GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: זה חלק מתנאיי הרישיון שלך?
דוד אבנר: לא רק שאני יכול לבטל, גם ביטלתי ויש לנו תוכנית ללא קנסות.
דוד אבנר: אנחנו היחידים בשוק שיש להם תוכנית כזאת.
אופיר אקוניס: צריך לשאול גם את "פלאפון" ואת "סלקום" על תמיכה בדבר הזה.
עמוס שפירא: גם ל"סלקום" יש מזה 3 שנים תוכניות ללא התחייבות ודמי יציאה.
עמוס שפירא: אני מודיע כאן, אני לא קונס את הלקוחות שלי.
עמוס שפירא: הלקוחות שלי לא נקנסים.
עמוס שפירא: דמגוגי להגיד שיש קנסות.
עמוס שפירא: אני נותן ללקוח שלי אפשרות, או אפשרות א' ללא התחייבות, או אפשרות ב' עם התחייבות.
עדן ברטל: כמה לקוחות נמצאים במסלול ללא קנסות?
לאה ורון: למה נוצרו בכלל מסלולים?
אופיר אקוניס: בחברת "פלאפון" יש מסלול דומה ללא קנסות יציאה?
עדן ברטל: השאלה המעניינת יותר היא כמה לקוחות, סטטיסטית, בחרו במסלול ללא קנסות ב-3 השנים האחרונות.
עמוס שפירא: אל תגיד את המילה קנסות.
אופיר אקוניס: מר שפירא, אל תגיד לו מה להגיד.
אופיר אקוניס: זה יהיה הסיכום בינינו: הוא לא יגיד לך ואתה לא תגיד לו.
אופיר אקוניס: כל אחד יגיד מה שירצה.
עדן ברטל: למען ההרגשה הטובה של מר עמוס שפירא אשנה את המינוח לתשלומי יציאה גבוהים.
עדן ברטל: אם כבר הנושא עלה, נבהיר שאם ניתן למצוא אצל מפעילות מסוימות מסלולים כביכול ללא תשלומי יציאה גבוהים – בסוגריים: קנסות – שיעור הלקוחות שבחר באותם מסלולים נמוך, עד זניח.
עדן ברטל: הסיבה לכך, כי כנראה נתנו ללקוח חלופה שהוא לא יכול לבחור בה, כי היא באה עם תנאים נוספים כמו מחיר גבוה לדקה, שבעצם ייתרו את המסלול.
דוד אבנר: למה אתם לא מבטלים את זה?
דוד אבנר: למה אתם לא מתקנים את התקנה הזאת?
דוד אבנר: אתה צודק, זה נכון, אבל מאז שנת 2007 אנחנו פונים אליכם בבקשה לבטל את האפשרות הזאת.
דוד אבנר: למה לא ביטלתם?
לאה ורון: מר אבנר, תרשום לך בבקשה את ההערות ואחר-כך תעיר.
עמוס שפירא: יש חולשה משפטית להתערבות הזאת.
עדן ברטל: חברת "פרטנר" העבירה לנו שתי תגובות לשימוע בנושא ביטול קנסות, ביטול דמי היציאה הגבוהים, כאשר בראשונה היא התנגדה ובשנייה היא חזרה בה.
עדן ברטל: קודם כול, אני מברך על העברת התגובה השנייה.
דוד אבנר: זה לא נכון.
עדן ברטל: אני רוצה לחדד את הדברים כדי לא לגלגל סתם מילים על הלשון.
עדן ברטל: שיהיה ברור, נושא התשלום על המכשיר, או הדרישה שישלמו את יתרת התשלומים על המכשיר באופן חד-פעמי, בעסקה שפרושה על פני 36 תשלומים כאשר הלקוח רוצה לעזוב ואומרים לו שעליו לשלם בבת אחת את כל יתרת התשלומים על המכשיר, זה חסם נוסף למעבר.
עדן ברטל: מר עמוס שפירא, מר דוד אבנר, תבחרו איזה שֵם אתם רוצים לדבר הזה.
עדן ברטל: מבחינתנו זה חסם מעבר שלא צריך להתקיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הצעת חוק שיכולה לעבור, שקובעת ביטול ולא הפחתה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יכולים לתמוך בה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאשר תעשו כן, באותו רגע תפתחו את השוק, כי ללא לקוח חופשי לא יכול להיות שוק חופשי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הלקוח כלוא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במקום לחשוב על רפורמות גדולות קודם כול בואו ונפתח את החסם הזה ונראה מה יקרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי בעקבות זה פתאום המחירים יירדו, פתאום הלקוחות יעברו מחברה לחברה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באופן כללי בישראל קצת בעייתי לעשות את זה, כי באמת בכל שבועיים הלקוחות יעברו מחברה לחברה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה, יש לכם פתרון.
