג: חייבנו את בתי הספר לבצע את זה כבר מנובמבר.
רן בג: הטייס מגיע היום לסוג המטוסים האלה שהגדרתם תושלם לבסוף, הרבה יותר מיומן, יהיה לו הרבה יותר ידע לאחר הקורס הארוך שניתן לו, והוא יוכל להשתמש במטוס הרבה יותר מתקדם ובטוח מהמטוסים שהיו עד היום.
יצחק וקנין: יש למישהו הערות לפני שנתחיל להקריא את התקנות?
רן בג: אנחנו רואים את העדכון הזה כצעד ראשון בצמצום הפער בינינו לבין העולם, ולאור המטלות הנוספות של רת"א של category 1 העדיפות שלה היא לראות עצמה ממשיכה בנושא הזה ומשווה עצמה לתקנות הקיימות בעולם כולו.
דוד לאופר: אני יושב ראש תעופה ספורטיבית קלה, וטייסינו הם המשתמשים העיקריים בסוג המטוס הזה, ואם אני לא טועה אנחנו מייצגים את כולם.
דוד לאופר: ראשית אני רוצה לברך את רת"א על תיקון התקנות האלה.
דוד לאופר: בשבילנו זאת התקדמות מהותית.
דוד לאופר: גם  הארגון מעוניין להדביק את הפערים ולהסדיר את הנושא כדי שנוכל להמשיך ליהנות מתעופת הפנאי שלנו.
דוד לאופר: אנחנו, כמובן, רואים את זה במכלול, כמו שמר בג הגדיר, של המשך תיקון תקנות מקיפות וכוללות בתחום ה-LSA, ובכוונת רת"א להמשיך ולהשלים את זה, ואנחנו כמובן בעד ונמשיך לשתף פעולה.
דוד לאופר: תודה.
רן בג: אני רוצה לברך את אודי זוהר שהוא האדם שפתח למשתמשים את רת"א בשינוי החוקים האלה.
רן בג: בזמן כהונתו התחילה הפעילות שהביאה אותנו עד הלום.
יצחק וקנין: בבקשה, אודי.
אודי זוהר: אני יושב ראש קלוב התעופה לישראל.
אודי זוהר: הפעילות הזאת היא סופֶר מבורכת, אבל אני חייב להגיד מילה ולבקש ממך להתייחס לזה בהמשך.
אודי זוהר: מה שמובא פה הוא מברך, ובוודאי מקדם את התחום הזה בצורה ניכרת, אבל בזה לא מסתיימת פרשת התעופה הקלה הזעירה הספורטיבית במדינת ישראל.
אודי זוהר: יש סט שלם נוסף שמבחינה מקצועית נסתיימה בו העבודה בניצוחו של רן בזמנו.
אודי זוהר: אני מבין שתהליך כתיבת התקנות מההיבט המקצועי אל ההיבט התקנתי החקיקתי לא הושלם.
אודי זוהר: אני מבקש ממך, היושב ראש, שתגדיר זמן שבו אנחנו מקדשים את מה שנעשה פה עכשיו, אבל אנחנו בוודאי רוצים לראות את התקנות כולן כמכלול מגיעות לכלל סיום.
יצחק וקנין: אני בטוח שכולם רוצים.
יצחק וקנין: גם בשיחות אישיות איתכם אמרתי לכם לגבי כל נושא חוק הטיס שהמגמה היא לסיים אותו יחד עם התקנות, ולא שיהיה תלוש מהתקנות מכיוון שהתקנות הן בעצם הבסיס לביצוע חוק הטיס, בלי התקנות לא נוכל לעשות כלום.
יצחק וקנין: אבל בכל מקרה חוק הטיס הוא הבסיס לכל מה שאנחנו עושים בששת החודשים האחרונים.
יצחק וקנין: גם אתה כמנכ"ל רת"א לשעבר וגם גיורא שמכהן כרגע בתפקיד רואים את סיום העניין הזה כמטרה כדי להעלות אותנו ולא להישאר בקטגוריה הנמוכה שאנחנו נמצאים בה היום "קטגוריה 2".
