GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נגה רובינשטיין: 50 מיליון שקל זאת לא הפרה זניחה.
אמיר רוזנברג: מהרגע שקבעתם שחשוב לכם שיבוא אדם "נקי" חשוב להתמודד עם העניין של זניחה או לא זניחה.
נגה רובינשטיין: הוועדה החליטה בפעם הקודמת שאדם שהפר הפרה זניחה לא דבק בו איזה שהוא פגם שיכול למנוע ממנו לקבל רישיון בהמשך, לכן נעשתה אבחנה בין זניחה ללא זניחה.
אמיר רוזנברג: בעוד חודש יבוא הערוץ השני ויגיד שהמשפט שאמרת חל עליו.
נגה רובינשטיין: בהיבט המשפטי אין מניעה להוסיף מנגנון כזה.
נגה רובינשטיין: זה עניין שכרוך בקבלת  החלטה על ידי הוועדה.
נגה רובינשטיין: השאלה היא אם במקום שבו מתקיימת הפסקה בין השידורים  יהיה את אותו מנגנון של קיום מחויבות.
נגה רובינשטיין: אפשר להוסיף את זה.
נגה רובינשטיין: יכול להיות שצריך לקבוע פרק זמן שונה מפרק זמן של 3 שנים.
נגה רובינשטיין: אולי אפשר לדבר על פרק זמן של שנה.
דורון אביטל: אפשר להותיר את זה לשיקול דעת המועצה.
אתי בנדלר: כיצד המועצה תפעיל את שיקול דעתה?
דורון אביטל: בהתאם לנסיבות.
אתי בנדלר: אפשר להשאיר את ה-3 שנים, ובלבד שאם מדובר במי שהיה בעל זיכיון או בעל רישיון והוא מבקש את הרישיון החדש לתקופה של עד שנה, ההפרות הזניחות שלו יתווספו למחויבות שלו.
אתי בנדלר: זה יתווסף לסעיף (ב).
אופיר אקוניס: אנחנו מצביעים על הסעיף עם התיקון של היועצת המשפטית לוועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     בעד – פה אחד     אושר
טל רוזנפלד: 33ב.
טל רוזנפלד: כללים למתן רישיון לשידורי טלוויזיה (א) המועצה תקבע בכללים הוראות בענייניה אלה: (1) המועד שממנו ניתן להגיש בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה לפי הוראות סעיף 33א, במטרה לאפשר את תחילת השידורים בידי בעל הרישיון החל במועד המעבר; (2) הוראות לעניין הבטוחות שעל המבקש להפקיד לפי סעיף 33א(א)(3), לרבות סכומיהן, מועדי הפקדתן ודרכי מימושן.
טל רוזנפלד: (ב) המועצה רשאית לקבוע בכללים הוראות נוספות לעניין מתן רישיון לשידורי טלוויזיה, בין השאר, בעניינים אלה: (1) דרכי הגשת בקשה למתן רישיון והטיפול בה; (2) מידע שעל המבקש לגלות למועצה לרבות מידע לגבי בעל עניין במבקש ולגבי כל גורם אחר שיש לו, במישרין או בעקיפין, אמצעי שליטה במבקש; (3) מסמכים שעל המבקש להמציא למועצה לצורך קבלת הרישיון.
טל רוזנפלד: "
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 33ב?
טל רוזנפלד: 13. תיקון סעיף 34.
טל רוזנפלד: בסעיף 34 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "ורישיון לשידורי רדיו" יבוא "ורישיון לשידורים והליך בדיקה"; (2) אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא: (ב2) על אף הוראות סעיף קטן (ב1), תקופת תוקפו של זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ 2 שניתן לזוכה במכרז אחרי יום תחילתו של תיקון מס' 33 ולפני מועד המעבר, תהיה עד יום י"ח בחשוון התשע"ו (31 באוקטובר 2015); על זיכיון כאמור לא יחולו הוראות סעיף קטן (ב1) סיפה.
טל רוזנפלד: "; (3) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא" "(ד) על אף הוראות סעיף קטן (ג)(1), תקופת תוקפו של זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ השלישי שניתן לזוכה במכרז אחרי יום תחילתו של תיקון מס' 33 ולפני מועד המעבר, תהיה עד יום י"ח בחשוון התשע"ו (31 באוקטובר 2015);על זיכיון כאמור לא יחולו הוראות סעיף קטן (ג)(2).
טל רוזנפלד: (ה) (1) תקופת תוקפו של רישיון לשידורי טלוויזיה תהיה 15 שנים מהמועד שבו החל בעל הרישיון בשידוריו, ובלבד שהמועד האמור לא יקדם למועד המעבר.
טל רוזנפלד: (2) בלי לגרוע מסמכויות המועצה לפי חוק זה, אחת לארבע שנים החל במועד תחילת תוקפו של הרישיון לשידורי טלוויזיה, תקיים המועצה הליך בדיקה שבו תבחן כיצד מילא בעל הרישיון בתקופה האמורה אחר ההוראות לפי חוק זה, כל לי המועצה ותנאי הרישיון, שעניינם תוכן השידורים ובכלל זה מימון הפקה ורכישה של תכניות (בסעיף קטן זה – הוראות הדין); הליך הבדיקה לפי פסקה זו יחל בתום כל ארבע שנים כאמור ויסתיים לא יאוחר משנה מתום ארבע השנים האמורות.