אופיר אקוניס: אני לא מסכים לטענה שלך.
אופיר אקוניס: האם אנשים מבלים באולמות התצוגה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חוק ההסדרים יובא בדצמבר ואנחנו נמצאים עכשיו בקיץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר להעביר את הצעת החוק הזאת מהר מאוד.
אופיר אקוניס: לא, אי אפשר כי אנחנו לא במושב של הכנסת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בחודש אוקטובר אפשר להעביר את זה בלי חובת הנחה, צ'יק צ'ק נעביר את זה ונשחרר את הכלואים.
דוד אבנר: אפשר היה לעשות את זה כבר בשנת 2007.
אופיר אקוניס: אני לא הייתי כאן אז.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אני לא הייתי, וחבל מאוד.
לאה ורון: למה החברות לא עושות את זה בעצמן?
לאה ורון: למה צריך בשביל זה חקיקה של הכנסת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה הצעת החוק שלי ושל חבר הכנסת אקוניס הוגשה רק היום, למה לא הוצגה הצעת חוק כזאת לפני כן.
עמוס שפירא: אגיד לכם מדוע אני סבור שהשאלה הזאת הזויה.
אופיר אקוניס: לא צריך לחלק ציונים לחברי הכנסת ולשאלות שלהם, כפי שאנו לא מחלקים ציונים לשאלות של המוזמנים.
עמוס שפירא: אני מתנצל.
עמוס שפירא: אני לא כובל את הלקוח שלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאשר הגעתי לכנסת השנה, וחבר הכנסת אקוניס הגיע לפני שנה וחצי, נראה לי כל-כך ברור שקנסות היציאה הללו הם שחוסמים את התחרות בשוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מדוע עד עכשיו זה לא טופל על-ידי משרד התקשורת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חיכיתם שיגיעו יוליה ואופיר?
אופיר אקוניס: אגב, זה יכול היה להיות מטופל גם על-ידי השר הקודם, משנת 2007 ואילך.
לאה ורון: וגם על-ידי המנכ"ל הקודם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא באה בטענות אליכם.
עמוס שפירא: יש כאן בעיה משפטית.
עמוס שפירא: זה לא כל-כך פשוט.
אופיר אקוניס: אפילו אם יש בעיות המשפטיות, במסגרת "הכול שפיט" את הכול אפשר להסדיר.
אופיר אקוניס: כאשר הכול שפיט הכול גם פתיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נפתור את כל הבעיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תגידו היכן נעוצה הבעיה ואני אגיש הצעה.
עמוס שפירא: גם הרגולטור לא יכול להתערב בכל דבר כאשר אין לכך הצדקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאשר יש עושק של הלקוחות הוא יכול להתערב.
עמוס שפירא: כאשר אין עושק הוא לא יכול להתערב.
אופיר אקוניס: מה זה "אין עושק"?
אופיר אקוניס: המדינה אמרה שיש כשל שוק.
עמוס שפירא: היא צריכה להוכיח את זה, ויש גם בתי-משפט במדינת ישראל.
אופיר אקוניס: היכן מר סבן?
אופיר אקוניס: אני מבקש לדעת היכן הוא נמצא.
אופיר אקוניס: מי מייצג אותו כאן?
עמוס שפירא: רק דבר אחד, שהוא גם יראה עבודה אחת שמשרד האוצר עשה שמצאה כשל שוק בשוק הסלולר.
דוד אבנר: אתה תִראה עבודה ברמה תיכונית של חברת "אלגור".
עמוס שפירא: ברמת אמירות, אפשר להגיד הכול.
עמוס שפירא: שמשרד האוצר יראה לנו עבודה אחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין לא קיבלתי תשובה לאף שאלה ששאלתי.
עדן ברטל: האלמנט השלישי של הכבילה, שאני מקווה שחברי הכנסת ישימו אליו לב, הוא סבסוד עקיף ולא רק סבסוד ישיר למכשיר.
עדן ברטל: תחת הגדרת ההטבה שקיבל הלקוח דורשים ממנו בחזרה בעצם הנחה – אני לא רוצה להגיד וירטואלית, אבל הנחה תיאורטית בתעריף שהוא קיבל.