יצחק וקנין: הדבר הזה הוא חיוני מאוד.
יצחק וקנין: לפי מה שאני שומע דווקא מהנציגים שהם לא מרת"א, אלא גם מאל-על ואחרים, יש מקומות שאנחנו אפילו לא יכולים לנחות בגלל הקטגוריה שאנחנו נמצאים בה היום, לפחות בארצות-הברית בכמה מקומות.
יצחק וקנין: לכן המטרה היא לסיים.
יצחק וקנין: אני מבחינתי עושה הכול כדי שהכול יסתיים.
יצחק וקנין: אתם שמים לב שאנחנו מקדישים לזה זמן קבוע כל יום שלישי.
יצחק וקנין: השבוע הקדמנו את זה ליום שני מסיבות של תחילת המושב ודברים אחרים.
יצחק וקנין: אבל בכל מקרה נמשיך ונשתדל לסיים הכול עד סוף המושב הזה, גם את התקנות וגם את חוק הטיס עם הפרק הפרובלמטי בנושא הבטיחות.
לאה ורון: אנחנו פותחים את העיתונים, וכל הזמן קוראים על הנושא הזה.
יצחק וקנין: המטרה שלי לסיים את זה עד סוף המושב.
יצחק וקנין: אני מקווה שכך זה יהיה, ואני סומך על הרצון שלכם ושל כל מי שיושב סביב השולחן.
יצחק וקנין: עצם זה שאנחנו מידיינים בדיונים מקדימים לפני הישיבות, זה עוזר לנו הרבה מאוד להתקדם.
יצחק וקנין: אני אתחיל את הקראת התקנות.
יצחק וקנין: כולי תקווה שנוכל לסיים לפחות את הפרק הזה.
יצחק וקנין: בבקשה, רננה.
רננה שחר: הקראה:
רננה שחר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7 ו-30 לחוק הטיס, 1927, וסעיפים 4 ו-23 לחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ"ג-1963, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, ולפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1  בתקנה 1 לתקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב – 1981 (להלן- התקנות העיקריות), בהגדרת "אוירון זעיר" במקום "454 ק"ג" יבוא "600 ק"ג, או אם הוא מיועד להמראה ונחיתה על פני מים – עד 650 ק"ג".
יצחק וקנין: הערות לסעיף?
יצחק וקנין: אני אצביע על סעיף 1. מי בעד סעיף 1?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 1 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר
רננה שחר: תיקון תקנה 33  בתקנה 33 לתקנות העיקריות -    בכותרת השוליים המלים "ממונע בעל תעודת כושר טיסה סטנדרטית" -  ימחקו;   בתקנה משנה (ג) המלים "כל הנמצאים בו חובשים קסדת מגן וכן" – יימחקו;   אחרי תקנת משנה (ג) יבוא:   "(ג1) לא יפעיל אדם אוירון זעיר שתא הטייס שלו פתוח (אינו מוגן), אלא אם כן כל הנמצאים בו חובשים קסדות מגן.
יצחק וקנין: הערות, רבותיי.
איתי עצמון: לגבי תוספת של תקנת משנה (ג1): מכיוון שכיום בתקנת משנה (ג) כתוב: "לא יפעיל אדם אווירון זעיר שניתנה לגביו תעודת כושר טיסה לאווירון זעיר", ו"חובת חבישת קסדת מגן" הייתה שם, ואתם ייחדתם תקנת משנה חדשה לחובת חבישת קסדות מגן, אני שאלתי, האם לא צריך להוסיף "אווירון זעיר שניתנה לגביו תעודת כושר טיסה לאווירון זעיר, כפי שקבוע בתקנת משנה (ג)"?
רננה שחר: אנחנו השבנו שאין מניעה להוסיף את זה- -
איתי עצמון: שצריך להוסיף את זה.