טל רוזנפלד: (3) מצאה המועצה בהליך הבדיקה לפי פסקה (2) כי בעל הרישיון הפר את הוראות הדין, אך חומרת ההפרה אינה מצדיקה, לדעת המועצה, ביטול הרישיון בהתאם לסמכותה לפי סעיף 37, תורה לו, בתוך 45 ימים ממועד סיום הבדיקה, ולאחר שנתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, כיצד לתקן את ההפרה במהלך תקופה שתקבע ושלא תעלה על שנה ממועד מתן ההוראה כאמור.
טל רוזנפלד: (4) המועצה תפרסם את ממצאי הליך הבדיקה באתר האינטרנט של הרשות, ותודיע על הפרסום כאמור בשני עיתונים יומיים הנדפסים בישראל; המועצה תעביר לידיעת הוועדה את ממצאי הליך הבדיקה ואת ההוראות שנתנה לבעל הרישיון לפי פסקה (3), ככל שנתנה.
אופיר אקוניס: מאיפה בא המספר 15?
נגה רובינשטיין: המטרה של קביעת התקופה של 15 שנים היא מתן איזו  שהיא ודאות, יציבות ואופק לגורם משדר מצד אחד, ומצד שני שתקופת הרישיון לא תהיה אינסופית במובן זה שבעל רישיון ידע שהוא משדר לנצח בלי שום אפשרות הפסקה של רישיונו.
נגה רובינשטיין: התקופה נקבעה במסגרת ועדת מרדכי.
נגה רובינשטיין: אלו המלצות שהובאו לממשלה.
נגה רובינשטיין: על יסוד זה התקבלה החלטת הממשלה לתקופת רישיון בת 15 שנה.
נגה רובינשטיין: צריך לומר שתקופות הרישיון האלו יכולות להתחדש.
נגה רובינשטיין: עם תום 15 שנה נקבע מנגנון בדיקה.
נגה רובינשטיין: מנגנון הבדיקה שנקבע במהלך הדיונים האחרונים של ועדת הכלכלה היה 4 שנים מראש.
נגה רובינשטיין: זה מה שנמצא במסגרת ההצעה שנמצאת בפניכם.
אופיר אקוניס: מה זה 4 שנים מראש?
דנה נויפלד: ההצעה הייתה 5 שנים.
נגה רובינשטיין: זה קוצר ל-4 שנים.
אופיר אקוניס: האם המועצה תהיה רשאית להפסיק את הרישיון?
נגה רובינשטיין: המועצה רשאית להפסיק את הרישיון.
אופיר אקוניס: כמעט דמיוני שזה יקרה.
דורון אביטל: דווקא בעולם של רישיונות זה יהיה פחות דמיוני.
דורון אביטל: נניח יש מצב ש-6 פונים והשוק לא יכול להחזיק 6. אם לא ישללו את הרישיון לאלה שמפרים זה יפיל את כל השוק.
אופיר אקוניס: השיקול שלך לא יהיה כלכלי אלא שיקול של תכנים.
אופיר אקוניס: לא תשקול את השיקול הכלכלי ש-6 לא יכולים וצריך להוריד ל-4.
אופיר אקוניס: יכול להיות שאם אף אחד לא יפר יישארו 6.
דורון אביטל: בניגוד להיום שצריך תהליך מכרזי שאורך הרבה זמן, כאן הרישיון זה הליך שלא לוקח זמן.
דורון אביטל: אפשר להעלות ולהחליף מישהו שנשלל רישיונו.
אתי בנדלר: איגוד היוצרים ביקש הבהרה לגבי היחס בין הבדיקה השנתית המחויבת על ידי מועצת הרשות השנייה למועצה ה-4 שנתית.
אתי בנדלר: בסעיף (ה)(1) מדובר על כך שתקופת הרישיון תהיה 15 שנים מהמועד שבו החל בעל הרישיון בשידוריו.
אתי בנדלר: בפסקה (2) מדובר על 4 שנים החל ממועד תחילת תוקפו של הרישיון לשידורי טלוויזיה.
אתי בנדלר: השאלה היא אם יש חפיפה בין מועד תחילת השידורים למועד תחילת הרישיון.
אתי בנדלר: אני חושבת שצריכים לאחד את המונחים כדי שיהיה ברור למה הכוונה.
נגה רובינשטיין: אפשר לבצע האחדה של הנוסח.
אתי בנדלר: הכוונה היא מועד תחילת השידורים, שזה גם מועד תחילת הרישיון.
משה כחלון: אדם יכול לקבל היום רישיון ולהתחיל לשדר בעוד חצי שנה.
מנשה סמירה: אתה מתחיל את הספירה ממועד העלייה לאוויר.
נגה רובינשטיין: אנחנו נעשה האחדה ממועד תחילת שידוריו.
נגה רובינשטיין: יכול להיות שאדם יקבל רישיון, כמו שהיה בערוץ החדשות, ולא יעלה לאוויר.
נגה רובינשטיין: זה היה המקרה היחידי בישראל בתחום השידורים שביטלו רישיון.
אתי בנדלר: אולי אנחנו צריכים לכתוב ממועד תחילת השידורים שנקבע ברישיון, לא מהמועד בפועל.
דורון אביטל: אם קוראים את סעיף (1) בכפיפה עם סעיף (2) ניתנת התשובה.