עדן ברטל: מחליטים שהתעריף האמיתי היה צריך להיות אחר ולכן עליו להחזיר עכשיו היסטורית את ההנחה הווירטואלית שהוא קיבל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנושא הזה מטופל בהצעת החוק שהגשנו, אדוני המנכ"ל.
עדן ברטל: אלה כמה אלמנטים מעניינים ואני מקווה שהחברות ינקטו בדרך של רגולציה עצמית.
אופיר אקוניס: גם בחברת הכבלים אפשר להתחיל לטפל.
אופיר אקוניס: לאחרונה חידשתי את ההתקשרות שלי עם חברת הכבלים וסיפרו לי מה יהיה קנס היציאה.
אופיר אקוניס: נבהלתי כל-כך, אז אמרתי שלא צריך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת להגיד שזה טוב מאוד, כי זה מעודד להישאר בארץ ולא לעזוב את ישראל ...
אופיר אקוניס: אנחנו מקווים שיש סיבות טובות יותר להישאר בארץ, וכמובן יש כאלה.
כרמל שאמה-הכהן: נראה לי שזה מעודד דווקא לברוח מן הארץ.
עדן ברטל: רק למען הרקורד ההיסטורי, כי ייתכן שמישהו כאן לא יודע, משרד התקשורת יצא בשימוע על ביטול תשלומי ההטבות, ההחזרים, הקנסות, איך שנקרא לזה, כבר לפני חודשים רבים וניהל תהליך ארוך ומייגע של שימוע מול החברות.
עדן ברטל: אגב, השימוע היה רחב וכלל יותר מאשר תחום הסלולר.
עדן ברטל: כאן אמנם נוגעות לעניין רק חברות סלולר, אבל השימוע היה רחב בהרבה וכלל גם ספקי תקשורת נוספים.
עדן ברטל: לחוק ההסדרים נכנס ביטול הקנסות רק לגבי חברות הסלולר.
עדן ברטל: אנו ממשיכים בפעולה לגבי כל שאר מפעילי התקשורת האחרים.
עדן ברטל: זה לידיעת חברי הכנסת, יותר מאשר לגבי הפורום הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נגיש הצעת חוק עוד לפני שתסיימו את השימוע.
עדן ברטל: אנחנו מברכים על כל פעולה טובה של המחוקק.
דוד אבנר: מדהים איך הצלחתם לעשות את זה כל-כך מהר לגבי הסלולר ואתם כל-כך מתקשים לגבי שאר התחומים.
דוד אבנר: זה באמת מפתיע.
דוד אבנר: אני מציע שתתייחס לזה.
דוד אבנר: הרי בסופו של דבר אנחנו, לפחות "פרטנר" פועלת לא רק בתחום הסלולר והמעבר מחברה לחברה גם בתחום האינטרנט מכביד עלינו מאוד.
עדן ברטל: לדברי מנכ"ל "פרטנר" מר דוד אבנר, אציין ששוק הסלולר מחזיק כ-55% משוק התקשורת בארץ.
עדן ברטל: הפניית האצבע כלפי השוק הנייח, שאף הוא מעניין אותנו מאוד, שמחזיק כ-14%-15% משוק התקשורת, אני מקווה שהפרופורציה ברורה.
עדן ברטל: דהיינו, משוק של כ-30 מיליארד שקל בשנה סכום של כ-18.5 מיליארד שקל מחזיקות חברות הסלולר.
עדן ברטל: לכן לשאלה למה תחום הסלולר הוא לא תחום משני במשרד התקשורת באדמיניסטרציה הנוכחית תחת השר הנוכחי, כאן אפשר להגיד בוודאות שהגודל כן קובע.
עדן ברטל: נקודה שנייה חשובה מאוד, אני רוצה להמשיך את דברי חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' שאמרה שהסרת חסמי מעבר חשובה מאוד כי אז לקוחות יוכלו לעבור בין חברה לחברה והבאנו לציון גואל.
עדן ברטל: זה כמעט נכון, אבל הצד השני של המטבע חסר.
עדן ברטל: ומה הוא?
עדן ברטל: שתהיה חלופה אפקטיבית ללקוח, דהיינו שתהיה חלופה שלא דומה בצורה מאוד-מאוד קרובה לחלופה הקיימת.
עדן ברטל: אמנם לא יהיו חסמי מעבר אבל החלופות שיעמדו בפני הלקוח יהיו כל-כך דומות, בשיווי משקל, מקרי או לא מקרי, שאיננו מציב בעצם אפשרות חדשה ללקוח להיטיב את מצבו באופן מהותי.
