GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דינה עברי עומר: בשנה האחרונה עוד אין דוח.
אתי בנדלר: לכן צריך לכסות את השנה האחרונה.
אתי בנדלר: את צודקת.
אמיר רוזנברג: שהבדיקה תהיה באמת אחת לחמש שנים והם יבדקו ארבע שנים אחורה.
אמיר רוזנברג: זה פעם בחמש שנים.
אמיר רוזנברג: אם עדיין אפשר לפתוח את השנים, לא כדאי בשביל השנה הזאת לעשות.
אמיר רוזנברג: שהם יבדקו ארבע שנים סגורות פעם בחמש שנים.
אמיר רוזנברג: יש שלוש בדיקות כאלה, כי אלה 15 שנים, ובזה נגמור.
אמיר רוזנברג: זה יותר סביר.
אמיר רוזנברג: פשוט לעשות את זה עגול.
אתי בנדלר: נדמה לי שבמקור זה היה חמש.
אמיר רוזנברג: נכון.
אמיר רוזנברג: זה היה חמש במקור.
אופיר אקוניס: לא, ארבע זה בסדר.
אופיר אקוניס: תשאירי ארבע.
אופיר אקוניס: יהיו ארבע שנים.
נחמן שי: כתוב כאן אחת לארבע.
אופיר אקוניס: אתם הרי עומדים במחויבויות ולכן זה לא משנה.
אופיר אקוניס: אני חושב שקרה כאן דבר מדהים.
אופיר אקוניס: אתם התשתם אותנו.
אמיר רוזנברג: זאת ההזדמנות לומר כאן משהו.
אמיר רוזנברג: בחוק הזה אין את מה שהיה במכרז וזאת הסמכות של הרשות השנייה להטיל עיצומים כספיים, מה שנקרא קנסות.
אמיר רוזנברג: ייאמר לזכותו של מנשה שזה לא הוא מהרשות השנייה שאמר שאין להם סמכות.
אמיר רוזנברג: הייתה סמכות להטיל קנסות.
אמיר רוזנברג: המכרז ירד וצריך להבין את הבעיה הזאת שקיימת כאן.
אמיר רוזנברג: אין בחוק סמכות לרשות השנייה להטיל עיצומים כספיים, היינו, קנסות.
אמיר רוזנברג: יש פיקדון, יש ערבויות וזה זרוע שלא קיימת.
קריאה: זה לא בחוק הזה.
אופיר אקוניס: חברי הכנסת שי וברקוביץ’, אנחנו מצביעים על ההצעה.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     ההצעה התקבלה פה אחד
נגה רובינשטיין: אני רוצה להבהיר שלעניין אכיפה, יש עבודה על תיקון חקיקה שעניינו עיצומים כספיים וזאת עבודה משותפת של הרשות השנייה עם משרד המשפטים ומשרד התקשורת.
נגה רובינשטיין: זה תהליך שלוקח זמן.
נחמן שי: מתי נשמע על זה?
נגה רובינשטיין: זה תלוי כמה שהתהליך יתקדם מהר.
נגה רובינשטיין: כמו שאתה יודע, גם תיקון החקיקה של רשות ניירות ערך לקח זמן.
נחמן שי: כשאני שומע את זה, אני נבהל.
נחמן שי: עד עכשיו הייתי רגוע, אבל עכשיו אני נבהל.
נחמן שי: אתם מדברים על תקנות שקשורות בחוק?
מנשה סמירה: לא, יש תיקון חוק בו משרד המשפטים עושה עבודה מולנו.
אופיר אקוניס: הדיון הזה מוצה ואנחנו עוברים עכשיו לעמוד 1292, לסעיף 53, תיקון סעיף 72ג.
אופיר אקוניס: לדעתי אפשר להקריא את זה ברצף.
אתי בנדלר: מדלגים על כל סעיף 52.
אתי בנדלר: קראתם חלק מסעיף 52 אבל בשל כל השינויים שאושרו בישיבה הזאת אין טעם להצביע על סעיף 71ד כנוסחו המוצע אלא יומצא נוח חדש הן לסעיף 75ד והן לסעיף 71ה.
אופיר אקוניס: את יכולה להקריא ברצף אלא אם כן את נתקלת במשהו היסטרי שמחייב הסבר, אבל זה לא נראה ככה.