דורון אביטל: כתוב בסעיף (1) שתחילת תוקפו של הרישיון תהיה 15 שנה מהמועד בו החל בעל הרישיון בשידוריו.
אתי בנדלר: זה רע מאוד, כי נניח שקבעתם שהשידורים יתחילו ב-1 בינואר ובפועל הם עלו לאוויר רק בחודש דצמבר.
אתי בנדלר: הרישיון יידחה ל-15 שנים מדצמבר?
מנשה סמירה: במועד שנקבע ברישיון לתחילת השידורים.
אתי בנדלר: אני מציעה שזה יהיה ממועד תחילת השידורים כפי שנקבע ברישיון.
אתי בנדלר: פסקה (4) הוספה בהתאם לדרישה של ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: כאן לא כתבו את ועדת הכלכלה, אלא רק כתבו ועדה.
אתי בנדלר: אני מבקשת שיירשם ועדת הכלכלה של הכנסת.
אופיר אקוניס: הסעיף מדבר על פרסום ב-2 עיתונים יומיים.
אופיר אקוניס: בחוק ההסדרים הממשלה מבטלת כמה מהפרסומים בעיתונות הכתובה לטובת האינטרנט.
אתי בנדלר: במסגרת החלטות הממשלה לחוק ההסדרים, יש החלטה עקרונית שאומרת שהחובה בחלק מהחיקוקים שמחייבים פרסום בעיתונות תבוטל ויסתפקו בפרסום באינטרנט.
אתי בנדלר: הביטול לא יהיה ביטול גורף, אלא יבדקו את כל החיקוקים שבהם קיימת החובה הזאת.
דנה נויפלד: התוספת הזאת היא תוספת של הוועדה.
דנה נויפלד: השאלה אם לא כדאי להוריד את זה.
אופיר אקוניס: ודאי שכדאי להוריד את זה.
אתי בנדלר: מה שעמד אז לעיני הוועדה הוא שכל אלה שיש להם עניין במעקב אחר החלטות המועצה בקשר להפרות של בעלי הרישיונות יהיו חשופים לכך וידעו על כך.
אתי בנדלר: השאלה אם פרסום באינטרנט מספיק לצורך העניין הזה.
דנה נויפלד: התכנית הזאת מוצגת גם באמצעות האינטרנט.
אופיר אקוניס: 2 העיתונים היומיים המתפרסמים בישראל יימחקו.
אמיר רוזנברג: הסעיף הזה הוא סעיף חשוב מאוד, אבל יש בו חוסר בהירות מסוימת.
אמיר רוזנברג: אנחנו יודעים שהרשות השנייה מוציאה מידי שנה דוח שבו היא מציינת את ההפרות של בעלי הרישיון.
אמיר רוזנברג: לגבי מי שלא מקיים יש לה מנגנונים שהיא רשאית.
אמיר רוזנברג: היא רשאית לבטל את רישיונו על פי אותו סעיף.
אמיר רוזנברג: אם מישהו לא מקיים את המחויבויות במשך שנתיים היא רשאית כבר לפני הבדיקה לבטל.
אמיר רוזנברג: זה בלי קשר לסעיף הזה.
אמיר רוזנברג: באו ועשו את הסעיף הזה.
אמיר רוזנברג: עכשיו שואלים למה.
אמיר רוזנברג: בסעיף הזה אמרו שאחת ל-4 שנים תתבצע בדיקה.
אמיר רוזנברג: עכשיו שואלים מה יבדקו.
אמיר רוזנברג: הם כבר בדקו כל שנה ועשו דוח.
אמיר רוזנברג: הם לא יפתחו מחדש את כל הדוחות שהם עשו בכל השנים.
אמיר רוזנברג: הסעיף הזה צריך להתייחס למי שלא מילא אחר הדוחות של הרשות.
אמיר רוזנברג: במצב כזה נותנים לו שנה ומבטלים לו את הרישיון.
אמיר רוזנברג: זה מה שצריך להיות פה.
אמיר רוזנברג: הנוסח בסעיף הזה מטיל על הרשות משהו שהיא לא יכולה לעמוד בו.
מנשה סמירה: הכוונה בבדיקה ה-4 שנתית היא לראות הפרות סדרתיות, לראות אי תיקון.
מנשה סמירה: לפעמים צריך אחרי שנה לתת זמן לתקן.
מנשה סמירה: אתה צודק שהבדיקה יותר מעמיקה.
מנשה סמירה: לשאלה אם המנגנון של השלילה יהיה אוטומטי אני חושב שצריך להשאיר שיקול דעת למועצה ולרשות.
מנשה סמירה: האוטומטי קיים בתום 15 שנה.
מנשה סמירה: יש אפשרות למועצה לשלול אחרי 4 שנים.
משה כחלון: איך אתה מתייחס לאדם שהפר בשנה הראשונה, בשנה השנייה אבל תיקן בשלישית וברביעית?
אמיר רוזנברג: כשאנחנו אומרים לרשות לעשות בדיקה פעם ב-4 שנים זה אומר שאנחנו מבקשים ממנה לפתוח את כל הדוחות שלה מחדש.
אמיר רוזנברג: המחוקק צריך להגדיר מה הוא רוצה.
אמיר רוזנברג: אני קורא ורואה את אותם המשפטים שאומרים לו לבדוק כל שנה.