עדן ברטל: באופן סמנטי כן, באופן מהותי לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה תסביר את דבריך.
עדן ברטל: יושב-ראש הוועדה דיבר קצת על הרקע ההיסטורי, איך התפתח ענף הסלולר ממפעילה אחת, עבור דרך שני מפעילים, דרך שלושה מפעילים וכולי.
עדן ברטל: הוא תיאר כיצד בכל פעם שנכנס מפעיל חדש היה שינוי משמעותי בשוק.
עדן ברטל: כלומר, השוק היה במצב מיוצב פחות או יותר, נכנס מפעיל נוסף, נוצרה תחרות ולטווח זמן מסוים היתה אפקטיביות לכניסת המפעיל הנוסף.
עדן ברטל: כך היה בכניסה של המפעיל השני ובכניסה של המפעיל השלישי.
עדן ברטל: אנחנו מדברים כרגע על מצב הרבה יותר מורכב.
עדן ברטל: מדובר על 125%-130% חדירה.
עדן ברטל: למעשה 80% מן האוכלוסייה במדינת ישראל מחזיקים מכשיר סלולר וחצי לכל מנוי, שזה שיעור בין הגבוהים בעולם.
עדן ברטל: במונחים שלנו זה שוק רווי.
עדן ברטל: כאשר יש שוק רווי, כאשר עבר פרק זמן של עשור מכניסת המפעיל האחרון, החברות התחרו זו בזו, התחרות היתה אפקטיבית יותר בשנים הראשונות, אך ככל שהזמן עבר רמת התחרות הלכה וירדה ונוצר מעין שיווי משקל.
עדן ברטל: לא צריך להאמין לי בעניין הזה.
עדן ברטל: צריך פשוט לדעת לקרוא דוחות כלכליים, ואפילו לא להקשיב לצרכנים ששוועתם עולה השמימה והגיעה אליכם, חברי הכנסת.
עדן ברטל: אתם התחלתם לפעול בניסיון לפתור שורה של בעיות צרכניות משמעותיות כי הרגשתם ושמעתם את הציבור.
עדן ברטל: אנחנו מתבססים לא רק על הנתון הזה, שהוא נתון חשוב אלא, למרות מה שנאמר כאן, גם על נתונים ברורים שעולים מן הדוחות הכספיים.
עדן ברטל: ככל שהזמן עובר, למרות שיש שלושה מתחרים גדולים נוצר מצב של שיווי משקל מטריד בשוק ומי שנפגע ממנו בעיקר זה מי שיכולת המיקוח שלו נמוכה יותר בשוק.
עמוס שפירא: יש נתון אחד שעליכם לדעת: במדינת ישראל מידי שנה עוברים מיליון לקוחות בין חברות הסלולר.
עדן ברטל: זה לא נכון.
דוד אבנר: אלה נתונים שנמצאים בידיכם.
עמוס שפירא: חבר הכנסת אקוניס, הייתי בשוק החיתולים.
עמוס שפירא: בשוק החיתולים לא מחליפים בשיעור הזה.
עמוס שפירא: הייתי בחברת תעופה.
עמוס שפירא: לא מחליפים חברות תעופה בהיקף הזה.
עמוס שפירא: בשוק הסלולר מיליון לקוחות משנים את חברת הסלולר שלהם מידי שנה.
אופיר אקוניס: זה מראה שניידות המספרים עבדה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה אומר שהקנסות שלכם נורא נמוכים, כנראה ...
עמוס שפירא: אבל כאשר מדברים על חסמי מעבר - - -
אופיר אקוניס: מנכ"ל משרד התקשורת אומר שהנתונים שונים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה עושים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להבין.
דוד אבנר: אני מוכן שנשים את כל האמינות של הדיווחים על הנתון הזה, כמו על נתונים אחרים.
דוד אבנר: זה מתמטיקה, חד-משמעית.
דוד אבנר: אם מנכ"ל משרד התקשורת לא יודע את הנתון בעל-פה, זה מדאיג אותי.
דוד אבנר: 5% ברבעון, 20% שנתי.
דוד אבנר: זה מופיע בדוחות הרשמיים שלנו.
עמוס שפירא: אני מפרסם את זה בדוחות שלי.
עמוס שפירא: האם אסתכן לתת נתונים לא נכונים?
עמוס שפירא: אולי משרד התקשורת לא בדק את הנתונים שלי, זה דבר אחר, אבל זה נתון עובדתי.