טל רוזנפלד: 53.	תיקון סעיף 72ג     	בסעיף 72ג(ב) לחוק העיקרי – 	 	(1)	בפסקה (1), אחרי "שבעל זיכיון לשידורי טלוויזיה" יבוא "או שבעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (2)	בפסקאות (2) ו-(3), אחרי "בבעל זיכיון לשידורי טלוויזיה", יבוא "או בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (3)	בפסקה (4), אחרי "בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה" יבוא "או בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (4)	בפסקה (5), אחרי "בבעל זיכיון לשידורי טלוויזיה", יבוא "או בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: 54.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 81     	בסעיף 81 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 55.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 73     	בסעיף 83 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 56.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 84     בסעיף 84 לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים" במקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 57.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 85     	בסעיף 85 לחוק העיקרי –     	(1)	בסעיף קטן (א), ברישא, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ב), במקום  "לבעל זיכיון" יבוא "למורשה לשידורים" ובמקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: בסעיף 85א לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (א), במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים" ואחרי "ביחידת השידור שלו" יבוא "או בזמן השידורים שלו, כהגדרתו בסעיף 48(א), לפי העניין".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ב), במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים" ובמקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 59.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 86     	בסעיף 86 לחוק העיקרי, ברישא, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 60.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 86א     	בסעיף 86א לחוק העיקרי –     	(1)	ברישא, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: (2)	בפסקאות (1) ו-(2), במקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 61.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 89     	בסעיף 89 לחוק העיקרי, במקום "לבעל הזיכיון" יבוא "למורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 62.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 91     	בסעיף 91(1) לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 63.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 92     	בסעיף 92 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "לבעל זיכיון" יבוא "למורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 64.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 95     	בסעיף 95 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים"     65.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 96     	בסעיף 96 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קן (א, במקום "בעל זיכיון או" יבוא "מורשה לשידורים או" ובמקום "לשידורי רדיו" יבוא "לשידורים".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ב), במקום "על בעל זיכיון" יבוא "על מורשה לשידורים או על בעל זיכיון להפעלת תחנת שידור" אחרי "שהיא חבה" יבוא "למורשה לשידורים או" ואחרי "לגבותו" יבוא "מה מורשה לשידורים או".
אופיר אקוניס: יש לך איזה הסבר כללים לסעיפים הטכניים האלה?
טל רוזנפלד: אני יכולה לעבור סעיף סעיף.
אופיר אקוניס: לא צריך לעבור סעיף סעיף.
טל רוזנפלד: בעיקרון אלה התאמות כדי שהסעיפים יחולו גם על בעל רשיון.
טל רוזנפלד: אלה סעיפים שחלו עד עכשיו על בעלי זיכיונות ועכשיו הם יחולו גם על בעלי הרשיונות בעתיד.
אופיר אקוניס: את יכולה להמשיך.
אופיר אקוניס: אם אפשר לאשר את הכל, אנחנו נאשר את כל הסעיפים מ-53 עד 66.
אופיר אקוניס: אנחנו מצביעים.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     סעיפים 53 עד 66 – אושרו פה אחד
נגה רובינשטיין: עם התיקון שהוקרא באמצע.
אופיר אקוניס: כן, גם הוא היה תיקון טכני.
טל רוזנפלד: 66.	תיקון סעיף 99     	בסעיף 99 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (א), במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים", אחרי "רשיון שנתיים", יבוא "לפי העניין", ובמקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: בסעיף קטן (ב), במקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 67.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 100     	בסעיף 100(א) לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 68.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 1090א     בסעיף 100א לחוק העיקרי, אחרי "בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה" יבוא "ובעל רשיון לשידורי טלוויזיה" ואחרי "בסעיף 51ב(א) יבוא "או (א1) לפי העניין".
טל רוזנפלד: 69.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 107     	בסעיף 107 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים"     70.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 108     	בסעיף 108 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (א), במקום  "ותנאי הזיכיון או תנאי הרשיון לשידורי רדיו" יבוא "ותנאי הזיכיון לשידורים או תנאי הרשיון לשידורים" ובמקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ג), במקום "בעל הזיכיון" יבוא "המורשה לשידורים"     71.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 109     	בסעיף 109 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (א), במקום "זיכיונות או רשיונות לשידורי רדיו" יבוא "זיכיונות לשידורים או רשיונות לשידורים".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ב), בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 72.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 112     	בסעיף 112(2) לחוק העיקרי, במקום "בעלי הזיכיונות" יבוא "המורשים לשידורים".
טל רוזנפלד: 73.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 117     	בסעיף 117 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 74.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 118     בסעיף 118(א) לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 75.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 121     	בסעיף 121 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (ב)(1), במקום "בעל זיכיון או על החברה" יבוא ,מורשה לשידורים או על חברת החדשות".
טל רוזנפלד: (2)	בסעיף קטן (ג), במקום "ובעל זיכיון" יבוא "ומורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 76.
טל רוזנפלד: תיקון סעיף 126     	בסעיף 126 לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון" יבוא "מורשה לשידורים".
טל רוזנפלד: 77.
טל רוזנפלד: תיקון התוספת השנייה     	בתוספת השנייה לחוק העיקרי – 	 	(1)	בסעיף 1 -     		(א)	בסעיף קטן (א), במקום ההגדרה "ערוץ" יבוא:     ""ערוץ" – ערוץ שבו משודרים שידורי בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה או שידורי בעל רשיון לשידורי טלוויזיה.
