GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדן בר טל: זאת אומרת האינטרס העסקי הטבעי של החברות עונה לצורך שמעניין אותנו כממשלה וכנסת לתת פתרון, דווקא לציבור שמשלם את מחירים הגבוהים יותר, ופה יש את מרווח המחירים הגבוה ביותר, זה המקום שבו באופן טבעי ה- MVNO יזנק  וגם מפעילים החדשים.
אופיר אקוניס: הבנו את עניין ה- MVNO , הבנו את מסגרת הזמן ואיפה הדברים עומדים כרגע ומה עשה כל אחד, ומה עושה השוק החופשי, כרגע, עד ההתערבות שלכם-אם תהיה.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשאול אותך לגבי המפעיל החמישי, אני מבין שהדבר לפי הצעת הממשלה בחוק ההסדרים, וגם נשאר שם, זה לא מפוצל.
עדן בר טל: לפני כשלושה שבועות פורסם מכרז על ידי ועדת המכרזים, יושב פה יושב ראש ועדת מכרזים ד"ר אסף כהן, גם האוצר יושב בוועדת המכרזים, יצא מכרז לשתי רצועות תדרים על מנת לאפשר לשני מפעילים נוספים להיכנס.
עדן בר טל: מבין החברות הקיימות אפשרו רק למירס להשתתף במכרז התדרים הזה ויש אשרות לשני זוכים.
עדן בר טל: נקרא להם מפעיל 4 ומפעיל 6 לצורך העניין, זה מוכנה המפעיל החמישי.
עדן בר טל: לכל שאלה שנוגעת למכרז עצמו יוכל לענות עליה רק יושב ראש ועדת המכרזים, אבל אני אגיד שכרגע אנחנו נמצאים בשלב של שאלות הבהרה.
אופיר אקוניס: אתם רוצים לחוקק את זה בחוק ההסדרים.
עדן בר טל: מה שאנחנו מייצרים סביב המפיל החדש, להבדיל מפעיל הוירטואלי, למפעיל החדש הזה צריכה להיות תשתית.
עדן בר טל: זו שאלה אקוטית שנדבר עליה הרבה בישיבה של 13:00.
עדן בר טל: במילה אחת, המפעילים האלה הם מפעילים עם תשתיות.
עדן בר טל: כשדברנו על שתי אסכולות של תחרות, האסכולה הראשית לקידום תחרות היא האסכולה של הוספת תשתיות.
עדן בר טל: למפעיל וירטואלי שמשתמש בתשתית של אחר באופן קבוע תהיה תלות בגוף שהוא מתחרה בו ואילו מפעיל בעל תשתית עצמאית הוא עצמאי ללא תלות.
נחמן שי: זאת אומרת שהתחרות לא שלמה אם למפעיל אין שתי רגלים.
עדן בר טל: לכן הקריטיות בהכנסת מפעילים בעלי תשתיות, על מנת לייצר תחרות עזה בשוק היא קריטית.
אופיר אקוניס: הצעת החוק לגבי המפעיל החמישי מוכנה?
עדן בר טל: אתמול בשעה 11:45 הוצנו שימוע על נדידה פנים ארצית על מנת לאפשר בתקופת הביניים, מתחילת הפעילות של המפעיל החדש ועד שיפרוס את הרשת, עניין של שנים כי היא נפרשת בהדרגה ולעבור את הוועדות המקומיות זה לא עניין של מה בכך.
עדן בר טל: לכן נחנו מאפשרים להם, מכיוון שאנחנו רוצים ותם בשוק מהר מאד, ושייתנו תחרות כבר בשנת 2011 שהיא שנת המפנה בשוק הסלולר, זו השנה שהכריז עליה השר כשנת המפנה בתחום הסלולר, אנחנו רוצים את המפעילים האלה כבר ב- 2011 פעילים מציעים ומתחרים.
עדן בר טל: לכן נחנו מאפשרים להם בתקופה הזו להשתמש בנדידה, דהיינו להשתמש בתשתית של חברות הסלולר הקיימות על מנת להתחיל לספק את השירותים לצד פרישת הרשת העצמאית שלהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך רשת עצמאית?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת מכיוון שאמרת שנושא הבריאות עומד אצלכם בראש סדר העדיפות, מצד שני אם יש תשתיות שהם יכולים להיכנס לתשתיות הקימות, למה צריך עוד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדן בר טל:     	אני אגיד את זה בכותרות מיוון שזה קשור לדיון של 13:00, המפילים החדשים שניגשים למכרז בתדר 2.1 לשתי הרצועות אלה מפילים שכן צריכים לפרוש רשת, להבדיל מהמפילים הוירטואליים ובאופן זמני תהיה להם נדידה פנים ארצית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באופן זמני.
אופיר אקוניס: היא לא שאלה אם רוצים להשאיר אותם כ- MVNO .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת, אם הם כבר נכנסים, למה צריכים עוד אנטנות במדינת ישראל,   מההיבט הבריאותי.
אופיר אקוניס: אני מציע להשאיר את זה לדיון של 13:00.
נחמן שי: שאלה אחרת, יצרתם פה יצור כלאיים, אתה אומר שאתה רוצה שלמפעיל החמישי תינתן אפשרות להישען על התשתיות הקיימות.