אמיר רוזנברג: אני רוצה  שהרשות תבדוק כל 4 שנים את העמידה של בעל הרישיון בדוחות שהוציאה הרשות.
אמיר רוזנברג: אם הוא לא עמד בדוחות יחול הסעיף וישללו לו את הרישיון.
אמיר רוזנברג: זה אמור להיות הסעיף.
דורון אביטל: בטוח שלא במכוון אתם מצמצמים את סמכויות המועצה.
דורון אביטל: יכול להיות מצבים שההפרות הן בסדרי גודל כאלו שהמועצה תחליט לאחר דוח ראשון לא לתת להשלים, פשוט לשלול.
אתי בנדלר: בסעיף (ה)(1) ו-(2) אנחנו נדבר על מועד תחילת השידורים כפי שנקבע ברישיון.
אתי בנדלר: בפסקה (4) יימחק המשפט "ותודיע על הפרסום כאמור בשני עיתונים יומיים הנדפסים בישראל".
אתי בנדלר: במקום המילה "ועדה" ייכתבו המילים  "ועדת הכלכלה".
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד     	תודה רבה, אנחנו נתכנס כאן עוד לפני מושב החורף להמשך החקיקה.
יצחק וקנין: שלום, אני פותח את הישיבה בנושא חוק הטיס.
רננה שחר: אדוני, אנחנו מבקשים לנסות להשלים אחורה, מה שניסינו בפעם הקודמת ולא כל כך הלך.
יצחק וקנין: הצלחתם להגיע להסכמות?
רננה שחר: אני מקווה שהצלחנו להגיע להסכמות, וגם מה שלא הצלחנו להגיע להסכמות בשל להכרעות.
רננה שחר: הסעיף הראשון שאנחנו מבקשים להעלות הוא סעיף 32א, שטרם הוחלט בוועדה וטרם אושר.
רננה שחר: "מגבלות לשעות פעילות טיסה בשדה תעופה 32א.
רננה שחר: השר רשאי להורות על מגבלות או שינויים בשעות פעילות טיסה בשדה תעופה לאחר שנתן לנוגעים בדבר הזדמנות להשמיע טענותיהם.
יצחק וקנין: למישהו יש הערות לניסוח של הסעיף?
יצחק וקנין: סעיף 32א אושר פה אחד.
יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.
יצחק וקנין: מה עוד פתוח?
רננה שחר: סעיפים 64 ו-65.
רננה שחר: בסעיף 64 היו שני נושאים ובסעיף 65 היה נושא אחד.
איתי עצמון: אלה סעיפים שכבר אישרו בוועדה, אתם מבקשים לפתוח אותם מחדש.
יצחק וקנין: אתם מעדיפים לפתוח אותם עכשיו?
רננה שחר: בגלל שהיועץ המשפטי של הוועדה רוצה שאת סעיף העונשין נאשר רק - - -
יצחק וקנין: אז אני פותח את הסעיפים.
רננה שחר: בסעיף 64 אנחנו מבקשים לערוך שני שינויים.
רננה שחר: אחד לבקשת איגוד הטייסים, וזה הנושא של הפרדת האחריות להפעלת כלי טיס בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר התחזוקה, ולייחס אותה למפעיל האווירי בלבד ולא לטייס משום שספר התחזוקה כשלעצמו אינו נגיש לטייסים.
רננה שחר: יחד עם זאת, לקבוע בסעיף 64(א) שאסור להפעיל כלי טיס, אלא אם הוא מופעל בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר הטיסה במסמך אחר שקבע השר.
רננה שחר: יש מסמכים שנגזרים ממסמך התחזוקה.
רננה שחר: יש מסמך שקוראים לו CDL, שזה configuration deviation list – אותם שינויים או בעיות בגוף הכלי או במבנה של הכלי, שאתם עדיין מותר להמריא והכלי עדיין כשיר לטיסה.
רננה שחר: הוא נגזר מספר התחזוקה אבל הוא מובא לידיעתם של הטייסים אז המסמכים האחרים שנקבעו כן יכולים להיות באחריותו של כל אדם, בנוסח של "לא יפעיל אדם".
רננה שחר: זה השינוי הראשון שאנחנו מבקשים לעשות.
רננה שחר: השינוי השני שאנחנו מבקשים לעשות הוא להכניס בסעיף 64 ובסעיף 65 סייג לאחריות לגבי תקלות שקורות באוויר או תוך כדי טיסה.
רננה שחר: הסעיפים אומרים שאסור להפעיל כלי טיס אלא אם הוא במצב כשיר לטיסה.
רננה שחר: נשאלה השאלה מה קורה אם תוך כדי הטיסה המנוע מתקלקל או קורית תקלה.
רננה שחר: האם הבן-אדם הופך להיות עבריין אוטומטית, כי הוא מפעיל כלי במצב שאינו כשיר לטיסה.
רננה שחר: יש את האפשרות שיגיד לכולם שלום ויקפוץ מהמטוס – החלטנו שזאת לא האפשרות הטובה.
רננה שחר: הכנסנו פה הגנה שמדברת על מה קורה כאשר נגרמת תקלה בכשירות האווירית או בציוד התעופתי בעת טיסה.
רננה שחר: אלה ההסברים.
יצחק וקנין: הייתי רוצה שתקראי את הסעיפים ואחרי כן נשמע הערות.