טל רוזנפלד: "שידור חוזר" – שידור מחודש בערוץ, של תכנית ששודרה בו קודם לכן או של תנכית ששודרה קודם לכן בערוץ כלל ארצי בישראל, לרבות תכנית שנערכה מחדש, שהיא זהה במהותה, לדעת הרשות, לתכנית ששודרה בעבר".
טל רוזנפלד: (ב)	בסעיף קטן (ב), במקום "בתוספת הראשונה" יבוא "בתוספת הראשונה, אלא אם כן נקבע אחרת בתוספת זו".
טל רוזנפלד: (3)	בסעיף 3, אחרי "בחלוקה שווה ביניהם" יבוא "וכן בעל רשיון לשידורי טלוויזיה.
טל רוזנפלד: (4)	בסעיף 4, אחרי "בחלוקה שווה ביניהם" יבוא "וכן בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (5)	בסעיף 5 -     (א)	בסעיף קטן (א), במקום "בכל ערוץ, לשם" יבוא "בכל ערוץ, וכן בעל רשיון לשידורי טלוויזיה, לשם".
טל רוזנפלד: (ב)	בסעיף קטן (ב), במקום "בכל ערוץ, בכל שנה" יבוא "בכל ערוץ, וכן בעל רשיון לשידורי טלוויזיה, בכל שנה" ובמקום "180 שעות בכל ערוץ באופן יחסי ליחידות השידור שהוקצו להם בערוץ" יבוא "180 שעות בכל ערוץ.
טל רוזנפלד: השעות כאמור ישודרו על ידי בעלי הזיכיונות בכל ערוץ באופן יחסי ליחידות השידור שהוקצו להם בערוץ".
טל רוזנפלד: (6)	בסעיף 5א -     		(א)	בסעיף קטן (ב) -     (1)	ברישא, במקום "יוציאו בעלי הזיכיונות" יבוא "ובכל שנת רשיון של בעל רשיון לשידורי טלוויזיה, יוציאו בעלי הזיכיונות או בעל הרשיון לשידורי טלוויזיה, לפי העניין".
טל רוזנפלד: (2)	בפסקה (2), אחרי "בערוץ האמור" יבוא "ולעניין בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (ב)	בסעיף קטן (ד), אחרי "בעל זיכיון" יבוא "או בעל רשיון" ובסופו יבוא "או שנת רשיון, לפי העניין".
טל רוזנפלד: (ד)	בסעיף קטן (ז) - 	 (1)	ברישא, אחרי "בעל זיכיון" יבוא "או בעל רשיון לשידורי טלוויזיה", אחרי "שעל בעל הזיכיון" יבוא "או בעל הרשיון לשידורי טלוויזיה, לפי העניין" ואחרי "שנת זיכיון" יבוא "או שנת רשיון, לפי העניין".
טל רוזנפלד: (2)	בפסקה (2), אחרי "של בעל הזיכיון" יבוא "או בעל הרשיון לשידורי טלוויזיה, לפי העניין" ובסופה יבוא "או לבין סכום של 56.7 מיליון שקלים חדשים באותה שנת רשיון – לעניין בעל רשיון לשידורי טלוויזיה".
טל רוזנפלד: (ו)	בסעיף קטן (ט), אחרי "בעל הזיכיון" יבוא "או בעל הרשיון לשידורי טלוויזיה, לפי העניין" ואחרי "שנת זיכיון" יבוא "או שנת רשיון, לפי העניין".
טל רוזנפלד: (7)	בסעיף 6, במקום "בעל זיכיון ישדר" יבוא "בעל זיכיון ובעל רשיון לשידורי טלוויזיה ישדרו" ואחרי "בעל הזיכיון" יבוא "או בעל הרשיון".
טל רוזנפלד: (8)	בסעיף 7, במקום "בעל זיכיון ישדר" יבוא "בעל זיכיון ובעל רשיון לשידורי טלוויזיה ישדרו".
אופיר אקוניס: את רוצה להסביר בקצרה את התיקונים הטכניים?
טל רוזנפלד: אלה שוב אותם תיקונים.
טל רוזנפלד: הדבר היחיד כאן שהוא לא תיקון טכני לעניין בעלי רשיונות, זה הוספת הגדרת שידור חוזר בתוספת, שגם זה תיקון טכני שהועתק מהתוספת הראשונה כי היא הייתה חסרה.