עדן בר טל: באופן זמני.
נחמן שי: בין הוירטואלי לביניהם עשית מהלך ביניים כדי שהוא יוכל להתחרות מיד אם הוא יגיע להסדר עם מפעילים הקיימים, כי אחרת מצבו יהיה דומה לוירטואליים.
עדן בר טל: אני מפנה לדברי היושב ראש בדבר החקיקה בחוק ההסדרים, בהצעת החוק מוצע לקבוע שהמפיל החדש יוכל להתחיל את פעילותו באופן מיידי, ואם תהיינה חילוקי דעות בעניין המחיר אז יש מחיר זמני עד שהשר יקבע.
עדן בר טל: זאת אומרת שלא ניתן להם את חצי שנה הזמן למשא ומתן אלא שיש מחיר.
נחמן שי: שם ההתערבות שלהם תהיה מיידית.
עדן בר טל: למעשה אין התערבות, הדברים קורים ואם ירצו שאנחנו גם נקבע את מחיר, בהמשך נקבע אותו אבל זה לא מעכב את התחילה האופרטיבית.
אופיר אקוניס: למה אנחנו מחכים לחוק ההסדרים, הרי חוק ההסדרים יעבור בקריאה שנייה ושלישית רק בדצמבר, אם הייתם נותנים לנו את הצעת חוק קודם, היינו מקדימים את זה.
אופיר אקוניס: עמדנו יפה מאד בניסיון של ה- MVNO, עשינו את זה במהירות אדירה.
אופיר אקוניס: זה היה בחוק ההסדרים של 2009 ואז היה העיכוב שנבע מהבחירות אבל פה יכולתם תוך כדי.
עדן בר טל: בכל מקרה אנחנו יכולים להמתין כי כל התהליכים שאנחנו מבצעים במקביל כמו השימוע על נדידה פנים ארצית, כמו המכרז עצמו, אלה מספר צירים בהם אנחנו מתקדמים במקביל והם צריכים להתכנס בסוף השנה הזו על מנת להתחיל לאפשר שב- 2011 הדברים יקרו בשטח.
אופיר אקוניס: אתם תקבלו את כל הסיוע האפשרי לאותה מדיניות שקבע שר התקשורת לקיים את שנת 2011 כשנת המפנה הגדולה בשוק הסלולרי.
אופיר אקוניס: מאד הדאיג אותי שאמרת בסקירתך שהשוק היה בקיפאון שהביא לכשל שוק מאז שנות – 90, הדבר הזה צריך להיות מפוצח.
אופיר אקוניס: כל הדיון ציבורי שמתקיים עכשיו על ריכוזיות ועל פתיחת השוק לתחרות, כל זה צריך לבוא לידי ביטוי, לא יכול להישאר רק מעל גבי העיתון.
אופיר אקוניס: אתה תקבל פה סיוע אבל זה לא בשביל שר התקשורת ולא בשבילינו אלא בשביל הציבור.
אופיר אקוניס: זה יקרה פה במהירות האפשרית.
אופיר אקוניס: אני מודה לך אדוני מנכ"ל, צבי שבח בקשה.
צבי שבח: אני מפורום "סלולריות שפויה",  אני מבקש שקודם כל הנציג המשפטי שלנו ישא את דבריו בנושא.
מיכאל בך: עיקר הדברים שלנו יתייחסו לדיון שיתקיים ב- 13:00, אם יתקיים, כי אדוני אמר בתחילת הישיבה שאם הממשלה לא באה בקול אחד - - -
אופיר אקוניס: הדיון יתקיים בכל מקרה, אני מאד מקווה שנוכל להתקדם בו בצורה מהירה.
אופיר אקוניס: אני לא יוכל להיכנס לויכוח פנימי ממשלה, אני מקווה שהויכוח לא יהיה קיים.
אופיר אקוניס: נתקלנו בבעיה הזו בישיבה הקודמת, זו הסיבה לא הצלחנו להתקדם כי גילינו תוך כדי הישיבה שחילוקי הדעות בממשלה הם אדירים.
אופיר אקוניס: אני מקווה שהם לא יהיו קיימים.
אופיר אקוניס: אמרתי למנכ"ל שאם יש עוד חילוקי דעות שינסו לגשר אותם עד 13:00.
מיכאל בך: הפורום לסלולריות שפויה בעד תקשורת סלולרית, בעד תחרות בשוק הסלולרי, הכול במגבלות השפיות והבריאות.
מיכאל בך: לא אגלוש לטיעונים שיש לנו בכל הנוגע למתקני הגישה, שאני מין שיש להם גם השקה למפעיל החמישי.
מיכאל בך: מאחר והנושא לא עלה לדיון פה, לגבי התקנת מתן פטור למפעיל החמישי, אז אין מקום להיכנס לזה ואת טיעונים שלנו בכל מה שנוגע למתקני הגישה נעלה בישיבה שתתקיים ב- 13:00, שהם כמובן נכונים הן למפעילים הנוכחיים והן למפעיל חמישי וככל שיועלה על סדר היום לתת לו פטור מהיתר בניה בהקמת אנטנה.
