GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז קמיניץ: אולי יש חברי כנסת שלא מסכימים לו, אבל הממשלה מודעת ויודעת שצריך גם תשתית סלולר וצריך מתחרה חדש.
ארז קמיניץ: באיזון האינטרסים הזה, שהוא בסופו של דבר שאלה משפטית שנבחנת היום גם בבג"ץ, היועץ המשפטי לממשלה הביע את דברו.
ארז קמיניץ: יש כאן מתווה שמיישם את סעיף 266(ג) לחוק התכנון והבנייה שקבע אפשרות לפטור מתקנים כאלה או אחרים וכן תנאים מסוימים שאותם יכול שר הפנים לקבוע.
ארז קמיניץ: שר הפנים קבע את התנאים למתן הפטור.
ארז קמיניץ: זה מתווה של פטור.
ארז קמיניץ: אם התקנות הללו לא יתקבלו בצורה כזאת או אחרת כפי שהוועדה תחליט, לעמדת היועץ המשפטי לממשלה האפשרות לבנות בכלל תקנות תקשורת שיאפשרו הקמת מתקנים סלולריים בפטור תהיה לא סבירה ויצטרכו לבטל אותן.
ארז קמיניץ: זאת עמדה משפטית פרופר.
ארז קמיניץ: כל עמדה אחרת אינה מקובלת על היועץ המשפטי לממשלה וגם אינה עמדת הממשלה, שערכה את כל הדיונים הפנימיים בתוכה כפי שנדרש לפי החוק.
אתי בנדלר: רק הערה להערה, הערה קצרה מאוד.
אתי בנדלר: אני מניחה שבכל זאת אם הוועדה בסיכום דיוניה תציע להכניס שינויים כאלה או אחרים בתקנות, אין לי ספק שגם היועץ המשפטי לממשלה ישקול בחפץ-לב ובנפש פתוחה את כל התיקונים שהוועדה מציעה וזה לא יהיה אפריורי לא סביר כי אינו תואם את נוסח התקנות.
ארז קמיניץ: כך אמרתי בתחילת הדיון.
אתי בנדלר: היה לי חשוב להבהיר את זה פעם נוספת לחברי הכנסת.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, רק למען הרקורד ההיסטורי, זאת גם עמדת הכנסת.
דב חנין: הכנסת הקודמת החליטה להעביר הצעת חוק בקריאה טרומית, שהיתה לי הזכות להיות אחד מן היוזמים שלה, ובה הציעה לבטל את הפטור הזה.
אופיר אקוניס: זה לא עמדת הכנסת.
דב חנין: זה עמדה פרלימינרית של הכנסת.
אתי בנדלר: המצב החוקי המשפטי היום ברור.
אתי בנדלר: יש סעיף בחוק שעדיין כלול בספר החוקים וזה המצב המשפטי הקיים.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין, אני מתפלא על הערתך.
אופיר אקוניס: הצעת החוק עברה רק בקריאה טרומית.
רוברט טיבייב: זה היה בממשלה הקודמת, בממשלת קדימה.
אפרת דון יחיא: אני מבקשת להציג את עמדת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה כי בדיון הקודם הם לא קיבלו את רשות הדיבור.
אופיר אקוניס: נכון, ואני ביקשתי לשמוע את עמדתם.
אפרת דון יחיא: אני מבקשת לקרוא את ההחלטה.
אפרת דון יחיא: לאחר דיון ארוך שבו, שוב, כל העמדות וכל האינטרסים באו לידי ביטוי, ואפשר לראות את זה בפרוטוקול, ההצעה של המועצה הארצית היתה כדלקמן:        	"א) המועצה הארצית רואה בהליך הקבוע בתמ"א 36/א/1 כדרך המלך להקמת מתקני שידורי ולהסדרת נושא הסלולר בישראל.
אפרת דון יחיא: המועצה סבורה כי האפשרות למתן פטור, אף באמצעות ההליך שהוצע במסגרת התקנות שהעביר שר הפנים לוועדת הכלכלה, אינה ראויה ויש לצמצמה עוד יותר עד כדי ביטול הפטור לחלוטין.
אפרת דון יחיא: ב) בנסיבות אלו המועצה הארצית לא מוצאת לנכון להמליץ לשר הפנים להתקין את התקנות הנדונות.
אפרת דון יחיא: ג) המועצה הארצית לא שוכנעה בכך שדווקא הכנסת מפעיל סלולרי נוסף תעודד את התחרות ותוריד את המחירים לצרכן אך מציינת כי אין לה את הכלים לבחון נושא זה לעומקו.
אפרת דון יחיא: "
אברהם מיכאלי: מה הם רוצים?
אברהם מיכאלי: הם רוצים שלא יפעילו בכלל סלולרי בארץ?
אפרת דון יחיא: הם רוצים שהפעלה של סלולר תהיה לפי תמ"א 36/א/1.
קריאה: אולי עם בלוני הליום או על הירח.