אופיר אקוניס: אנחנו מצביעים על סעיפים 66 עד 77.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     סעיפים 66 עד 77 – אושרו
סימן ב': 78.	תיקון חוק התקשורת (בזק ושידורים)     	בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 -     	(1)	אחרי סעיף 6כ יבוא:     		"6כ1	אישור ערוצים משותפים     (א)	בעלי רשיונות כלליים לשידורי כבלים, כולם או מי מהם,  המבקשים לשדר משדרים בנושאים או בתחומים המנויים בסעיף 6כ(ב), כולם או מקצתם, במתכונת של ערוץ משותף, יפנו למועצה בבקשה לעשות כן, באחת מהדרכים האלה או בשתיהן:
סימן ב': (2)	ערוץ שיופק בידי בעלי הרשיונות האמורים, כולם או מי מהם, במישרין או בעקיפין, בעצמם או בשיתוף עם אחר, ובלבד שמספר הערוצים כאמור לא יעלה על שתי חמישיות ממספר הערוצים העצמיים של כל בעל רשיון כאמור.
סימן ב': החלטת המועצה לאשר שיעור הנמוך משתי החמישיות כאמור תינתן מטעמים מיוחדים, הקשורים למדיניות המועצה בתחומים שבסמכותה.
סימן ב': (ג)	המועצה רשאית לקבוע כללים לעניין סעיף זה ובכלל זה רשאית היא, מתוך מגמה להביא לריבוי הגורמים המעורבים בשידורים לציבור או לחלק ממנו, לגיוון השידורים ולעידוד ההפקה המקומית, לקבוע הגבלות על החזקת אמצעי שליטה בידי כל אדם לרבות מי שמשדר שידורים לפי כל דין.
סימן ב': (ד)	המועצה רשאית לקבוע בכללים הגבלות על מספר הערוצים המשותפים המופקים בידי מפיק ערוץ, לבדו או יחד עם אחרים, לרבות הגבלות כאמור על מי שמחזיק באמצעי שליטה במפיק ערוץ.
סימן ב': (ה)	בסעיף זה -     "בעל רשיון לשידורים" – למעט בעל רשיון מיוחד לשידורי כבלים ובעל רשיון לשידורים לפי דרישה.
סימן ב': "הפקה" – לרבות הפקה, רכישה ועריכה של משדרים לערוץ, הפקת קטעי קישור וכן ביצוע הפעולות הכרוכות בהבאתו של ערוץ לשידור.
סימן ב': "ערוץ עצמי" – ערוץ המשודר על ידי בעל רשיון לשידורים, המופק בעיקר בעבור הציבור בישראל או חלק ממנו, למעט ערוץ של בעל רשיון מיוחד לשידורי כבלים, ערוץ המשודר לפי הוראות סעיף 6כא(א), ערוץ קהילתי, ערוץ מקומי, ערוץ שהפקתו בעבור הציבור בישראל מתבטאת בהוספת תרגום, דיבוב או קדימונים בלבד, ערוץ מידע, או ערוץ אחר שקבעה המועצה לעניין זה.
סימן ב': "ערוץ משותף" – ערוץ עצמי המשודר על ידי יותר מבעל רשיון לשידורים אחד או ערוץ עצמי המשודר למחצית או יותר מכלל המנויים של כלל בעלי הרשיונות לשידורים".
נגה רובינשטיין: אני אומר שמדובר בסעיף שאמנם הוא סעיף ארוך אבל הוא לא סעיף חדש אלא הוא סעיף שנחקק בשנת 1996 והוא היה בהוראת תחולה של עשר שנים.
נגה רובינשטיין: הוא מאפשר למועצת הכבלים והלוויין לקבוע מגבלות ותנאים באחזקות בערוצים.
נגה רובינשטיין: זה בנוסף לסמכויות אחרות שלה שהן סמכויות מקבילות לאותה קביעה של כללים.
נגה רובינשטיין: אנחנו פשוט מבקשים עכשיו לחדש את הסעיף שלכתחילה לא היה מקום שיוגבל לעשר שנים ונותנים סמכות למועצה בנוסף לסמכויות האחרות שלה המקבילות לעניין זה.
יורם מוקדי: אני לא אכנס לשאלה שהיה ערוץ ולא קיים ובאמצע הגורמים המוסמכים המשיכו לאכוף כאילו יש להם סמכות.
יורם מוקדי: אני מניח שלא ממש צריך את הסעיף הזה כי הם המשיכו לאכוף.
נגה רובינשטיין: מתלוננים על מקום שיש סמכות ואין אכיפה.
יורם מוקדי: אני חושב שלא צריך אותו, אבל כיוון שאני בעלים רק של ערוץ אחד ואין לי בעיה עם הדבר הזה, אני מבקש שההסדרה תהיה סימטרית ביני לבין המתחרה שלי בהגדרה של מה זה ערוץ משותף כי לפי ההגדרות היום, הן נכתבו כאשר היו שלוש חברות כבלים ומישהו רצה להסדיר מה קורה אם לחברות הכבלים אולי יש ערוץ משותף.
ניצן חן: אם היינו מתחלפים בתפקידים ואני אחזיר את עורך דין מוקדי להיות רגולטור, הוא היה נותן כאן עכשיו נאום חוצב להבות למה הסעיף הזה כל כך חשוב לרגולטור, והוא באמת מאוד מאוד חשוב לרגולטור, כדי לשמור על הגיוון והפלורליזם.