צבי שבח: מנקודת מבט שלי, כשאנחנו מדברים על מפעיל חמישי, שזו הנקודה שאנחנו רגישים לה בדיון הזה, נראה לי שהמערכות לא עשו נכון את שיעורי הבית.
צבי שבח: אנחנו מדברים על מערכת שקמה בעשר שנים והקימה תשתית פרטית אדירה שמשרתת את מדינה והקימה אותה במין כאוס כזה, בלי היתרים, עם היתרים ולאט לאט הדברים מתחילים להיכנס עכשיו לרגולציה.
צבי שבח: לא הייתה שום חשיבה מתכוננת של המערכות על ההשפעות של זה לסביבה, לשכנים ואותו דבר הולך לקרות עכשיו עם המפעיל החמישי.
צבי שבח: הולך להכניס עוד מערכת לרשת, יש התנגדות עצומה בין האנשים לגבי האנטנות שמסתובבות סביבם, אנחנו חיים בדור שהקרינה מסביבנו הולכת וגדלה כל הזמן.
צבי שבח: לפני 20 שנה, כשדברנו על קרינה אף אחד לא התייחס כי לא הייתה כל כך קרינה ואמרו שזה לא מזיק.
צבי שבח: היום אנחנו מדברים על אזורי מגורים שאנחנו מתחילים לחיות בהם  בתוך קרינה שכל הזמן הולכת וגדלה.
צבי שבח: היה כתוב בעיתון לא מזמן שפרטנר מכניסה עכשיו שרתים עם מערכות אלחוטיות לבתים, הטרנד של הדברים האלה הוא כזה שהמיקרוגל שהיה לנו בבית הוא אפס קצהו של הקרינה שאנחנו סופגים.
צבי שבח: כאן צריכה להיות ההתייחסות, מערכות השלטון, שזה משרד התקשורת, משרד הפנים, צריכים לעשות חשיבה על ההשפעה של כל הדברים האלה, בעיקר במערכת העירונית.
צבי שבח: פה לדעתי מערכת השלטון לא עשתה את שיעורי הבית.
צבי שבח: הולכים לפרוש את החמישי ואנחנו הולכים לפרוש אותה בכאוס, אין שום תכנית אב, שום בדיקה של השלכות.
צבי שבח: היו"ר אופיר אקוניס:     	 אני מסכים אתך בעניין בריאות הציבור.
צבי שבח: מצד אחד אנחנו רוצים שהציבור יהיה מאד בריא מצד שני הציבור מבקש כל כך הרבה שירותי טלפוניה סלולארית וצריך למצוא את האיזון הזה בין הרצון המתגבר, לבריאותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה ה"ציבור מבקש" מוכרים את זה לציבור אז הוא קונה.
אופיר אקוניס: התפקיד שלנו הוא למצוא את האיזון בין הרצון של הציבור להשתמש בשירותי סלולר לבין כפי שאמר מר שבח, לשמור על בריאותו של הציבור.
אופיר אקוניס: זה התפקיד שלנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרבה פעמים אני מסכימה אתך אדוני היושב ראש, אבל זה הדבר הכי מצחיק שאמרת כיושב ראש ועדת הכלכלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה הציבור מבקש?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש חברות שרוצות לעשות כסף ורוצות למכור ושוכחים שהיום - - -
אופיר אקוניס: את מתארת מצב שבו מכריחים את הציבור  לדבר או להשתמש בטלפוניה הסלולרית.
אופיר אקוניס: לא מכריחים אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על זה שכשילד יום הולך לחנות ורוצה לקנות "נייקי" כי זה שלידו קנה "נייקי" זה פחות או יותר אותו דבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים להתייחס לנושא הבריאות בצורה מאד רצינית.
אופיר אקוניס: במדינה חופשית כל אחד קונה מכשיר טלפון נייד, או לא קונה, או משתמש בו או לא משתמש ובוחר את אורך הזמן.
אופיר אקוניס: צריך למצוא את האיזון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא באה לקחת אחריות מציבור בשימוש אבל אני חושבת שאי אפשר להתעלם מהשפעת הפרסומות, התקשורת והאנשים שרוצים להרוויח, ובצדק, אין לי בעיה עם זה, להבדיל מאחרים שיושבים בכנת וחושבים שמי שעשיר הוא מוקצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לקחת חשבון את האיזון ין מה שאנחנו דוחפים לציבור בין האחריות של ציבור להשתמש.
עדן בר טל: הערה אחת בהקשר הזה, אני יודע שרוב הדיון יהיה בשעה 13:00 ואני לא מתכוון להתייחס לזה כרגע.
אופיר אקוניס: אנחנו נעמוד בדיוק בהודעה שפרסמה מנהלת הוועדה, על פי הנחיתי.
אופיר אקוניס: נחנו נותנים עכשיו סקירה ל יישום החוק בנושא המפעילים הוירטואליים, ב- 11:30 תקנות התקשורת וב- 13:00 נתחיל את תקנות התכנון והבנייה.
אופיר אקוניס: לא תהיה חריגה מלוח הזמנים.