עמוס שפירא: אנחנו מפרסמים בדוחות שלנו את שיעור הנטישה.
עדן ברטל: נעביר לוועדה את המספרים המדויקים מתחילת הניידות ועד עכשיו.
עדן ברטל: רציתי להגיד בהמשך לדברים הללו, לכאורה הטענה שנשמעה כאן על ניידות של למעלה ממיליון לקוחות בשנה מעניינת מאוד, אבל מה, התנאים מבחינת הלקוח, במיוחד הפרטי, הם אלה שהוא משלם פי כמה מן הלקוח העסקי.
עדן ברטל: כאן שורש הבעיה.
עדן ברטל: אם הלקוחות היו עוברים אל מתחרים אפקטיביים שמציעים להם הצעות טובות יותר באופן משמעותי, ולא רק בשאלת המחיר, אז היינו רואים חוסר דמיון בין ההצעות ללקוחות, היינו רואים רמת שביעות-רצון גבוהה בקרב הלקוחות והיינו רואים שיעורי רווחיות נמוכים יותר בחברות.
עדן ברטל: אבל אף אחד משלושת האלמנטים הללו לא מתקיים.
עדן ברטל: לכן אנו חוזרים לבעיה שהעלתה חברת הכנסת – הסרת חסמי מעבר בלבד לא תספיק לנו אם לא תהיה אפשרות לעבור לחלופה תחרותית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ומה היא החלופה התחרותית, "מירס"?
עמוס שפירא: אזכיר רק דבר אחד, שבחודש הראשון בחוג לכלכלה לומדים שכאשר המחירים בשוק דומים זה מעיד על תחרות ולא על היעדר תחרות.
שלומי דגן: זה יכול להצביע גם על היעדר תחרות.
עמוס שפירא: סליחה, בחוג לכלכלה שאני למדתי, ולמדתי גם תואר שני, לימדו שמחירים דומים מעידים על תחרות משוכללת.
עמוס שפירא: כך אני למדתי, מה לעשות.
עמוס שפירא: ייתכן שהשתנתה הכלכלה.
אברהם מוסן לוי: זה קורה בשוק משוכלל, אבל כאן זה לא שוק משוכלל.
אברהם מוסן לוי: בשוק משוכלל, כשיש מתחרים רבים האמרה הזאת נכונה.
אברהם מוסן לוי: כלומר, כשיהיו 50-60 מתחרים אז האמירה הזאת תהיה מדויקת לחלוטין, אבל כשיש שלושה מתחרים זה בכלל לא מדויק.
עדן ברטל: לנסות להתווכח על העובדה שחברות הסלולר הישראליות מחזיקות שיעורי רווחיות לא מקובלים בעולם כאילו מדובר לא במוצר "קומודיטיז" - - -
דוד אבנר: אולי תרשו לי לרגע להקרין שקף בעניין הזה.
דוד אבנר: נשים את האמינות שלנו על השקף הזה.
אופיר אקוניס: עוד מעט תקבל את רשות הדיבור.
אופיר אקוניס: מר אבנר, כל הטענות שלך ושל מר שפירא ושל נציג "פלאפון" ושל "מירס" ושל המועצה לצרכנות ושל מר זליכה, אם יבקש לדבר, יישמעו כאן.
אופיר אקוניס: כפי שאמרתי, הזמן שלנו לא מוגבל.
אופיר אקוניס: דרך אגב, זאת ישיבה חשובה מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מכאן תצא היום רפורמה.
עדן ברטל: אני עובר מתחום החסמים לתחום התחרות.
עדן ברטל: ההתנגדות כרגע עזה.
עדן ברטל: למעשה חברות הסלולר מתנגדות באופן תקיף ביותר לכך שתתפתח תחרות.
עמוס שפירא: מי אמר את זה?
עמוס שפירא: למה אתה אומר את זה כאשר אני לא אמרתי את זה?
אהוד פלג: למה מר שפירא מתפרץ כל הזמן?
אהוד פלג: אם זאת הדרך, גם אנחנו נעשה את זה.
אהוד פלג: אנשים ממתינים כאן עד שיקבלו זכות דיבור, אבל מספיק.
אהוד פלג: הם מתנהגים כמו הארגונים הכי אנרכיסטיים.
עדן ברטל: לשאלת חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' באיזו דרך מקדמים את התחרות – בעצם יש שתי דרכים בעולם לקדם תחרות: הדרך האחת עם מפעילים חסרי תשתית, או יותר מפעילים; והדרך השנייה עם יותר מפעילים עם תשתיות.