אופיר אקוניס: כולם העירו על ההערות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי רוצה לדבר אחרי עו"ד בך, אבל אני מבקשת לשאול שאלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפי הבנתי, האיזון שעליו מדובר הוא בין העובדה שאנו יודעים שהאנטנות הללו, מתקני הגישה לעולם הבא כנראה, הן ממש לא בריאותיות, וגם את אומרת את זה, ובין הצורך בתחרות בשוק הסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בעצם מה שהוועדה צריכה להחליט עכשיו: או שיהיה מפעיל נוסף או שיהיו מתקני גישה לעולם הבא.
רוברט טיבייב: אי אפשר גם זה וגם זה?
רוברט טיבייב: ...
עדן בר טל: מדובר רק על מתקנים שאושרו על-ידי הממונה על מניעת רעש וקרינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שהיתרון היחיד של מפעיל הסלולר החדש הוא בכך שהפקידוּת והבירוקרטיה בישראל פשוט הולכת להצטמצם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פתאום איכשהו, אחרי שכל אישור לוקח כמה חודשים או שנים בישראל, אמרו להם: יש לכם רק 14 ימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם עדיין לא קיבלו את המכתב וכבר צריכים לענות תשובה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה פשוט מדהים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שיקרה כאן, אינני יודעת אם יהיה סלולר או לא, אבל בטוח שהבירוקרטיה בישראל תשתנה.
קריאה: ביבי הבטיח וקיים ...
קריאה: לא אפשר להגיד ממש מהר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 14 ימים נראה לי קצת מוגזם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול, במידה ובתוך 14 ימים לא הספיקו להשיב תשובה ואז זה הגיע לוועדת ערר וגם הם לא הספיקו להשיב – אני שואלת את היועצת המשפטית של המשרד להגנת הסביבה – האם האנטנות עדיין צריכות לעבור תהליך של פטור ואישורים של הגנת הסביבה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כן אז בשביל מה צריך את הרשות המקומית בכלל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשביל מה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ישר נעבור אל המשרד להגנת הסביבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה לבזבז סתם 14 ימים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כך שלא הבנתי כלום.
הדס פיקסלר: אשיב לחברת הכנסת.
הדס פיקסלר: כפי שאמרתי קודם, חוק הקרינה הבלתי מייננת מסדיר את נושא הרישוי ומתן ההתרים מבחינת בטיחות קרינה.
הדס פיקסלר: מן החוק הזה אין פטור לשום מתקן גישה, יהא אשר יהא.
הדס פיקסלר: ההיבט של בטיחות הקרינה נבדק.
הדס פיקסלר: מה המשמעות מבחינת בטיחות קרינה בין מתקן גישה אלחוטי ובין אנטנה אחרת יכול להסביר הממונה על הקרינה, אבל מהחוק שלנו אין פטור.
הדס פיקסלר: אנחנו מדברים כאן על דיני התכנון והבנייה שיש להם חשיבות רבה מאוד, אבל הם לא באים במקום התר קרינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נניח שהרשות המקומית לא נתנה אישור להצבת המתקן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אתם עושים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמישהו באמת יענה לי למה צריך אותם, ברצינות.
הדס פיקסלר: על מנת לקבל התר הפעלה מכוח חוק הקרינה נדרש מבקש ההתר להציג בפנינו התר בנייה.
הדס פיקסלר: אנחנו צריכים לראות שכל ההתרים שהוא נדרש להם מכוח חוקים אחרים מולאו.
הדס פיקסלר: אם אין לו התר בנייה והוא צריך התר בנייה, הוא לא יקבל התר שלנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כלומר, זה שהרשות אומרת לא זה לא רלוונטי כי אתם לא תתנו בכל מקרה.
הדס פיקסלר: אם האנטנה מסוכנת, לא ניתן התר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מדאיג אותי מאוד, אדוני היושב-ראש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש כאן בעיה קשה מאוד, שבעצם יש כאן פטור שהוא לא פטור ואין כאן פטור שהוא כן פטור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנושא הזה לחלוטין לא מוסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי הגיע הזמן שמשרד התקשורת ומשרד הפנים והמשרד להגנת הסביבה יחליטו שהרשויות המקומיות יקחו על עצמן את הקמת האנטנות בדרך שתייעל, מצד אחד, ותפחית את הקרינה, ומצד שני שהאנטנות לא יותקנו כגנבים בלילה כשמכניסים לנו את מתקני הגישה הללו מתחת לביתנו.
אופיר אקוניס: את מצטרפת לעמדתי שצריך למצוא את האיזונים הנכונים ביותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא כך אמרתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרתי שצריכה להיות אסטרטגיה במדינת ישראל לגבי העתיד ובריאותם של תושבי הארץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאן אני לא מרגישה את זה בכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נראה כאן בלגן אחד שלם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מציעה לכם, "מירס", תשקיעו כסף במקום אחר, באמת.
אברשה בורשטיין: "מירס" הם לא היחידים שרוצים לעשות הדבר הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם האחרים, ואגיד להם אותו דבר.
אופיר אקוניס: מר בורשטיין, כאשר תהיה ברשות דיבור תענה לחברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ'.
אופיר אקוניס: רשות הדיבור לעו"ד בך, בבקשה.