עדן בר טל: אני רוצה שוועדת הכלכלה תעלה לדיון באופן דחוף את נושא החשמל בישראל כיוון ש- 80% מהקרינה בישראל זו חברת חשמל או מתקני חשמל והיות וחברת הכנסת שכנעה אותי כבר מזמן בנושא הבריאות ואני מראש אמרתי בפתיחת הדיון שנושא הבריאות הוא עיקרון על ולכן לא צריך לאזן אותו בכלל מול שום דבר.
עדן בר טל: אני רק מציע לפי סדר העדיפות לעבור לא מול המיקרוגל לא מול חברת חשמל ולערוך את הדיון על מנת שהוא לא יהיה רק דמגוגי.
צבי שבח: כשבאים להפעיל היום מפעיל חדש, משרד התקשורת, משרד הפנים והמשרדים הנוגים בדבר צריכים לבוא עם הצעה לפרישה ותכנית אב של תשתית אנטנות ולא בלגן שכל אחד דוחף אנטנה איפה שהוא יכול ומשלם כמה שהוא יכול וקונה את ציבור.
צבי שבח: כמדיניות, המדיניות שלנו היא שבכלל לא צריכים להיות אנטנות במבנה מגורים, אבל אני לא מתייחס לנושא	הזה.
צבי שבח: אנחנו בנושא הטלפון הסלולרי כמו שהמדינה הייתה בשנות ה- 50 עם הבנייה של השיכונים, קודם שמים את השיכון אחר כך מתכננים.
צבי שבח: בוא נלך ההפך.
אופיר אקוניס: מנכ"ל מירס בבקשה.
אברשה בורשטיין: בוקר טוב, תודה על הזכות והאפשרות לדבר, ברכות על שינוי המקום, אני מייצג את הפן של החלק השני של הדיון שהוא בנושא של המפעיל החמישי.
אברשה בורשטיין: צריך לזכור שענף הסלולר מגלגל 20 מיליארד שקל, ועצם העבודה שיש בעיה בענף וברשותך בשתי הדקות הקרובות אנסה להתייחס לנושא הזה.
אברשה בורשטיין: למירס היום 500,000 מנויים, 75% בתחום העסקי.
אברשה בורשטיין: במגזר העסקי יש תחרות.
אברשה בורשטיין: הדוגמה שנתת היא אחת הדוגמאות, שהחשכ"ל יודע להוציא מכרז ב- 7 אגורות, הצרכן הפרטי לא יודע להוציא מכרז ומשלם 70 אגורות על אותו שירות בדיוק.
אברשה בורשטיין: גם עירייה יודעת להוציא מכרז, ארבע חברות מתמודדות, ובסוף בין 19 ל- 22 אגורות זה מה שמקבל עובד העירייה והמשפחה שלו.
אברשה בורשטיין: זו הסיטואציה וזה התהליך שצריך לשנות.
אברשה בורשטיין: הבעיה של מירס בניסיון לעשות את התחרות היא הטכנולוגיה.
אברשה בורשטיין: לפרוש טכנולוגיה זה לפרוש בדור השלישי כשיש כיום שלוש חברות כאלה וליצור שם את התחרות.
אברשה בורשטיין: זו מהות המכרז שהמשרד הוציא.
אברשה בורשטיין: לשם כך אני רוצה לתת את הדוגמה של המגזר החרדי, לפני חמש שש שנים, רצה המגזר החרדי טלפון כשר.
אברשה בורשטיין: המגזר הזה הוא גם המגזר הכי רגיש בנושא המחיר.
אברשה בורשטיין: שלוש חברות הסלולר האחרות אמרו שהם כבר נמצאים שם ולא ישנו את הכללים, מירס נכנסה, שמה טלפון שנקרא טלפון כשר בלי אינטרנט ובלי אס.אמ.אסים, כי זה הצורך של הצרכנים האלה, הורדנו את המחירים ב- 25%.
אברשה בורשטיין: הראשונים שבאו חצי שנה אחרי היו פלאפון, אחר כך סלקום והאחרונים, אורנג', שהתנגדו כל הזמן גם הצטרפו והיום שלוש החברות כולל אנחנו מספקים את השירות הזה.
אברשה בורשטיין: מנתח שוק של 0 היום אני 21% בטלפונים הכשרים.
אברשה בורשטיין: זאת אומרת אפשר לעשות את זה, גם לתפוס נתח שוק וגם להוסיף את העניין של המימד שכולנו רוצים ולהוריד את המחירים.
אברשה בורשטיין: צריך רק לזכור שכל ירידה של אחוז במחירים יש פה אלמנטים של מיליארד ₪ למשתמש.
אברשה בורשטיין: אני רוצה להגיד לחברת הכנסת שמאלוב שגם במצב הכלכלי הקשה של 2008, 2009, לא חווה שוק הסלולר שינוי או זעזוע מהסיבה הפשוטה שהמשתמשים לא ויתרו על המכשיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני אעשה סקר ואגיד לציבור שיש באפשרותו באופן היפותטי להוריד 200 ₪ או 300 ₪ מחשבון הטלפון אבל להיות אולי בסיכון ל עוד 15% לחלות במחלת הסרטן, ואני סתם זורקת מספר, אפילו באחוז אחד  - -  -
נחמן שי: יש דברים שלא זורקים סתם מספרים.
אופיר אקוניס: אני לא יודע איך מודדים דבר כזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שאני אומרת הוא שאם אשאל את הציבור כסף או בריאות הוא יבחר חד משמעית בבריאות.