יורם מוקדי: אני בעד הגיוון שלך.
יורם מוקדי: יש לי ערוץ אחד.
יורם מוקדי: אני הבעלים של ערוץ אחד.
יורם מוקדי: המתחרה שלי הוא בעלים של שלושים אחוזים מהערוצים.
יורם מוקדי: עכשיו יש כאן הוראת חוק שמי שקורא אותה, רואה שבעצם היא חלה על הכבלים.
יורם מוקדי: ערוץ שלא משודר ב-יס, לא נכנס בכלל להגדרה.
אופיר אקוניס: אנחנו מצביעים על סעיף 78(1).
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     סעיף 78(1) - אושר     	אנחנו ניפגש ביום שלישי בשעה 11:00 בכנסת.
אופיר אקוניס: אני מבקש לפתוח את ישיבת הוועדה.
אופיר אקוניס: על סדר היום תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (אגרה בעד רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת), התש"ע-2010.
אופיר אקוניס: אני מבקש להמשיך את הרציונל של הישיבה הקודמת ובאמת להגביר את התחרות בתחום הסלולר.
אופיר אקוניס: הייתי בטוח שהתקנות הללו קצרות יותר, אבל משרדי הממשלה מתמחים כנראה בכתיבה ארוכה יותר בתקנות ובחוקים.
אופיר אקוניס: ד"ר אסף כהן, אני לא רוצה לערב אותך בחוק הזיכיונות-רישיונות, שהוא ספר עצום.
אופיר אקוניס: נקווה שנספיק היום לאשר את התקנות הללו כדי להגביר את התחרות בשוק הסלולר.
אופיר אקוניס: אנא הסבירו לנו את הבקשה שלכם.
אופיר אקוניס: הממשלה מבקשת להטיל אגרה על המפעילים שייכנסו לשוק.
אופיר אקוניס: אבל חלק כבר נכנסו, הלא כך?
אופיר אקוניס: חלק כבר ביקשו רישיונות ולא ידעו את גובה האגרה.
אופיר אקוניס: בבקשה תסביר את התקנות.
אסף כהן: אני סבור שהם ידעו.
אופיר אקוניס: אבל אנחנו עדיין לא אישרנו את התקנות.
אסף כהן: נכון, ולכן יש כאן תקנה שקובעת שגם מי שקיבלו כבר רישיון ישלמו.
אסף כהן: תחילת התשלום תהיה כמובן מרגע שהוועדה תקבל את ההחלטה ולא מרגע שקיבלו את הרישיון.
אסף כהן: לגבי הבאים – יש כאן סדרת תשלומים שהם יצטרכו לשלם מרגע שיקבלו את הרישיון.
אופיר אקוניס: דרך אגב, רק כהערה, אנחנו כבר בתוך המציאות שלנו, אבל זה הרי חלק מרצף החקיקה בעניין מפעילים וירטואליים.
אופיר אקוניס: כאשר ב-13 ביולי 2009 סיימנו כאן במליאה, הייתם יכולים להעביר את זה כבר לפני שנה.
אופיר אקוניס: כלומר, הרציונל הזה היה ברור לנו, שיצטרכו אגרה כדי להיות חלק מן ה-loop הזה, או בעברית: מן הסבב הזה.
אתי בנדלר: מן החוג הרלוונטי.
זיו גלעדי: העיכובים היו כי נערך שימוע.
זיו גלעדי: עלו טענות גם לעניין הזה, גם לעניין האגרות שצריך לשלם וגם לעניין עוד כל מיני דברים שאולי נדון עליהם בהמשך, כמו תשלום תמלוגים לזכיין.
זיו גלעדי: בהתקנת תקנות של אגרות נדרשת הסכמה גם של שר האוצר, וההסכמה של שר האוצר כפופה קודם כול לאישור של ועדת האגרות הבין-משרדית.
זיו גלעדי: זה ארך זמן.
אופיר אקוניס: אחד החוקים הכי מהותיים לפתיחת שוק לתחרות במשוואה הזאת הוא, למשל, גם קיצור הבירוקרטיה.
אופיר אקוניס: כאן לא היה כל-כך קיצור בירוקרטיה.
אופיר אקוניס: היתה, לצערי, בירוקרטיה כבדה.
אתי בנדלר: לא היתה בירוקרטיה במקרה הזה.
לאה ורון: זה לא בירוקרטיה.
לאה ורון: זה הליכים שנמשכו זמן רב.
אתי בנדלר: צריך להגדיר מה היא בירוקרטיה.
אופיר אקוניס: בירוקרטיה היא ההידרשות לוועדת האגרות ולוועדה שמתחת לוועדת האגרות ומעל לוועדת האגרות.