מיכאל בך: אחלק את הדברים שלי לשניים, הן באופן כללי לגבי כל נושא מתקני הגישה והן התייחסות לטיוטת התקנות.
מיכאל בך: בדברים שנאמרו עד כה לא שמעתי התייחסות קונקרטית לתיקונים כאלה או אחרים.
אתי בנדלר: עדיין לא התחלנו בקריאת התקנות.
אתי בנדלר: השלב הזה יגיע מאוחר יותר.
מיכאל בך: בסדר, אז אתייחס רק לחלק הראשון של דבריי.
מיכאל בך: אני מבקש שכל אדם בחדר הזה ישאל את עצמו בכנות אם הוא היה מסכים לדעת בדיעבד שמישהו הקים אנטנה סלולרית במרחק של 4-5 מטרים מחדר מגוריו או ממקום עבודתו בלי שהוא יידע על כך, כי מישהו החליט שזה טוב בשבילו.
מיכאל בך: אף אחד מן היושבים בחדר הזה לא היה מסכים לכך, לרבות האנשים מחברות הסלולר.
אברשה בורשטיין: אתה מטעה.
אופיר אקוניס: מר בורשטיין, תיכף תדברו גם אתם.
אופיר אקוניס: אגב, הערות לתקנות יישמעו רק אחרי שנתחיל בהקראה.
מיכאל בך: אף אחד לא היה מסכים לכך.
מיכאל בך: זה לא חוקתי, זה פוגע בזכויות יסוד, כפי שציין חבר הכנסת חנין, ואי אפשר ואסור להסכים לדבר כזה.
מיכאל בך: אנו שומעים לא אחת את חברות הסלולר בשני טיעונים.
מיכאל בך: ראשית, שהם צריכים להגדיל את מספר האנטנות בגלל התרחבות והחלפה וכולי, ושנית, שיותר אנטנות שווה פחות קרינה.
מיכאל בך: ככל שיהיו יותר אנטנות – וגם שמעתי חלק מחברי הכנסת טוענים אותה טענה – המכשיר יפלוט פחות קרינה.
מיכאל בך: זה נכון, אבל זאת אִמרה מטעה.
מיכאל בך: מי ששם את המכשיר עצמו קרוב לאוזנו, לא עם דיבורית ולא עם אוזנייה, אכן אם הוא נמצא רחוק יותר מאנטנה המכשיר פולט יותר קרינה.
מיכאל בך: אבל לגבי אותו אדם שיש אנטנה במרחק מטרים ממנו שמשדרת עליו ישירות 24 שעות ביממה, כמעשן פסיבי שאפילו לא יודע על כך - - -
קריאה: אין אנטנה שנמצאת במרחק כל-כך קרוב לאדם.
מיכאל בך: הוא חוטף יותר קרינה מאשר אדם שלא נמצא ליד אנטנה כזאת.
מיכאל בך: אם האנטנות הללו כל-כך בריאות וכל-כך מצמצמות את הקרינה וכל-כך טובות - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להתייחס לאמירה האחרונה שלך.
כרמל שאמה-הכהן: אדם שנמצא קרוב לאנטנה סופג יותר קרינה מאשר אדם שנמצא רחוק יותר מן האנטנה?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מדבר על המכשיר אלא על האנטנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האנטנה מקרינה.
קריאה: יש על כך מחלוקת.
אופיר אקוניס: מה תשובתו של הממונה על הקרינה לגבי שאלתו של חבר הכנסת שאמה בנוגע לקרינה?
מיכאל בך: מעניין שהמשפטנים עונים על השאלות המקצועיות.
רוברט טיבייב: כבוגר קורס קרינה מייננת, בו קיבלתי ציון 95, אני מבקש להסביר שזה כמו נורה.
רוברט טיבייב: כאשר אתה עומד על ידה יש לך הרבה יותר אור וכאשר אתה מתרחק ממנה יש לך פחות אור.
רוברט טיבייב: זה בדיוק אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע את זה מן המומחה.
אופיר אקוניס: בבקשה, אדוני הממונה על הקרינה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה שאל לגבי הקִרבה והריחוק מן האנטנה.
סטליאן גלברג: אני ראש האגף למניעת רעש וקרינה במשרד להגנת הסביבה והממונה על הקרינה.
סטליאן גלברג: אני חתום על 7,600 אנטנות.
רוברט טיבייב: אתה לא בבית-סוהר?
סטליאן גלברג: לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולם מתו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין מי שיתבע אותו ...
סטליאן גלברג: הקרינה שכל אדם סופג מורכבת מן הקרינה מן האנטנות, ויש לא מעט אנטנות, ומן הקרינה מן הטלפון הסלולרי.
סטליאן גלברג: אם אדם מדבר דקה ביום בטלפון הסלולרי ונמצא רחוק יחסית מאנטנה הוא מקבל קרינה שוות ערך לשבועיים של ישיבה 15 מטר בכיוון השידור של האנטנה הכי חזקה שקיימת בישראל.
סטליאן גלברג: רק כדי שתשימו את הדברים בפרופורציה.
כרמל שאמה-הכהן: זה עדיין לא תשובה.