אברשה בורשטיין: למרות כל הצעדים שנעשו, והפרסומות, לא ראיתי שאנשים זרקו את המכשירים כי הם קראו וראו שזה יכול לגרום לסרטן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אומרים שככל שיש יותר אנטנות זה פחות מסרטן.
אברשה בורשטיין: אני רוצה להתייחס לנושא ה- MVNO יש פה אלמנט בין מפעיל וירטואלי לבין מפעיל אמיתי.
אברשה בורשטיין: מפעיל אמיתי, כולל הבעלים החדשים של מירס, רוצים להשקיע את המיליארד וחצי, 2 מיליארד כדי להקים רשת עצמאית כפי שהמשרד אומר.
אברשה בורשטיין: אני חוזר ומברך בהזדמנות הזו את המשרד גם על פרסום המכרז וגם על הנדידה הפנים ארצית וכל הצעדים שהוא עושה.
אברשה בורשטיין: למפעיל הוירטואלי אין מחויבות לא לנושא הישרות, לא לנושא איכות הרשת, יש לו כביכול מחויבות לנושא של תעריף כזה או אחר.
אברשה בורשטיין: הלקוח בא לזמן קצר, הולך או לא.
אברשה בורשטיין: מפעיל אמיתי דואג ללקוח על 360 המעלות וזה מה שאנחנו רוצים לעשות.
אברשה בורשטיין: מירס נמצאת פה כי היא צריכה את הסיוע של הרגולטור במקרה הזה בשביל לקיים ובשביל היכולת להקים את זה כי אי אפשר מצד אחד להגיד שמוציאים מכרז אבל את הפלטפורמה ליישם את זה זה כבר בעיה של אחרים.
אברשה בורשטיין: אף אחד לא ילך למכרז בלי לעשות את זה.
אברשה בורשטיין: לנושא הבריאות והקרינה, הטלפון האלחוטי שיש בבית, 900 מגה הרץ או ב- 2.4  - -  -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר כבר להיכנס לתוך מיקרוגל ולהתבשל וזה לא כל כך נורא, ויש את הסלולרי ואת חברת חשמל, אז אומרים, כבר אנחנו מוקרנים אז שיהיה עוד מפעיל, נקרין את עצמנו עוד קצת.
אברשה בורשטיין: כל מי שעוסק בנושא של קרינה דואג לתקנים מחמירים.
אברשה בורשטיין: משרד איכות הסביבה דואג לכך שהתקנים במדינת ישראל בנושא של שידור יהיו חמורים פי עשר מהסטנדרט הקבוע , זה הכלי שהוא עושה והוא בודק אותי שאני עומד בסטנדרטים האלה.
מיטל בשרי: אני רוצה להתייחס להיבט הצרכני בהכנסת מפעילים הוירטואלי.
מיטל בשרי: קודם כל, שוק הסלולר הוא שוק דינאמי ומשתנה לכן יש צורך להכניס את אותם מפעילים וכמה שיותר מהר.
מיטל בשרי: הגברת התחרות בשוק על ידי הכנסת מפעילים היום היא מחויבת המציאות, היום צרכנים מלינים על המחיר הגבוה של החברות מחד ומאידך אין טעם לעבור לחברה אחרת היות ואין פער במחירים בין חברת אחת לשנייה.
מיטל בשרי: ניוד המספרים היה אמור להיות אינדיקציה לשוק התחרותי שלנו.
מיטל בשרי: בפועל, צרכנים לא עוברים מחברה אחת לשנייה כי אין בשביל מה לעבור, אין פער במחירים.
אופיר אקוניס: הסיבה שהם לא עוברים למיטב ידיעתי היא גם קנסות יציאה.
אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, הגשתי הצעת חוק פרטית יחד עם חברת הכנסת ברקוביץ על ביטול מוחלט של קנסות היציאה ואני מקווה שזה יקבל  את תמיכת הממשלה.
אופיר אקוניס: זה הדבר שבולם תחרות ולמה הם לא עוברים, לא בגלל הניוד.
אופיר אקוניס: הניוד זה צעד טוב אבל גם לא עוברים בגלל קנסות יציאה.
נחמן שי: זה יותר מורכב.
אופיר אקוניס: כל התחום מורכב אבל אחד הבלמים העיקריים זה אותם קנסות יציאה בלתי אפשריים.
נחמן שי: אבל גם לא כל אחד רוצה לעבור.
מיטל בשרי: זה אחד החסמים שגם חוסמים את הניוד, אבל מהתלונות שמגיעות אלינו, מגיעות לא אחת תלונות על כך שצרכנים החליטו להתנייד מחברה אחת לשנייה בפועל ראו אין שום שינוי וביקשו לחזור בחזרה לחברת האם כי אין תחרות אמיתית בפועל בשוק.
מיטל בשרי: בסקר שעשתה מועצה לצרכנות עם גיאוקרטוגרפיה עלה כי מיליון צרכנים, לקוחות פרטיים שלא הצטרפו לחברות הסלולר דרך מקום העבודה, ירצו לעבור למפעיל החדש, כאשר 54% טענו כי הסיבה העיקרית למעבר האפשרי זה המחיר הגבוה שיש בחברות הסלולר.