לאה ורון: כל אחד לקח את הזמן שלו.
אתי בנדלר: אם כך, אפשר לומר שגם ועדת הכלכלה היא חלק מן הבירוקרטיה, אם אלה אישורים הנדרשים לפי דין.
אופיר אקוניס: לפעמים הממשלה מציעה לקצר ואת עומדת על כך שהוועדה עדיין תקבע.
אופיר אקוניס: את לא מוותרת לממשלה.
אופיר אקוניס: את אומרת: לא, אל תוותר, אנחנו חייבים להיות חלק מן ההליך הזה.
אתי בנדלר: אבל, כפי שאדוני יודע, לי אין זכות הצבעה.
אתי בנדלר: לעתים אני מצליחה לשכנע את חברי הכנסת.
אופיר אקוניס: לעתים הממשלה מבקשת לייתר את ועדת הכלכלה כדי לקצר בירוקרטיה, ואני מוצא את עצמי בחלק מן הדברים תומך בבקשת הממשלה, אבל אתן אומרות שהדבר מחויב.
אופיר אקוניס: זה חלק מן ההכבדה, אבל על כך צריך לקיים דיון נפרד ומרתק בפני עצמו.
לאה ורון: אתה מרמז על כך שאנו מתפרנסות מן הבירוקרטיה?
לאה ורון: ...
אופיר אקוניס: חלילה וחס, חס וחלילה.
אופיר אקוניס: אף אחד לא מתפרנס מבירוקרטיה, אבל עלינו לדאוג לקיצורה של הבירוקרטיה.
אופיר אקוניס: כדי לקצר את הבירוקרטיה, אני מציע שנתחיל בהקראה, ואם יהיו הערות – מר לוי ומר רז נרשמו לרשות דיבור.
אופיר אקוניס: אני מציע שתעירו את הערותיכם לתקנות הספציפיות, כדי להתחיל לקדם את העניין.
אסף כהן: אני מבקש לומר שני משפטים כהקדמה.
אסף כהן: נקבע כאן שהאגרה תהיה של מיליון שקלים.
אסף כהן: זה גם גובה האגרה למי שמקבל רישיון מפ"א ייחודי, חברות כמו "012", "013", "פרטנר מפ"א", "סלקום מפ"א".
אסף כהן: כל מי שקיבל את רישיון המפ"א הייחודי שילם מיליון שקל אגרה.
אסף כהן: אבל כאן ראינו הבדל, לא בסכום של מיליון השקלים, אלא בכך שכאשר אנו נותנים רישיון בעצם הרישיון הוא לשאת ולתת.
אסף כהן: הרי אין כאן מי שיכול להקים רשת.
אסף כהן: אלה מפעילים וירטואליים, והיכולת שלהם לעמוד בתנאי הרישיון, לספק שירות וכולי תלוי בכך שיגיעו להסכם עם מפעיל מארח.
אסף כהן: לכן בעצם מיליון השקלים ישולמו באמת אחרי שיודיעו לנו שהגיעו להסכמה, וכמובן אם אין הסכמה והשר החליט להתערב – כאשר השר יתערב.
אתי בנדלר: את כל מיליון השקלים?
אסף כהן: זה מחולק.
אסף כהן: עם הגשת הבקשה ישלמו מקדמה של 300,000 שקלים, ואחר-כך כאשר יודיעו שהגיעו להסכם עם מפעיל מארח ישלמו חצי מיליון שקל בשנה הראשונה.
אתי בנדלר: הרבה יותר הגיוני שרק אחר-כך יהיה החזר.
אסף כהן: אם יודיעו שהגיעו להסכם יצטרכו לשלם חצי מיליון שקל.
אסף כהן: להבנתי צריכים להשלים את המקדמה.
אסף כהן: הם יכולים לשלם את מלוא הסכום מייד, אבל אם ירצו יוכלו שנה לאחר מכן לשלם את חצי מיליון השקלים הנותרים.
אסף כהן: הרעיון הוא שמי שקיבל מאתנו רישיון ולא הצליח להתחיל לפעול מכיוון שלא הצליח להגיע להסכם, לא יצטרך לשלם.
אסף כהן: זה הרעיון שעמד מאחורי התקנות הללו.
אסף כהן: הכוונה לשמור על אותו עיקרון, שכאשר קיבלת רישיון זה כבר תלוי בך ועליך לעמוד באספקת השירותים וכדומה, אז תשלם את מיליון השקלים הללו.
אתי בנדלר: אם הוא שילם מקדמה, החל בניהול משא ומתן, המשא ומתן לא צלח, פנה או לא פנה לשר ובסופו של דבר ניתנו הוראות כאלה שהוא רואה שזה לא רווחי, אין לו ישימוּת כלכלית, אין לו היתכנוּת כלכלית לפעול והוא מחליט לא להפעיל את הרישיון שברשותו.
אתי בנדלר: מה עם המקדמה בסך 300,000 שקלים שהוא שילם?