סטליאן גלברג: דרך אגב, באשר לדבריו של עו"ד בך, אם אתה מדבר בדיבורית - - -
כרמל שאמה-הכהן: מר גלברג, אני מבקש ממך, אני שאלתי את השאלה ומבקש שתענה לי.
כרמל שאמה-הכהן: אחר-כך תענה על שאלות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה חדה מאוד: האנטנה נמצאת כאן.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש הבדל ברמת הקרינה שסופג אדם שיושב בסמוך לאנטנה לעומת רמת הקרינה שסופג מי שיושב 100 מטר ממנה?
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל על מי שאפילו לא משתמש בטלפון סלולרי.
סטליאן גלברג: קחו בחשבון שאם אדם יושב צמוד לאנטנה אבל הקרינה עוברת מעל הראש שלו, נניח שאדם מחבק את התורן שעליו מחוברת אנטנה, או האנטנה ממוקמת על המשרד, כפי שממוקמת מעל המשרד של השר להגנת הסביבה, אז החשיפה לקרינה היא אפס מוחלט.
סטליאן גלברג: זה כמו להחזיק את הממטרה בגינה.
סטליאן גלברג: לעומת זה, אם אדם יושב בכיוון השידור של האנטנה והקרינה עוברת סף מסוים אנחנו לא מאשרים.
סטליאן גלברג: התהליך של הקמת אנטנה הוא כדלקמן, לשאלתה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ': לפני שמקימים אנטנה, כל סוג של אנטנה, כולל מתקן גישה אלחוטית, מגישים דוח הערכת סיכונים תיאורטי, שם לוקחים בחשבון את מקסימום הקרינה שיכולה לצאת מן האנטנה ובודקים מה רמת הקרינה בכל אחת מן הדירות, אצל אדון כהן וגברת זליבנסקי וכל מי שנמצאים ליד האנטנה.
סטליאן גלברג: אם רמת הקרינה עולה על עשירית מאשר קבע ארגון הבריאות העולמי כבלתי מזיק לחלוטין, האנטנה הזאת לא מקבלת התר והבקשה להצבת המתקן לא מגיעה בכלל לשלב של התכנון והבנייה שאז מפעילים את התקנות הללו.
סטליאן גלברג: אחר-כך זה עובר למהנדס העיר או לוועדת התכנון, ואחרי שמפעילים את האנטנה זה חוזר למשרד להגנת הסביבה כדי לקבל התר הפעלה על בסיס מדידות שבוצעו בפועל, וזאת כשלוקחים בחשבון שבזמן המדידות האנטנה בדרך כלל משדרת הרבה פחות מאשר היא מסוגלת ועושים את האיזון.
כרמל שאמה-הכהן: לא ענית לשאלה שלי, או אולי אני לא שואל אותה מספיק טוב.
כרמל שאמה-הכהן: הפונקציה של המרחק מן האנטנה – לא אמרתי שזה חורג מן המקסימום שנקבע לשמירה על הבריאות, גם אם זה מתחת למקסימום – יש הבדל בין הקרינה שסופג מי שקרוב יותר לאנטנה לעומת מי שרחוק יותר ממנה?
סטליאן גלברג: בוודאי.
סטליאן גלברג: יש הבדל.
סטליאן גלברג: הקרינה יורדת, בשטח פתוח, בריבוע המרחק.
סטליאן גלברג: אם אתה מתרחק פי שתיים הקרינה יורדת פי ארבע.
סטליאן גלברג: בסביבה עירונית כאשר יש מחסומים בדרך, הקרינה יורדת בריבוע או בשלישית.
סטליאן גלברג: כל קיר מוריד פקטור 100 מהקרינה.
כרמל שאמה-הכהן: הדירות הקרובות לאנטנה מקבלות יותר קרינה?
סטליאן גלברג: אם הן נמצאות בכיוון השידור של האנטנה הן מקבלות יותר קרינה.
סטליאן גלברג: זאת הסיבה שאמרה בצדק עו"ד אפרת דון יחיא ממשרד הפנים שמתקני גישה חושפים יותר לקרינה מאשר האנטנות הרגילות מכיוון שהאנטנות הרגילות מוצבות בדרך כלל רחוק יותר וגבוה יותר.
עדן בר טל: ומה עם המשתפלות?
כרמל שאמה-הכהן: תשובתו מספקת.
מיכאל בך: אנחנו מבינים שהאמירה "יותר אנטנות שווה פחות קרינה", מטעה.
מיכאל בך: היא נכונה לגבי מי שמשתמש במכשיר סלולרי באופן וולונטרי כמעשן אקטיבי בלי אוזנייה או בלי דיבורית, אבל היא לא נכונה לגבי מי שחשוף לקרינה 24 שעות ביממה מן האנטנה הצמודה לביתו, אפילו מישהו שלא טרחו ליידע אותו כי החליטו שזה בריא בשבילו.
מיכאל בך: אף אחד מן היושבים בחדר הזה לא היה מסכים לכך.
עדן בר טל: וולונטרי זה 120% חדירה של סלולר בישראל.
מיכאל בך: מר בר טל, לא הפרעתי לך.