רננה שחר: בשלב הזה כדי שלא תהיה מחלוקת פרשנית בין תקנת משנה (ג) ל-(ג1) עדיף להוסיף את זה.
רננה שחר: אנחנו נטפל בדברים האלה.
יצחק וקנין: אז אתם מסכימים לתוספת?
יצחק וקנין: הצבעה על סעיף 2, כולל התיקונים שהציע איתי.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 2 כולל התיקונים?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 2, כולל התיקונים – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2, כולל התיקונים, נתקבל.
יצחק וקנין: אין מתנגדים, אין נמנעים.
יצחק וקנין: הסעיפים אושרו, כולל התיקונים.
יצחק וקנין: סעיף 3. בבקשה.
רננה שחר: תיקון תקנה 162   בתקנה 162(א) לתקנות העיקריות -    בפסקה (6) -     פסקת משנה ב – תימחק;    במקום פסקת משנה ד יבוא:    "(ד) מהירותו המרבית בטיסה אופקית עם כוח מנוע מרבי לטיסה ממושכת (Vh) בתנאים אטמוספריים סטנדרטיים בגובה פני הים, אינה עולה על 120 קשר (Cas) (138 מי"ש);"    במקום פסקת משנה ה יבוא:    "(ה) מהירות ההזדקרות שלו (Vs1) במשקל ההמראה המרבי ובמרכז הכובד הקריטי ביותר, אינה עולה על 45 קשר (Cas) (51 מי"ש);"   בפסקה (7) פסקת משנה ד – תמחק.
רננה שחר: מי"ש – מייל יבשתי.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 3 – מי בעד?
יצחק וקנין: הצבעה     בעד סעיף 3 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 נתקבל.
רננה שחר: תיקון תקנה 180ו   בתקנה 180ו(א) במקום פסקאות (1) ו- (2) יבוא:   "(1)   אם האוירון הזעיר הוא חד מושבי  הוא נושא אדם אחד בלבד;   (2)    אם האוירון הזעיר הוא דו מושבי  הוא נושא אדם אחד בלבד אלא אם כן נתקיים אחד מאלה -      האוירון הזעיר משמש להדרכה בטיסה המבוצעת לצורכי הדרכה, כשהטייס המפקד הינו בעל רשיון הדרכה עם הגדר אווירון זעיר שקיבל הסמכה להטיס את האווירון הזעיר;    האווירון הזעיר מוטס בטיסה פרטית על ידי טייס מפקד בעל רישיון טייס מסחרי עם ניסיון של 25 שעות לפחות כטייס מפקד על אווירון זעיר;     האווירון הזעיר מוטס בטיסה פרטית על ידי טייס מפקד שנתמלאו בו תנאי תקנה 103(ג) לתקנות הרישיונות.
איתי עצמון: לגבי סעיף קטן (א) שאלתי בדיוק המשמעות של הסמכה להטיס אווירון זעיר, והבנתי שאין צורך בתוספת הזאת.
רננה שחר: אנחנו מבקשים לשנות את הנוסח.
רננה שחר: כתוב כאן "בעל רישיון הדרכה עם הגדר לאווירון זעיר שקיבל הסכמה להטיס את האווירון הזעיר".
רננה שחר: הכוונה היא שאותו טייס יהיה מדריך טיס מוסמך שיש לו הגדר הדרכה לאווירון זעיר.
רננה שחר: לכן אנחנו מבקשים לתקן את הנוסח שייקרא כדלהלן: "האווירון הזעיר משמש להדרכה בטיסה המבוצעת לצורכי הדרכה כשהטייס המפקד הינו בעל רשיון מדריך טיס, ובו הגדר הדרכה לאווירון זעיר מאותו סוג".
רננה שחר: זה התיקון המבוקש לפסקה (א).
איתי עצמון: לגבי סעיף קטן (ב): מה היחס בין (ב) לבין הדרישות המופיעות בתקנה 103 לתקנות הרישיונות.
איתי עצמון: כלומר האם זה בא בנוסף?