זיו גלעדי: במקרה כזה את אומרת שהוא מבקש לבטל את רישיונו ואז הסכום יוחזר.
אתי בנדלר: אתם רואים בזה ביטול רישיון?
אתי בנדלר: זה לא כל-כך מתיישב עם דבריו של ד"ר אסף כהן.
אופיר אקוניס: נדבר על כך כאשר נגיע לתקנה הרלוונטית.
אופיר אקוניס: בבקשה תתחילו בהקראה.
זיו גלעדי: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4ג ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת" – שאנו מקווים שיינתן – "לפי סעיף 59א לחוק, אני מתקין תקנות אלה:     	תקנה 1 – הגדרות     בתקנות אלה –      "אגרת רישיון" – תשלום חד-פעמי שמשלם בעל רישיון בעד מתן רישיון רט"ן ברשת אחרת;     "בעל רישיון" – מי שקיבל רישיון רט"ן ברשת אחרת לפי תקנות רט"ן ברשת אחרת;     "בקשה" ו"מבקש" – כהגדרתם בתקנות רט"ן ברשת אחרת;     "השר" – שר התקשורת או מי שהוא מינה לעניין תקנות אלה;     "יום מתן ההודעה" – היום שבו בעל רישיון מסר לשר הודעה, לפי רישיונו, בדבר הגעה להסכם עם בעל רישיון למתן שירותי רדיו טלפון נייד לעשות שימוש במיתקן בזק שלו, אשר שימוש בו יאפשר לו לתת שירות בהתאם לרישיונו, או היום שבו נתן שר התקשורת הוראה לפי סעיף 5 לחוק בהתאם לקבוע בסעיף 4(א2)(4) לחוק, אשר שימוש בו יאפשר לו לתת שירות כאמור;     "רישיון רט"ן ברשות אחרת" – רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת כהגדרתו בחוק;     "תקנות רט"ן ברשת אחרת" – תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (הליכים ותנאים לקבלת רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת), התש"ע-2010.
זיו גלעדי: "
אופיר אקוניס: יש הערות להגדרות?
אופיר אקוניס: אני מאשר את תקנה 1.
זיו גלעדי: תקנה 2 – אגרה בעד רישיון רט"ן ברשת אחרת     "(א)	בעל רישיון ישלם אגרת רישיון בסך מיליון (1,000,000) שקלים חדשים, לא יאוחר מ-14 ימים לאחר יום מתן ההודעה; ואולם, רשאי בעל הרישיון, בלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (ב), לשלם את מחצית סכום אגרת הרישיון לא יאוחר מ-14 ימים לאחר מתן ההודעה ואת יתרת סכום האגרה המעודכן לפי תקנה 3, לא יאוחר משנה מיום מתן ההודעה.
זיו גלעדי: (ב)	בעת הגשת הבקשה, יפקיד המבקש בידי חשב משרד התקשורת סכום של שלוש מאות אלף (300,000) שקלים חדשים, כמקדמה על חשבון אגרת הרישיון; הסכום האמור יוחזר למבקש שלא קיבל רישיון או על אף האמור בתקנה 5, לבעל רישיון אשר ביקש מהשר לבטל את רישיונו קודם ליום מתן ההודעה והשר ביטל את רישיונו בהתאם לבקשתו האמורה, כשהוא צמוד למדד לפי תקנה 3, בשינויים המחויבים.
אופיר אקוניס: אתם רוצים להסביר את זה?
אסף כהן: הרעיון כאן שבמהלך המשא ומתן יכול המבקש (ה-MVNO) לסגת מהתוכניות שלו ולקבל בחזרה את הסכום שהוא הפקיד.
אסף כהן: עם מתן ההודעה, הוא קיבל כבר מחויבות ולכן אחרי מתן ההודעה, או אחרי החלטת השר בדבר התנאים – כי הרי הוא ניגש לשר ואמר: בוא תקבע תנאים –יש לו מחויבות לשלם ועליו לעמוד בה.
אופיר אקוניס: בעניין הזה כמדומני מר אברהם לוי ומר שחר רז ביקשו להעיר.
אברהם מוסן לוי: שלחנו גם מכתב לגבי התקנות.
אברהם מוסן לוי: בדיון הקודם הצגנו סקירה כללית לגבי מה שקורה במשא ומתן, שייתכן שבסופו של דבר לא נגיע להסכמה ואז נגיע אל השר.
אברהם מוסן לוי: אני רוצה להזכיר שכאשר הגשנו בקשה לרישיון היתה טיוטה של דמי קישוריות של 2.57 אגורות בשנת 2014.
אברהם מוסן לוי: לאחר השימוע שנערך לחברות הסלולריות נקבע כי דמי הקישוריות בשנת 2014 יהיו 5.55 אגורות.