מיכאל בך: לא הסכמתי לאף מילה שאמרת אבל לא הפרעתי לך.
מיכאל בך: חזרתי ואמרתי באין ספור הזדמנויות: אם "יותר אנטנות שווה פחות קרינה" אני רוצה דוגמה אישית של כל הגורמים הבכירים בחברות הסלולר, שיציבו אנטנה במרפסת ביתם כדי שתהיה להם פחות קרינה.
קריאה: רעיון טוב.
מיכאל בך: אף אחד מהם עוד לא התנדב לעשות את זה.
קובי שמש: היתה אנטנה סמוך לביתי במשך 4 שנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נדבר אתך בעוד כמה שנים.
מיכאל בך: אם האנטנות הללו כל-כך בריאות אז למה לעשות את זה בהסתרה וללא יידוע הציבור?
מיכאל בך: אני מבקש להציג לחברי הכנסת מכתב שהופץ על-ידי אחת מחברות הסלולר למתקינים, שאומר להם איך להסתוות בשטח: תבואו בבגדים לא מזוהים, אל תודיעו לאזרחים, תחנו את הרכב הרחק.
נחמן שי: הנייר הזה הוא ממלחמת לבנון השנייה.
מיכאל בך: כשהם נשאלים אחר-כך מה מתקינים הם אומרים פעמים רבות שמתקינים בוילרים או מזגנים וכו' וכו', כדי שחס וחלילה הציבור, שלטובתו הרי פועלים ורוצים לצמצם את הקרינה, לא יידע שזאת אנטנה סלולרית.
מיכאל בך: הוועדה הבין-משרדית שחברי ד"ר סטליאן גלברג השתתף בה, קבעה כמה ממצאים.
מיכאל בך: אחד מהם, שמתקני הגישה הללו מסוכנים יותר מאנטנות רגילות.
מיכאל בך: למה?
מיכאל בך: כי הם קרובים יותר לאזרחים וגם בגלל גודל האנטנה הפיזור של הקרינה מסוכן יותר.
אבי רימון: לא נכון.
אבי רימון: זה מתייחס אך ורק לתדרים גבוהים ומזמן אנחנו כבר לא משתמשים במתקנים הללו.
מיכאל בך: דבר שני, הוועדה קבעה גם כי 80%-90% מן האנטנות שהוקמו בשנים האחרונות הוקמו בדרך של מתקן גישה ולא בדרך הקבועה בחוק הקרינה הבלתי מייננת ובתוכנית המתאר הארצית.
מיכאל בך: דבר שלישי, הוועדה מצאה כי אין צורך באנטנות נוספות לצורך אספקת שידורי טלפוניה סלולרית.
מיכאל בך: מה הכוונה בשירותי טלפוניה סלולרית?
מיכאל בך: בישיבה הקודמת אמר מנכ"ל משרד התקשורת, מר בר טל, שחברות הסלולר הן כבר מזמן לא חברות סלולר ואנחנו התקדמנו, כי חברות הסלולר מספקות היום שירותים שהציבור רוצה.
מיכאל בך: אני חוזר לשאלתה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ': מה זה "הציבור רוצה"?
מיכאל בך: דוחפים שידורי וידיאו וטלוויזיה שכדי לשדר אותם יצטרכו פי ארבע אנטנות מאשר יש היום, ואחר-כך באים ואומרים שצריך יותר אנטנות.
מיכאל בך: ועדת מנכ"לים שהקים ראש הממשלה בשנת 2005 קבעה שאם רוצים לספק את השידורים של הדור הרביעי, ובכלל זה את הווידיאו ואת הטלוויזיה, בגלל המחיר הסביבתי צריך לקיים דיון ציבורי, לשאול את הציבור האם הוא רוצה על הצג הקטן הזה משחקי כדורגל בסלולר, האם זה שווה לו בהצבת פי 4 אנטנות.
מיכאל בך: עד היום לא התקיים דיון ציבורי.
מיכאל בך: הצרכנים המרכזיים של שידורי הווידיאו הם דווקא ילדים, שגם משרד הבריאות קבע שהם החשופים בצורה החמורה ביותר לקרינה הסלולרית, ומשווקים את זה בכוונה דווקא להם.
מיכאל בך: יוצרים את העובדות בשטח ואחר-כך אומרים שצריך יותר אנטנות.
מיכאל בך: ד"ר גלברג יכול לאשר שיש היום במדינת ישראל מספיק אנטנות סלולריות כדי לספק שירותי טלפוניה סלולרית, שהם השידורים שחברות הסלולר מחויבות להם לפי הרישיון.
מיכאל בך: חברות הסלולר לא מחויבות לפי הרישיון לספק שידורי טלוויזיה או שידורי וידיאו.
קובי שמש: אתה יכול להחזיר אותנו גם 20 שנה אחורה.
מיכאל בך: אני רוצה קודם כול לשמור על הבריאות שלנו.
מיכאל בך: צריך לתת לציבור להחליט ולא להחליט בשבילו.
עדן בר טל: אז צריך להוריד חשמל.
עדן בר טל: צריך להוריד הרבה דברים.