מיטל בשרי: לאור העובדה שמדובר בכניסת מפעילים וירטואלים במהירות יחסית יש חשיבות לדאוג לכך שלא יהיו חסמים ולכן יש שתי הבהרות שאנחנו דורשים ממשרד התקשורת על מנת למנוע חסמים בכניסת המפעילים החדשים לשוק.
שלומי דגן: השאלות שלי, בעיקר למשרד התקשורת, אחת מהן נוגעת לקישוריות.
שלומי דגן: בדוח של נרה   למדנו שניתן לחשב את הקישוריות בדרכים שונות ובאופנים שונים.
שלומי דגן: יש את דרך המודל שעשה בו שימוש משרד התקשורת, שהגיעו לקישוריות של 6.87 אגורות נכון לינואר השנה ואם השימוש היה במודל אחר, מודל נפוץ יותר ומומחים טוענים שהיה צריך לעשות בו שימוש, המחיר היה שליש.
שלומי דגן: לצורך העניין הייתי רוצה לשאול את משרד התקשורת אם אתם מגלים בסופו של דבר שה- MVNO המפעיל החמישי לא נכנס לשוק בגלל עלויות בכלל ובפרט בגלל עלות הקישוריות, האם אתם שוקלים לעשות קישורית דיפרנציאלית שאותם הקישוריות שישלמו המפעילים תהיה נמוכה יותר לעומת קישוריות שישלמו כל שאר המפעילים.
שלומי דגן: שאלה שנייה נוגעת למכרז על התדרים.
שלומי דגן: בפברואר 2009 השר הקודם אריאל אטיאס פרסם מסמך מדיניות למכרז בו הוא פרסם שהתנאי העיקרי לזכייה במכרז יהיה מחיר נמוך לצרכנים.
שלומי דגן: לפני כחודשיים פרסמתם מכרז חדש לעניין, מכרז ספציפי ובו העניין של מחיר נמוך לצרכנים לא נכלל במכרז הזה.
שלומי דגן: השאלה היא מדוע העניין נשמט והאם זה לא יהיה נכון להכניס אותו חזרה.
שלומי דגן: בסופו של דבר, כמו שנאמר פה מקודם, כל המהלכים האלה אמורים להיות לטובת הצרכנים.
אופיר אקוניס: עו"ד אברהם לוי מייצג את טלקום 365.
אברהם לוי: אנחנו הקבוצה הראשונה שקיבלה את רישיון ה-MVNO לפני ארבעה חודשים.
אברהם לוי: באותו יום שלחנו מכתבים לשלושת חברות הסלולר במטרה להקים צוותים, לנהל משא ומתן אינטנסיבי  לצורך הגעה להסכם.
אברהם לוי: המילים "אינטנסיבי" לא צוינו לשווא כי ידענו לפני מה אנחנו עלולים לעמוד.
אברהם לוי: ארבעה חודשים אחרי אנחנו עדיין לא מזהים את פריצת הדרך.
נחמן שי: קיבלתם תשובות?
אברהם לוי: קיבלנו תשובה ראשונה אחרי חודש.
נחמן שי: כי זה ל היה באס.אמ.
נחמן שי: אס...
אברהם לוי: העברנו מכתבים רשומים ועם אישורי מסירה כמו שעושים עורכי דין.
אברהם לוי: קשה לומר שישנה פריצת דרך.
אברהם לוי: זה לא מפתיע, מלכתחילה הסלולרים לא רצו מפעילי MVNO הם ניסו למנוע את זה בהליכים מול משרד התקשורת.
אופיר אקוניס: אל תעלה את זה כי גם פלאפון לא רצתה את סלקום ופלאפון וסלקום לא רצו את אורנג' וכדומה, אל תיקח את זה באופן אישי.
אברהם לוי: אנחנו לא לוקחים את זה אישית, אפילו חברים ומכירים אחד את השני מענף.
אברהם לוי: ההליך היה ברור, אנחנו ארבעה חודשים ואי אפשר לומר שהתקדמנו.
אברהם לוי: עדיין לא מצאנו את אותו מפעיל שיאמר מבחינתו, אסטרטגית, שווה לו להגיע להסדר.
אברהם לוי: כפי שזה נראה כרגע האסטרטגיה היא בואו נמחק אותם עוד כשהם קטנים, לפני שיתעוררו.
אופיר אקוניס: חוקקנו פה חוק בדיוק בשביל לתת מענה לזה, אמרתי, כשהצגתי במליאת הנסת בקיץ 2009, ניתן לשוק החופשי למצות את המשא ומתן וברגע שנראה שהמשא ומתן לא מגיע למיצוי, הרגולטור יתערב.
אופיר אקוניס: הרגולטור פה, שר התקשורת, המנכ"ל ויועציו, זה בדיוק מה שחוקקנו בחקיקה מאד נבונה ומידתית, קודם השוק החופשי יאמר את דברו, אם לא אמר את דברו בצורה טובה, הרגולטור יתערב.
אופיר אקוניס: הבנתי גם את האמירה שלך.