רננה שחר: אז אני קוראת את 64(א), 64(א)(1) ו-(א)(2).
רננה שחר: סעיף 64(ב) אושר.
רננה שחר: "כשירות אווירית נמשכת 64.
רננה שחר: (א)	בלי לגרוע מהוראות סעיפים 60 ו-62, לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן כלי הטיס: (1) במצב כשיר לטיסה; (2) מופעל בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר הטיסה או במסמך מתאים אחר שנקבע לפי סעיף 60(ב)(3) או במסמך אחר שקבע השר לעניין זה.
רננה שחר: (א)(1) על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) לא ייחשב אדם כמפר את הוראות אותו סעיף קטן רק בשל כך שהוא הפעיל כלי טיס שאירעה בו לאחר תחילת תנועתו בכוח מנועיו" – פה אני מבקשת להגיד תיקון – "או בכלי טיס לא ממונע לאחר המראתו תקלה הפוגעת בכשירותו לטיסה, ובלבד שבעת תחילת הפעלתו היה כלי הטיס במצב כשיר לטיסה.
איתי עצמון: תוכלי לחזור על התיקון?
רננה שחר: אחרי "לאחר תחילת תנועתו בכוח מנועיו" יבוא "או בכלי טיס לא ממונע לאחר המראתו".
רננה שחר: (א)(2) מפעיל אווירי לא יפעיל כלי טיס אלא בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר התחזוקה או במסמך מתאים אחר, שנקבע לפי סעיף 60(ב)(4)".
לאה ורון: אין לנו את הנוסח הזה.
רננה שחר: סליחה, אני מתנצלת.
רננה שחר: הייתה אתמול תקלה במייל.
יצחק וקנין: יש למישהו הערות?
יצחק וקנין: אני מבין שהגעתם להסכמה לגבי הסעיפים האלו.
רננה שחר: אני מקווה.
רננה שחר: שמענו את ההערות פעם אחר פעם וניסינו להפנים.
עומר שלו: על פניו הסעיף נראה בסדר ותואם את ההערות שלנו.
עומר שלו: לא היה לנו זמן מספיק לבחון אחד לאחד.
עומר שלו: יש לנו שאלה של פרשנות שמתעוררת עכשיו בסיפא של (א)(1).
עומר שלו: האם "ובלבד שבעת תחילת הפעלתו היה כלי הטיס במצב כשיר"?
עומר שלו: אולי צריך להיות "תנועתו", כמו קודם.
רוני סטבקובסקי: אבל תחילת ההפעלה שלו הכנסתם אותה שהיא "עם תנועתו".
רננה שחר: זה המועד שבו קורית התקלה, שאחריה זה כבר יוצא מתוקף או - - -
עומר שלו: עד ההמראה אפשר לעצור.
עומר שלו: הסיבה שאנחנו מקפידים פה זה כדי לוודא שלא ייווצר מצב לפיו החלו בהפעלה כשהכלי לא היה כשיר.
עומר שלו: לכן, אולי במקום "בעת תחילת הפעלתו" - אנחנו חושבים בקול רם, כי לא היה לנו זמן לבחון את הנוסח הזה – צריך להיות "בעת ההמראה היה כלי הטיס כשיר".
יערה למברגר: אנחנו חושבים שזה משהו שהוא מוקדם מההמראה, "בעת תחילת הפעלתו".
יערה למברגר: אני חושבת שברור, אם קוראים את כל הסעיף כמכלול, שאנחנו מדברים על סיטואציה שבה לכלי טיס מסוים, לאחר תחילת תנועתו בכוח מנועיו, אירעה תקלה.
יערה למברגר: לגבי אותו כלי טיס מסוים, שלאחר תחילת תנועתנו אירעה תקלה לגביו, בעת תחילת הפעלתו – שזה קוד מועד שהוא מוקדם יותר בהכרח - היה כלי הטיס במצב כשיר לטיסה, כדי לא לתת פה הכשר לכלי טיס שמלכתחילה היה לא כשיר.
יערה למברגר: אנחנו רוצים לאפיין את הסיטואציה שקרתה.
יצחק וקנין: עוד מישהו רוצה להעיר לפני שאני מצביע על הסעיף?
דוד גורודצקי: לגבי סעיף (א)(2), יש לנו מטוסים בחיפה והמוסכים בהרצליה, כלומר כבר יש איזשהו ניתוק.
יצחק וקנין: מה השייכות?
דוד גורודצקי: השייכות היא שאנחנו לא מפעילים אוויריים למעשה.
דוד גורודצקי: כמטוסים פרטיים, אנחנו צריכים לדאוג לכך שספר התחזוקה, נענה לדרישות שלו כי לפעמים יש הוראות שאנחנו חייבים לבצע ולא יודעים עליהן בכלל.
דוד גורודצקי: ההוראות עוברות ישירות למוסך התחזוקה.
רננה שחר: בספר התחזוקה יש מגבלות הפעלה שאומרות מתי כלי טיס צריך להיכנס לצ'ק כזה או אחר: אחרי שעות מנוע, אחרי שעות טיסה.
דוד גורודצקי: זה באחריות המוסך.
דוד גורודצקי: הוא מקבל את האינפורמציה אליו.