מיכאל בך: אנחנו נמצאים היום בסיטואציה שבעיניי היא של חכמי חֶלְם.
מיכאל בך: אנו נמצאים בשלושה מסלולים מקבילים שלא נפגשים, שכל אחד מהם דוהר לכיוון אחר.
מיכאל בך: מסלול אחד, יש את המועצה הארצית לתכנון ובנייה שתיקנה את תמ"א 36/א/1 והמליצה – כפי שציטטה קודם נציגת משרד הפנים – לא להתקין.
מיכאל בך: אין צורך בפטור כי יהיה מסלול מהיר מכוח תמ"א 36/א/1.
מיכאל בך: המועצה כבר אישרה את השינויים כדי להקל על חברות הסלולר להקים אנטנות במסלול מהיר.
מיכאל בך: זה מסלול אחד.
מיכאל בך: מסלול שני, שנודע לי עליו מד"ר גלברג, קורמת היום עור וגידים תוכנית לאחד תשתיות, דבר שאנו דורשים ומעלים כתביעה כבר זמן רב מאוד.
מיכאל בך: צריך לאחד את התשתיות של האנטנות כדי לצמצם את מספר האנטנות.
מיכאל בך: הבנתי ממר גלברג שפריצת דרך או התקדמות צפויה להיות בזמן הקרוב.
מיכאל בך: המסלול השלישי, יש לנו עכשיו את התקנות של מתקן גישה אלחוטית שבאות לעגן דבר שלא קיים בחוק.
מיכאל בך: אתייחס לעניין הזה בשתי מילים.
מיכאל בך: נאמר על-ידי מר בר טל שהחוק קובע שמותר להקים מתקני גישה באנטנות סלולריות.
מיכאל בך: אנחנו חולקים על כך.
מיכאל בך: זה נושא שנתון היום בבג"ץ.
מיכאל בך: בג"ץ קבע דיון ב-23 בינואר 2011 על מנת לדון באי-החוקיות ואי-החוקתיות שיש בשימוש במתקן גישה לצורך אנטנות סלולריות.
מיכאל בך: זה לא יוּעד לכך.
מיכאל בך: אפילו כדי לסבר את האוזן, סעיף 27 לחוק הבזק, שקובע מה זה מתקן גישה, קובע שבין היתר מתקן הגישה, שבאמת צריך להיות בגודל של 30X50X80 סנטימטרים, צריך להיות מיועד לשימוש של האדם ששם את האנטנה אצלו, כי זה מיועד לתקשורת מסוג LMDS.
מיכאל בך: אנטנה שמוצבת על מרפסת של בית מיועדת לשרת את אותו בית?
מיכאל בך: היא מיועדת לשרת את כל הסביבה והמתקן בכלל לא מיועד לאותו בית.
מיכאל בך: זה נתון בבג"ץ היום, והבג"ץ אמור להכריע בקרוב.
מיכאל בך: נטען כאן שנערכות בדיקות, שהמשרד להגנת הסביבה בודק וכל הדברים נבדקים על-ידי ד"ר גלברג.
מיכאל בך: מי מספק לו את הנתונים?
מיכאל בך: חברות בדיקה פרטיות שממומנות על-ידי חברות הסלולר.
מיכאל בך: נטען כל הזמן שפועלים לפי כל התקנים.
מיכאל בך: יש ססמאות וניסוחים מפולפלים שאנו פועלים בהתאם לתקנים מחמירים.
מיכאל בך: לא ראיתי כאן אדם אחד, וגם לא יהיה כאן אחד שיגיד שאין בזה סכנה, כי כאשר תקום ועדת החקירה הממלכתית שתבדוק את העניין בעוד 5 או 10 שנים, כשיתאששו המחקרים והממצאים שהיום מתחילים להתגלות על הנזקים החמורים, ובעיקר לילדים, מהקרינה הסלולרית, כאשר הדברים יתבררו פתאום כל אותם אנשים שהיום מצדדים בדבר יתחבאו מתחת לשטיח ויטענו שהם לא הבינו וכן הבינו וכי הם פעלו בהתאם לתקנים.
אופיר אקוניס: אתה כבר הודעת על הקמת ועדת חקירה וגם על מסקנותיה.
אופיר אקוניס: זה יפה.
אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר ליאור ורונה, מנכ"ל פורום החברות הסלולריות, בבקשה.
מיכאל בך: רק עוד מילה אחת.
מיכאל בך: אני סבור שהמבוכה שקיימת היום בממשלה, שראינו אותה בדיון הזה, כאשר כל אחד אומר שיד ימין לא יודעת מה עושה יד שמאל, רק מצביעה עד כמה אין שום הצדקה היום לקבוע עובדות שיגרמו לבכייה לדורות.
ליאור ורונה: אדוני היושב-ראש, היות והנושא נוגע אלינו בצורה ברורה מאוד ביקשתי להציג מצגת קצרה, שבה אני רוצה להראות לחברי הכנסת גם בצורה ויזואלית איך הולכים להיראות החיים שלנו בלי מתקני הגישה.