אברהם לוי: ראינו תכניות כמו תכניות שהם הציעו לחבר, או תניות אורנג' פרי, אנחנו נראה איזו הצעה תהיה היום במכרז החשכ"ל , זאת אומרת יזה מחיר יתנו לחשכ"ל.
אברהם לוי: הצענו גם הצעות על בסיס הצעות ניתנו לאחרים, אנחנו עדיין מחכים לתשובות, הצעה מאחת החברות ניתנה לפני חודש וחצי, תשובה עוד לא קיבלנו.
אברהם לוי: הטענה היא שמתחלפת ההנהלה, צוות חדש, לא ניכנס לפרטי המשא ומתן אבל אלה פחות או יותר רוח הדברים.
אברהם לוי: זה קצת מקשר אותי לדיון הבא ואומר את זה רק במשפט אחד, הנושא של תלשום עבור הרישיון.
אברהם לוי: כיוון שאנחנו נמצאים מצ הזה, אנחנו לא יודעים עדיין אם יש פה היתכנות כלכלית כמפעיל MVNO אנחנו מבקשים שאת התשלום עבור הרישיון נשלם אחרי שנחליט  - - -
אופיר אקוניס: ההערה הזן תבוא לידי ביטוי בישיבה הבאה.
אופיר אקוניס: ליאור בנאי בבקשה מפרי טלקום, עדכן אותנו בהתקדמות שישנה או שנשמע פחות או יותר את ותם דברים שמר לוי דבר עליהם.
ליאור בנאי: אני אהיה קצר יותר וחד, שלוש נקודות קצרות ושאלה למנכ"ל משרד התקשורת.
ליאור בנאי: פרי טלקום מוכנה לספק שירות כמפעיל MVNO  כבר היום.
ליאור בנאי: אנחנו פועלים כבר כשנתיים, חלק מהמפעילים מכירים אותנו, הלוחות מכירים אותנו, אנחנו מוכנים.
ליאור בנאי: נקודה שנייה, אנחנו מתקדמים עם חלק מחברות הסלולר, בהתאם לחוק ה- MVNO משרד התקשורת הדיר חצי שנה ואנחנו בהחלט מנצלים אותה ומדברים, מקווים לטוב, תמיד אופטימיים.
ערן שלו: כמו שאמר מנכ"ל, זה רגיש מידי ואנחנו לא רוצים לרדת לפרטים של המשא ומתן.
ליאור בנאי: נקודה שלישית ואחרונה, שמאד רלוונטית לפרי טלקום כדי לקדם בצורה מהירה את התחרות, אנחנו מצפים לקבל גם רישיון של "mobile voice", יש החלטת  ממשלה שמספרה 2022, האם היא תיושם בינואר 2011 ונוכל להיות מפעיל מסחרי מלא בלי קשר למשא ומתן עם חברות הסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה המשא ומתן הוא חצי שנה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא יותר מידי?
אופיר אקוניס: כך הציעה הממשלה והכנסת הצביעה בעד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה רע מאד שאנחנו רגילים לעבוד כך לאט.
נחמן שי: טוב...
אופיר אקוניס: אני שמח על חילוקי הדעות שמתגלעים בסיעת קדימה...
נחמן שי: זה לא עניין פוליטי, זה עניין מקצועי, משא ומתן לוקח זמן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה חצי שנה?
אופיר אקוניס: זה כבר לא משנה, הממשלה הציעה, הכנסת אישרה במושב הקודם ואנחנו כבר מסיימים את חצי השנה.
אופיר אקוניס: המנכ"ל אולי יענה למה הציעו דווקא חצי שנה.
אופיר אקוניס: שחר רז, אחרון הדוברים, מנכ"ל הום סלולר.
שחר רז: שמי שחר רז, אני מייצג את הום סלולר מהום סנטר, שאלה למשרד התקשורת, או אמירה.
שחר רז: התחלנו את משא ומתן למרות שאין לנו עדיין רישיון, אני מתרשם פחות או יותר כמו מר לוי, זה פשוט מאד לא משתלם להם, אלה התשובות שאני מקבל.
שחר רז: זה ייקח הרבה זמן.
שחר רז: הבעיה היא שהמשא ומתן לא יהיה רק על מחיר של דקה, יש עוד הרבה דברים שיהיו מחלוקת, למשל חיבור הנדסי שיצטרכו לדבר עליו, נושא של מחיר גלישה.
שחר רז: דיבר המנכ"ל בתחילת דבריו שבסוף רוב המכשירים בכלל יגלשו, יהיו דטה, לא יהיו העברת voice בכלל .
שחר רז: נושא אחרון, גם דברתם עליו, שה- MVNO בעצם יהיו שבויים בידי המפעילים שלהם וצריך לראות מה עושים עם המידע ללקוחות שיהיו בידי המפעילים על הסלולרים.
שחר רז: מבחינה תיאורטית ומעשית, כל לקוח טוב שיהיה ל- MVNO למחרת בבוקר ידפקו צלו החברות הסלולריות ויציעו לו הצעה בגרוש פחות, הם ידעו הכול על לקוחות ה- MVNO צריך לראות איך מפרידים את המידע הזה.
עדן בר טל: אתה קובע את המערכות שאתה מחזיק.
שחר רז: הבעיה שהחברות הסלולריות רואות...