רננה שחר: אבל האחריות הסופית לא להפעיל את הכלי בניגוד למגבלות היא כמובן אחריות הטייס.
רננה שחר: אני רואה את אודי מהנהן.
יצחק וקנין: לא ירדתי לסוף דעתך.
דוד גורודצקי: כשזה מופרד למפעיל, המפעיל דואג לכך שספר התחזוקה יהיה בסדר וכל המטוסים יעבדו כמו שצריך.
דוד גורודצקי: אבל כשאין מפעיל, כשהמטוס פרטי שלך או של חברה אחרת, אתה המפעיל אבל אתה מנותק לחלוטין מהתחזוקה.
דוד גורודצקי: נתתי דוגמה על חיפה.
דוד גורודצקי: המוסך שלנו הוא בהרצליה.
דוד גורודצקי: המטוס, אני מטיס אותו ויש הוראה שאני חייב לעשות אותה במטוס.
דוד גורודצקי: המטוס הגיע למוסך והוא לא עשה אותה, הוא גם לא יידע אותנו.
דוד גורודצקי: אז האחריות היא עליו.
רננה שחר: קודם כול, המפעיל האווירי בהפעלה כללית הוא הבעלים או השוכר של כלי הטיס.
רננה שחר: דבר שני, למכוני הבדק או המוסך יש כמובן את האחריות המקצועית לבצע את הטיפולים בצורה מקצועית.
רננה שחר: האחריות להכניס למכון הבדק לפי לוחות הזמנים שנקבעו על-ידי היצרן או על-ידי המפעיל האווירי היא אחריותו של המפעיל האווירי.
רננה שחר: המפעיל האווירי, לא מצפים ממנו לשאת באחריות המקצועית של מכון הבדק, אבל האחריות הכוללת לתחזוקה של כלי הטיס היא על המפעיל האווירי גם בתעופה הכללית.
יצחק וקנין: אם כן, אני מצביע על סעיפים 64(א)(1) ו-(2).
יצחק וקנין: סעיפים (א)(1) ו-(2)  אושרו פה אחד.
רננה שחר: בסעיף 65 אנחנו מבקשים להוסיף 65(א)(1), שהוא דומה ל-(א)(1) ב-64.
רננה שחר: אקרא אותו.
רננה שחר: "על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ייחשב אדם כמפר את הוראות אותו סעיף קטן רק בשל כך שהוא הפעיל כלי טיס שארע בציוד תעופתי או ציוד אחר שבו, לאחר תחילת תנועת כלי הטיס בכוח מנועיו או בכלי טיס לא ממונע לאחר המראתו, תקלה הפוגעת בתקינות הציוד האמור, ובלבד שבעת תחילת הפעלת כלי הטיס היה הציוד התעופתי והציוד האחר שבו תקין".
איתי עצמון: כאן מדובר על סיטואציה אחרת.
איתי עצמון: מדובר על חובת אחזקה של ציוד תעופתי וציוד נוסף כשהוא במצב תקין.
איתי עצמון: השאלה לגבי אותה תקלה, מה לגבי אפשרות להחליף את אותו ציוד.
איתי עצמון: זאת אומרת, אם ציוד מסוים מתקלקל אם אפשר להחליף אותו.
איתי עצמון: איפה זה נכנס כאן?
רננה שחר: אחרי שהכלי כבר המריא או התחיל לנוע בכוח מנועיו, כאשר יש תקלות בציוד, בכלי טיס יש עניין של יתירות -  הוא נושא ציוד כפול לפעמים, אם זה ציוד רדיו או ציוד אחר, שיוכל להמשיך לפעול גם אם הציוד יתקלקל.
רננה שחר: יש הוראות איך להפעיל את הכלי אם הציוד מקולקל.
רננה שחר: כמובן, לא כל תקלה בציוד מחייבת נחיתה מיידית, אבל יש ספרי נהלים, בין אם זה בספר הטיסה או ספר העזר למבצעים, כל הספרים שעומדים לרשותו של הטייס ואומרים לו מה לעשות.
רננה שחר: לא על כל תקלה בציוד צריך לנחות.
איתי עצמון: השאלה שאני מעלה, האם הנוסח המוצע כאן נותן מענה לסיטואציה כזאת.
איתי עצמון: כי כאן כתוב באופן די ברור שאם יש תקלה אז אדם לא ייחשב כמפר את הוראות סעיף קטן (א).
רננה שחר: רק בשל כך שהוא המשיך להפעיל, אבל אם הוא המשיך להפעיל בניגוד לספר הטיסה, בניגוד לנהלים, בניגוד לבד"חים, בניגוד לכל הדברים שמחייבים אותו, אז הוא כבר ייכנס להפרות אחרות.
רננה שחר: עצם התקלה לא גורמת לו להיות מפר.
יצחק וקנין: הדבר ברור, רבותי.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 65(א)(1).
יצחק וקנין: סעיף 65(א)(1) אושר פה אחד.
רננה שחר: סעיף 73א – חובת הציוד לטייס המפקד.
רננה שחר: אנחנו מבקשים לאשר אותו.
רננה שחר: "כל אדם בכלי טיס חייב לציית להוראת טייס מפקד או איש צוות מטעמו, שניתנה לפי דיני הטיס לשם אבטחת בטיחות כלי הטיס, נוסעיו ואנשי הצוות או המטען שבו וביטחונם או לשם שמירת הסדר הטוב בכלי הטיס או המשמעת בו".