ליאור ורונה: יש נקודות רבות שאנו רוצים להתייחס אליהן במסגרת הקראת התקנות, אז נעבור עליהן אחר-כך.
ליאור ורונה: אודה רק אם תאפשר לעו"ד אמיר עמר לדבר בשם פורום החברות הסלולריות על כמה נקודות נוספות מעבר למצגת.
ליאור ורונה: אעשה את זה בקצרה.
ליאור ורונה: לפני שאגש למצגת, אני רוצה להדגיש כמה דברים בנושאים בריאותיים שיהיו ברורים וחדים.
ליאור ורונה: חברות הסלולר בישראל פועלות אחת לאחת על-פי הנחיות משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.
ליאור ורונה: באתר של משרד הבריאות, מי שמטריח את עצמו להסתכל, כמו גם באתר של המשרד להגנת הסביבה, יש הסבר ברור מדוע חשוב להקים אנטנות רבות ככל היותר בצפיפות רבה כדי להפחית את רמת הקרינה גם מהטלפונים וגם מן האנטנות.
ליאור ורונה: ככל שיש יותר אנטנות, בעצם יש בזה צדק יחסי, חלוקה יחסית, כולם מקבלים את מידת הקרינה האופטימלית, שהיא המינימלית, ויכולים לדבר בסלולרי בעוצמות הנמוכות ביותר.
ליאור ורונה: את זה טוען משרד הבריאות.
ליאור ורונה: מה שמשרד הבריאות אומר לנו לא לעשות אנחנו לא עושים.
ליאור ורונה: אפשר למצוא כאן הרבה פרופסורים.
ליאור ורונה: רק היום בערוץ 2 התראיין פרופסור איתן פרידמן – עוד יאשימו אותי שאני שלחתי אותו, אבל לא אקבל קרדיט כי הופתעתי בעצמי – שהוא ראש היחידה הקוגנטית בתל-השומר והמייסד שלה.
ליאור ורונה: הוא אמר שכל נושא הקרינה גורם להיסטריה ציבורית מוחלטת.
ליאור ורונה: כאשר עומדים בתקנים – ואנחנו עומדים בתקנים, אדוני היושב-ראש – אין שום חשש.
ליאור ורונה: היום התשתית הסלולרית כולה, בהובלתו של הממונה על הקרינה, נמצאת כולה תחת פיקוח רציף כאשר אפשר לראות בדיוק איך האנטנה משדרת ובאיזו עוצמה בכל רגע ביממה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה אתם עושים את זה כמו גנבים בלילה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה יכול להסביר לי?
ליאור ורונה: אענה לך על שאלתך.
ליאור ורונה: דבר ראשון, לא עושים את זה כמו גנבים בלילה.
ליאור ורונה: הכי קל להניח מסמכים ואחר-כך לחייב להסביר, אבל אסביר לך כי את שואלת.
ליאור ורונה: המסמך הזה לא נכתב על דעת החברה.
ליאור ורונה: הוא נדון לפני 4 שנים בתקשורת.
ליאור ורונה: זה חברה קבלנית שמתקינה אנטנות עבור חברת הסלולר.
ליאור ורונה: אגיד לך את האמת, לא אמרח אותך, כאשר שאלו את החברה הקבלנית, אמרה: כאשר אנחנו שולחים אדם להתקין אנטנות, בהיסטריה הציבורית שיש היום הוא נתון בסכנת חיים, אנשים עשויים להרוג אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה יש היסטריה ציבורית?
ליאור ורונה: אומר מנהל החברה הקבלנית: אני לא יכול לשלוח את העובד.
נחמן שי: מוכרחה להיות שקיפות בכל דבר, כולל בדבר הזה.
ליאור ורונה: אני מסכים אתך, חבר הכנסת שי.
ליאור ורונה: לכן החברה הקבלנית קיבלה התראה והיא יישרה קו.
ליאור ורונה: הדבר הזה הוא לא על דעת החברות הסלולריות, נקודה.
ליאור ורונה: לא אכנס כאן לנתונים איך התשתית הסלולרית עובדת היות והזמן שלי קצר.
ליאור ורונה: במחקר האינטרפון בנושא התשתית הסלולרית שבוצע בישראל על-ידי פרופ' סדצקי ממכון גרנר בתל השומר, מחקר עולמי, היא קבעה בצורה ברורה, וגם התבטאה בתקשורת יותר מפעם אחת: "הסיכון המוגבר ממכשירים סלולריים בקרב משתמשים כבדים נמצא בעיקר באזורים כפריים, שבהם המרחק בין בתי התושבים לבין האנטנות הסלולריות רחוק בהשוואה למרחק בערים, דבר המגביר את עוצמת הקרינה הנפלטת מהמכשירים".
ליאור ורונה: יגיד גם הממונה על הקרינה שזה נכון.
ליאור ורונה: בכל דבר שאני אומר אם הממונה על הקרינה לא מסכים הוא יכול להתפרץ.
ליאור ורונה: פרופ' מוטי רביד אמר בצורה ברורה – כמו מנהלי בתי-חולים אחרים, כמו פרופ' רוטשטיין מתל השומר, כל פרופסור בבית-חולים יגיד לכם – כי "עיקר הקרינה שאנחנו סופגים היא ממכשיר הטלפון הצמוד לאוזן.