אברהם מוסן לוי: אני יוצא מתוך הנחה שהשר יקבע מחיר זהה לדמי אירוח, נניח, ואני מקווה שזה יהיה פחות.
אברהם מוסן לוי: אז ייתכן מאוד שלא תהיה היתכנות כלכלית לפעול כמפעיל MVNO ואז נעדיף לסגת מזה.
אברהם מוסן לוי: אנחנו מבקשים שבתוך התקנות ייקבע שתינתן לנו שהות של 14 ימים – זה יכול להיות אפילו שבוע מבחינתי – עד שנודיע לשר, לאחר הקביעה שלו, אם החלטנו לממש את הרישיון, כלומר לגשת ולהפעיל, על בסיס שנעשה plug-in למספר שהשר קבע ונראה אם אנחנו מגיעים לתוכנית עסקית כלכלית או הפסדית.
אברהם מוסן לוי: לכן אנו מבקשים שהתשלומים לא יינתנו אלא באחד מן התנאים: שהגענו להסכם, כלומר בתוך 14 ימים מרגע שהגענו להסכם עם אחד מן המפעילים, או בתוך 14 ימים מיום שהשר קבע את התעריף, ובתנאי שמצאנו שזה כדאי.
אברהם מוסן לוי: כאן אנחנו כנראה חלוקים במקצת עם משרד התקשורת.
אופיר אקוניס: תיכף נשמע את עמדת משרד התקשורת.
אופיר אקוניס: מר רז, האם הרעיון שלך דומה?
שחר רז: דומה, אבל קצת יותר קיצוני.
שחר רז: בדיון הקודם דיברתי על כך שלצערי יש עוד דברים רבים לקבוע פרט למחיר ולהסכם.
שחר רז: יכולות להיות עוד מהמורות רבות בדרך ל-MVNO הנכסף.
שחר רז: לפיכך אני מציע שהתשלום יתחיל מרגע ההפעלה.
שחר רז: הרישיון והכול – לא אומר כלום בעצם.
שחר רז: מה שיקבע שאותו מפעיל יהיה MVNO זה שהוא יתחיל, וגם זה עדיין לא מבטיח, כי עלולות להיות הרבה מהמורות אחרי ההפעלה.
שחר רז: אבל בואו לא נהיה חזירים ונגיד שמן ההפעלה כבר מתחילים לדעת שאותו מפעיל באמת רציני ומתחיל לפעול.
אופיר אקוניס: עוד מישהו רוצה להעיר בעניין הזה?
אסף כהן: מאחורי אגרות יכולים לעמוד שני רעיונות: אחד – דמי רצינות, שייגש רק גוף רציני שיחולל תחרות בתחום הרט"ן.
אסף כהן: שניים – בכל זאת יש עלויות אדמיניסטרטיביות ולפעמים אגרות כרוכות בעלויות אדמיניסטרטיביות.
אסף כהן: נראה לי בלתי סביר שבאים MVNO לשר ואומרים לו: אדוני השר, לא הגענו להסכמה, בוא תתערב.
אסף כהן: אגיד בלשון המעטה שקשה מאוד להתערב וזה מצריך הרבה מאוד עלויות.
אסף כהן: אחרי שהשר גמר להתערב וקבע משהו שנראה לו סביר והגון כלפי שני הצדדים, והשר כנראה סבור שזה יכול לאפשר קיומו של MVNO, אז בא אותו MVNO ואומר: לא נראה לי, עכשיו לא אשלם גרוש.
אופיר אקוניס: יש החזר כספי ללקוח בתוך 14 ימים לפי תקנה שקבענו.
אופיר אקוניס: אולי ישתמשו בתקנה הזאת.
אתי בנדלר: לא. כאן יש הוראות ספציפיות.
אסף כהן: דבר נוסף, MVNO שמעוניין להיכנס לשוק ולחולל בו משהו צריך להיות גוף שמוכן לקחת על עצמו סיכון שהשר יקבע דבר שהוא לא רוצה ולכן הוא יפסיד מיליון שקלים.
אופיר אקוניס: טוב, זאת היתה תשובת הממשלה.
אברהם מוסן לוי: המטרה, אני מניח, להכניס יותר MVNO ככל הניתן ולא צריכים להכניס אותם בתנאים שיידעו מלכתחילה שהם הולכים להיכשל.
אברהם מוסן לוי: ייתכן שהדבר נראה סביר לשר, אבל ל-MVNO, לכל אחד מהם יש את התוכנית העסקית שלו וכולם עבדו על זה והם צריכים את ה-plug-in number שהם יכניסו לדמי אירוח ולפיו יחליטו אם העסק כלכלי או לא כלכלי.
אברהם מוסן לוי: אם MVNO מחליט לא להיכנס בתנאים שהוא יודע שהוא הולך להפסיד, זה לא מראה על חוסר רצינות.
אברהם מוסן לוי: להיפך, זה מוכיח שהוא רציני.