איתי עצמון: את רוצה להסביר את השינויים שעשיתם בנוסח הסעיף מאז הדיון הקודם?
רננה שחר: במקום "שניתנה כדין" הוספנו "שניתנה לפי דיני הטיס".
רננה שחר: מבחינת דיני הטיס יש שתי סמכויות עיקריות, אחת בסעיף 73 בחוק הטיס עצמו והשניה בפרק ב' לחוק הטיס, עבירות ושיפוט, שמעניקה סמכויות לקברניט, סמכויות ביטחון במקרה שמתבצעות בכלי הטיס פעולות שמסכנות את ביטחון כלי הטיס, את הסדר הטוב או את המשמעת שבו.
רננה שחר: לכן גם שינויי הנוסח באים לאחד את הנוסח מול זה של חוק הטיס (עבירות ושיפוט) ולהבהיר שחובת הציות לקברניט היא חובה מכוח הסמכויות שלו לפי דיני הטיס.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 73א.
יצחק וקנין: סעיף 73א אושר פה אחד.
רננה שחר: בפרק כלי הרחיפה אנחנו חייבים שני סעיפים שלא אישרת.
רננה שחר: אחד, סעיף ההגדרות שהתבקשנו לתקן, והשני סעיף הביטוח, 80ד.
רננה שחר: כמו כן, לאחר מחשבה נוספת אנחנו רוצים להציע עוד סעיף על משהו שקצת הטריד את הוועדה ועורר פה אי נוחות.
רננה שחר: אתחיל עם ההגדרות.
רננה שחר: סעיף 80.
רננה שחר: "כלי רחיפה" – כל אחד מאלה: (1) גילשון אוויר (Hang-glider), מתקן לא ממונע הכולל כנף הנתונה במסגרת קשיחה או העוטפת מסגרת קשיחה, שהמראתו יכולה להתבצע ללא כוח נוסף על כוחו של המפעיל ואשר המפעיל רתום אליו באמצעות רתמה;"
רננה שחר: "(2) גילשון אוויר עם מנוע עזר (Powered Hang-glider), גילשון אוויר אליו מחובר מנוע עזר או שמפעילו נושא על גופו מנוע עזר ואשר טיסתו אינה תלויה באופן בלעדי במנוע".
יצחק וקנין: יש פה מישהו מקלוב התעופה?
יצחק וקנין: אם יש לכם הערות אתם יכולים להעיר אותן, גם כשאתם יושבים בצד.
רננה שחר: מצנח רחף ,(Paraglider) מתקן לא ממונע הכולל כנף גמישה, שהמראתו יכולה להתבצע ללא כח נוסף על כוחו של המפעיל , שצורתה נקבעת באמצעות לחץ אוויר הנכנס דרך פתחים מיוחדים בקדמת הכנף, אשר המפעיל רתום אליו באמצעות ריתמה, והוא נשלט באמצעות מיתרי ניהוג ;"
איתי עצמון: מה זה מיתרי ניהוג?
עמיר שלום: מצנח רחף, כמו שמוגדר פה, הוא כנף רכה שמחוברת במיתרים לרתמה שבה יושב המפעיל.
עמיר שלום: בין המיתרים יש בדרך כלל שני מיתרים גדולים יותר, עבים יותר, שבאמצעות משיכה שלהם מנהגים את הכלי.
רננה שחר: "(4).
רננה שחר: מצנח רחף עם מנוע עזר (powered paraglider) מצנח רחף אליו מחובר מנוע עזר או שמפעילו נושא על גופו מנוע עזר, ואשר טיסתו אינה תלויה באופן בלעדי במנוע;"
רננה שחר: "(5).
רננה שחר: מצנח ממונע  (Powered Parachute) מיתקן הכולל מנוע כן נסע ומושב לכל מרחף, שמחוברת אליו כנף גמישה, אשר טיסתו תלויה באופן בלעדי במנוע; "
רננה שחר: "(6) טיסן ממונע, נהוג רדיו, שאינו מאוייש, המשמש או המיועד לשמש למטרות שעשוע או ספורט, כפי שקבע השר;"
עמרי טלמון: אני מתייחס למילה "שעשוע" שצורמת את אוזני.
עמרי טלמון: זה לא שעשוע בכלל.
עמרי טלמון: הטסת טיסן כזה היא מקצוע.
עמרי טלמון: הכוונה פה היא לתרבות פנאי ולא לשעשוע.
לאה ורון: אז מה יהיה במקום "למטרות שעשוע או ספורט"?
רננה שחר: תיקנתי: "למטרות פנאי או ספורט".
רננה שחר: אני לא בטוחה בדיוק בניסוח, אבל נשלב את המילה "פנאי" בדרך כזו או אחרת.
רננה שחר: בסעיף (7) לא עשינו שום שינוי.
רננה שחר: "(7) כלי או מיתקן אחר המרחף או הנישא באוויר, שאינו כלי טיס, בין שהוא ממונע ובין שאינו ממונע, שקבע השר.
יצחק וקנין: אני מצביע על כל סעיף 80.
יצחק וקנין: סעיף 80 אושר פה אחד.
רינה פאר: מה עם מז"טים – מטוסים זעירים ללא טייס – איפה הם נכנסים פה?