ליאור ורונה: כמות קרינה זו פוחתת ככל שהאנטנה קרובה יותר.
ליאור ורונה: לכן באזור בו יש צפיפות אנטנות סך כל הקרינה נמוך יותר.
ליאור ורונה: אולם לאנשים יש דעה והם לא ירשו שיבלבלו אותם עם עובדות".
ליאור ורונה: זאת עמדה ברורה.
ליאור ורונה: אני מבהיר, ביום שהממונה על הקרינה יגיד לחברות הסלולריות שהתשתית לא בטוחה או לא תקינה, החברות יסגרו את התעשייה.
ליאור ורונה: אף אחד לא ייקח על עצמו את האחריות.
ליאור ורונה: יש דוח של הממונה על הקרינה, ד"ר סטליאן גלברג, והוא "ממליץ להגדיל את מספר מוקדי השידור בתוך סביבה עירונית", לא בכפרים, "ובכך בעצם להקטין את התא הסלולרי שכל מוקד שידור משרת ולהפחית את החשיפה הכפויה לקרינת רדיו ממוקדי שידור סלולריים".
ליאור ורונה: היו כותרות בעיתונים: "רחוק יותר, מסוכן יותר".
ליאור ורונה: זה לא כותרת שלנו.
ליאור ורונה: את זה המשרד להגנת הסביבה הוציא לתקשורת.
ליאור ורונה: זאת תשובה לחבר הכנסת שאמה.
ליאור ורונה: "המשרד להגנת הסביבה בדק את הקרינה באזורים שונים בארץ".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הוא שאל על האנטנה, לא על מכשיר הטלפון הסלולרי.
ליאור ורונה: אני מדבר גם על האנטנות וגם על מכשירי הטלפון הסלולריים.
ליאור ורונה: אם אני אומר משהו שהממונה על הקרינה סבור שאני מטעה אתכם, שיגיד.
כרמל שאמה-הכהן: הממונה על הקרינה אמר דברים ברורים.
ליאור ורונה: ד"ר גלברג, אמרתי משהו לא נכון?
ליאור ורונה: אם אני אומר דבר לא נכון בבקשה תקטע אותי.
ליאור ורונה: "המשרד להגנת הסביבה מרגיע: הזינוק במספר האנטנות חיובי".
ליאור ורונה: זה נייר עבודה של המשרד להגנת הסביבה, לא שלי.
ליאור ורונה: "מומחי המשרד להגנת הסביבה: ככל שיהיו יותר מוקדי שידור, כך הסכנה לחשיפה לקרינת רדיו תפחת", נקודה.
ליאור ורונה: חשוב לדעת את תקני הקרינה והאכיפה בישראל ביחס לעולם.
ליאור ורונה: במדינת ישראל, בניגוד לעולם, נדרשים שני התרי בטיחות להפעלת מתקן שידור שהממונה על הקרינה נותן לכל אנטנה, כולל למתקן גישה.
ליאור ורונה: במדינות רבות בעולם אפילו לא מבקשים התרים כאלה, ובמקרה הטוב נדרש התר אחד.
ליאור ורונה: אצלנו נערכות בדיקות תקופתיות.
ליאור ורונה: היום זה כבר לא בדיקות תקופתיות, אלא מערכת ניטור קרינה רציפה.
ליאור ורונה: המשרד להגנת הסביבה בודק היום כל אנטנה, סורק אותה, ואם חס וחלילה מתגלות חריגות – ואין חריגות, המשרד יגיד לכם שהם בודקים היום במעין פיילוט, אבל גם מן הבדיקות של הגופים שערכו לנו את הבדיקות עד היום, שמחויבות פעם בשנה, אפשר לראות שהאנטנות עומדות בתקנים המחמירים במדינת ישראל, שמחמירים פי עשר מהמלצת ארגון הבריאות העולמי.
קריאה: אבל חברות הסלולר מממנות את הבדיקות.
ליאור ורונה: נכון, הן מממנות.
ליאור ורונה: יושב כאן לידי מנכ"ל "מירס" שיגיד שהוא מוותר על המימון, שהמדינה תממן, הוא לא רוצה לממן.
ליאור ורונה: אבל החברות הבודקות כפופות למשרד להגנת הסביבה.
ליאור ורונה: אם מישהו מן החברות הבודקות יעשה תרגיל כזה או אחר, סוג של רמאות או זיוף, אותו אדם יהיה חשוף להליך פלילי.
ליאור ורונה: עדיף כמובן שהמדינה תערוך את הבדיקות, ואני מזמין אתכם, קחו את זה.
ליאור ורונה: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' ומי שמבקש מאתנו שאנחנו לא נבצע את הבדיקות – קחו את זה, תבצעו את זה בעצמכם, שהמדינה תשלם.
ליאור ורונה: הנה נציג משרד האוצר.
ליאור ורונה: תשלם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר כרגע על מתקני גישה או על האנטנות?
ליאור ורונה: על כל המתקנים בישראל, כולל מתקני גישה.