שחר רז: בתפקיד אחרון שלי בחברה סלולרית הייתי אחראי על מערכות הבקרה של החברה הסלולרית, חברת הסלולר יודעת הכול על הלקוחות שעוברות דרכה.
שחר רז: איפה הוא גר, כמה הוא מדבר, מה אורחות חייו, הכול אפשר לדעת.
שחר רז: אני אומרת שצריך לראות בנושא הזה, אם זה לקוח של חברת ה- MVNO חברת הסלולר לא תוכל להשתמש במידע עליו.
שחר רז: כמו שחברת בזק לא תוכל להשתמש במידע שעובר דרכה לחברות הבין לאומיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר רק על מידע או על היכולת להתקשר ללקוח שלך ולקחת אותו.
שחר רז: הוא יכול לקחת, אם הוא ייקח מקרה אין לי בעיה, הבעיה היא שהוא יראה את כל מידע וידע מיהם הלקוחות הטובים שלי ויציע להם הצעה טובה יותר.
נחמן שי: ככל שהדיון הזה מתמשך אני יותר משתכנע שכל הפעילות המבורכת שאתם עושים במשרד התקשורת עדיין עוד לא הצליחה לפצח את הקוד הגנטי של חברות הסלולר בישראל.
נחמן שי: החברות הקיימות שהם חברות מעולות מבחינה מסחרית וטכנולוגית וקשה לומר מילה רעה עליהם, הישגים שלהם זה בית ספר לכל אחד מהתחומים, כולל שיווק, אבל הם סגרו את השוק באופן הרמטי והיזמים שנמצאים אתנו פה לא יצליחו לחדור, זה ברור לי, אלא אם אתם תתערבו ואני לא יודע מה הכלים שנמצאים בידיכם.
נחמן שי: אני רוצה לומר ככלל שמשרד התקשורת עושה עבודה מצוינת ואני מתרשם שהשר והצוות שלכם חדורים תחושה שצריך לשנות את השוק ואני מאמץ את ידיכם ואומר לכו הלאה בתחום הזה גם.
נחמן שי: לא באופן שתערערו את יסודות הסדר התקין כי אלו חברות וזה רגולטור ויש דברים שצריכים לעבוד באיזשהו אופן.
נחמן שי: אבל כלל, הרצון שלכם, שהוא לא פשוט בכלל למי שהתנסה פעם בעבודה במשק הה, להיכנס לעובי הקורה  ולהתעמת עם גורמים מאד חזקים היא מבורכת ועל זה אני מודה לכם.
נחמן שי: לכן אני אומר שגם פה לפי דעתי, כמוש אני מתרשם, אמרת אופיר ששמעת את המילים כשל שוק, אז זה כנראה שם המשחק, עדיין, אם כי שלושה גורמים קיימים אבל אנחנו יודעים שגם ביניהם משום מה הפערים לא יותר מידי גדולים, השוק הזה מסדר את עצמו מאד יפה.
נחמן שי: לכן ני חושב שכל פעולה שתעשו בתחום הזה, הכנסת צריכה לגבות אתכם, ובלל הוועדה הזו, כי בסופו של דבר טובת הציבור תצא נשכרת, אין לי ספק בכך.
נחמן שי: אני מדגיש, לא על חשבון החברות, שתתערער למשל היציבות העסקית שלהם, אבל זה כל כך רחוק מזה.
נחמן שי: כל הדבורים כאן הם זבובים שכל חברה סלולרית שפותחת את פה בולעת אותם בלי שזה יורגש, אבל עדיין הם יודעים שמהקטנים האלה צריך להיזהר.
נחמן שי: אני אומר, תעזרו להם, תנו להם הגנה ואת כל מה שקרה וקורה בשווקים אחרים כדי להכניס שחקנים אחרים, כולל מפעיל נוסף.
נחמן שי: אם זה לא יעבוד עם הוירטואליים, אז חזקו את המפעיל הנוסף.
נחמן שי: הפחד שלי הוא שהמפעיל נוסף גם יקבל כיסא ליד השולחן המשותף אם יוכיח עצמו אנחנו נצא את עצמנו בעוד כמה שנים באותו עניין, אבל זה סדר החיים בעולם, תפתחו את השוק מה שאתם יכולים ותעשו את העבודה הכי חשוב שיכולה להיות במשרד התקשורת.
אופיר אקוניס: מי שמסייע להם לפתוח את השוק זה אנחנו.
אופיר אקוניס: עשינו את זה ונמשיך במדיניות הזו.
אופיר אקוניס: בבקשה המנכ"ל, דברי סיכום.
עדן בר טל: אני אדלג על ל הנקודות שקשורות לדיון של 13:00 כדי לחסוך את זמנכם ולא להגיד דברים פולים מה עוד שצריך להתעמק בסוגיות האלה ולא להסתפק רק בכותרות.
עדן בר טל: לגבי הנושא של המודל של הקש"ג אני אבקש מד"ר אסף כהן שעבר עם חברת נרה לשאלה של קביעת המודל, הוא יסביר את זה.
עדן בר טל: הייתה לך הנחת מוצא עובדתית לא נכונה לגבי מה המודל המקובל ומה המודל החדש, ד"ר כהן יתייחס לזה.