רננה שחר: אם זה לתחביב ועד גודל מסוים, ככל הנראה זה ייכנס בכלי רחיפה, סעיף (6).
רננה שחר: אם זה מטוסים גדולים, כתב"ם, לעניינים מסחריים – הם כבר כלי טיס לכל דבר ועניין.
רננה שחר: נעבור לסעיף 80ב1, שמסומן בצהוב.
רננה שחר: בדיון הקודם אישרת את התפיסה לפיה הרחפן לא יצטרך שום רישוי מהשלטון.
רננה שחר: עשינו חשיבה נוספת וחשבנו שבסופו של דבר ראוי להשאיר אופציה, שהשר יוכל לקבוע בתקנות, לעשות מיון ולהחליט שסוג מסוים של הפעלת כלים יותר מסוכן או יותר בעייתי, מחייב יותר מיומנות, גבהים יותר גבוהים, טיסות יותר ארוכות, לפי מאפיינים מסוימים, וסוג אחר פחות מחייב מיומנות.
רננה שחר: לכן חשבנו להשאיר גמישות בתקנות לתת הסדרי רישוי, כאשר הסדרי הרישוי המוצעים הם רישוי על-ידי רת"א, לא בשום דרך אחרת, לא בשום קיצורי דרך כפי שהמשתמשים ביקשו.
רננה שחר: זה נוסח הסעיף: "80ב1.
רננה שחר: רישוי הפעלת כלי רחיפה (א) השר רשאי לקבוע סוגי כלי רחיפה שהפעלתם תהא טעונה רישיון לכך מאת המנהל, ובכלל זה רשאי הוא לקבוע הוראות לעניין ההכשרה, המיומנות, הידע והניסיון המקצועי המתאימים הנדרשים לקבלת הרישיון, ההליכים לקבלת רישיון או חידושו, תקופת תוקפו והפרטים שייכללו בו.
איתי עצמון: אלה תנאים לקבלת רישיון?
איתי עצמון: אבל לא כתבתם במפורש "תנאים לקבלת רישיון".
רננה שחר: "התנאים המקצועיים המתאימים הנדרשים לקבלת רישיון".
איתי עצמון: בסעיף קטן (ב) כתבתם: "ובהתאם לתנאי הרישיון".
איתי עצמון: תנאי הרישיון זה התנאים שנקבעים בסעיף קטן (א)?
רננה שחר: לא, זה התנאים לקבלת הרישיון, ויש תנאים ברישיון.
איתי עצמון: השאלה היא אם לא כדאי להגיד בסעיף קטן (א) "תנאים לקבלת רישיון, ובכלל זה לעניין הכשרה, מיומנות - - -" כדי להבהיר.
רננה שחר: טוב.
איתי עצמון: הערה שניה, מעיון בתקנות ההפעלה ראיתי שיש תנאים לגבי גיל מזערי להפעלה לגבי חלק מכלי הרחיפה.
איתי עצמון: האם אתם חושבים שראוי לקבוע את זה כאן?
רננה שחר: יש תנאים לגיל מזערי, ראינו לגילשון גיל 16 ויכול להיות שיש עוד.
רננה שחר: אני חושבת שזה כדאי.
יערה למברגר: הנושא של גיל מזערי, במשרד המשפטים המדיניות היא נגד לקבוע הוראות בעניין גיל מזערי.
יערה למברגר: בעקבות חוק יסוד: חופש העיסוק נעשה תיקון חקיקה שקוראים לו, לדעתי, חוק חופש העיסוק, שעשה תיקון רוחבי בכל דברי החקיקה ומחק כמעט את כל הגבלות הגיל.
יערה למברגר: זה מין תיקון שעשה ניקוי של דברי החקיקה, מחקו כמעט את כל ההגבלות של גיל מזערי.
יערה למברגר: פה זה היה קבוע בתקנות, ולאחר עידן חוק יסוד: חופש העיסוק, דבר כזה אי אפשר לקבוע בתקנות.
יערה למברגר: היום יש ממש מספר ספור שנשאר: נשאר לגבי צלילה ספורטיבית.
יערה למברגר: זו הדוגמה היחידה שיצאה מהתזכיר ונשאר בה גיל מזערי.
יערה למברגר: עכשיו הוספנו בחוק הטיס הסמכה לקביעת גיל מרבי.
איתי עצמון: גם מזערי וגם מרבי.
איתי עצמון: בסעיף 3, שאושר, כתבנו דרישת גיל מזערי או גיל מרבי, גם כן כדי להתאים לתקנות.
איתי עצמון: מה שאני אומר זה שאם כרגע יש תקנות שקובעות את זה אנחנו רוצים שתהיה התאמה.
איתי עצמון: האם יש כוונה להגביל או לא?
רננה שחר: היום יש הגבלה.
רננה שחר: עמיר, אתה רוצה להגיד משהו?
עמיר שלום: בתקנות לגבי רישיונות גיל שונים יש הגבלה.
יצחק וקנין: מה ההגבלה?
עמיר שלום: גיל 16.
איתי עצמון: והתקנות האלה יוסיפו לעומד בתוקפן, אני מניח.
איתי עצמון: לכן אנחנו צריכים להתאים.
יצחק וקנין: מה עומד מאחורי שיקול הדעת שלא נקבע גיל מינימלי.
יצחק וקנין: גם ילד בגיל חמש יכול להפעיל - - -?