עדן ברטל: להכניס רק מפעילים חסרי תשתית וללא פיתוח של תשתיות נוספות, לטווח הארוך עלולים להיות לכך מחירים מסוימים בתחום הפיתוח הטכנולוגי, הקִדמה  וכולי.
עדן ברטל: לכן הדרך הנכונה שמשרד התקשורת אימץ היא לקדם את התחרות גם עם מפעילים עם תשתית ולא רק עם מפעילים חסרי תשתיות, וזה מתוך דאגה גם להתפתחות של הטכנולוגיה, לדורות מתקדמים בתחום.
עדן ברטל: תפקיד הרגולטור לדאוג לא רק לסל של הגינות צרכנית, לדאוג לא רק לקִדמה בנושא המחירים.
עדן ברטל: עלינו לדאוג גם לקִדמה טכנולוגית, ובראייה כזאת הקידום של התחרות שנועד לקדם את האינטרס האחרון שציינתי דורש שיהיו גם מפעילים עם תשתיות עצמאיות משל עצמם.
עדן ברטל: לכן אנחנו עומדים לצאת בשבועות הקרובים במכרז תדרים, שיאפשר למפעיל אחד או שניים לרכוש רצועת תדרים שתאפשר לו לפעול כמפעיל בעל תשתית חדש.
עדן ברטל: בתקופת הביניים, עד שיוכל אותו מפעיל לפרוש את הרשת שלו, על מנת שהתחרות תתקדם כבר בשלב מוקדם מאוד הצענו, וזה יגיע לכנסת, נדידה פנים-ארצית, דהיינו שימוש בתשתיות הקיימות באותה תקופת ביניים כאשר נקבעות אבני דרך – למעשה זה נקבע גם בוועדת המכרזים – שבתוך כמה שנים צריכה להיות פרישה ברורה של עשרות אחוזים מן הרשת, על מנת שתהליך פרישתה יסתיים בתוך כ-7 שנים, אם אני לא טועה.
עדן ברטל: אני לא חבר בוועדת המכרזים, אבל זה מה שידוע לנו.
כרמל שאמה-הכהן: זה דור רביעי?
עדן ברטל: זאת נקודה חשובה.
עדן ברטל: כשאנו מוציאים תדרים אנו לא קובעים בעצם את הטכנולוגיה.
עדן ברטל: כלומר, אנחנו לא מכתיבים למתמודדים לפרוש רשת בדור שלוש או דור ארבע.
עדן ברטל: אני יכול להגיד לך את הצפי שלנו.
עדן ברטל: היות וכרגע כל יצרניות ציוד התקשורת מכינות אותו כבר עם LTNA, לקראת דור ארבע, למעשה החברה שתפרוש ציוד UMTS תוכל לרכוש כבר יכולת לשדרג את זה לדור רביעי בצורה קלה מאוד יחסית, מה שלא קיים אולי היום למפעילות הקיימות בציוד ה-UMTS הקיים, כי כשהן קנו את הציוד עוד לא היתה אפשרות כזאת.
עדן ברטל: אבל אני לא יכול לומר מה הן עשו.
עדן ברטל: על-פי הידוע לנו היום על הספקיות, הן מספקות היום ציוד דור שלוש עם אפשרות לשדרג אותו, אפילו בשדרוגי תוכנה, שזה over the air ולא בשדרוג פיזי בצורה מסיבית.
עדן ברטל: לכן ניתן לצפות שמפעילים שיזכו במכרזים כאלה יפרשו ציוד של UMTS דור שלוש בטווח נראה לעין, שאפשר להעריך אותו כשנתים עד שיהיו מכשירי הקצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלתי שאלות פשוטות מאוד ואתה מדבר אתי עכשיו על דברים אחרים.
עדן ברטל: אענה לך על הכול, חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ'.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני המנכ"ל, לא שאלתי אותך את השאלות שאתה כרגע מנסה להבהיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה שאף צופה מן הציבור שמסתכל כעת על השידור לא מבין לְמה אתה מתכוון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלתי שאלה פשוטה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מסביר ברבע השעה האחרונה את הסיבות לרפורמה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מי שיושב כאן בחדר מאוד אוהב לשמוע את הסיבות הללו: שיש כשל שוק, שיש פגיעה בציבור, שהם מרוויחים יותר מדי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה פעמים אמרת: מרוויחים יותר מדי, מרוויחים יותר מדי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה לעשות, אנחנו חייבים להגן כדי שלא ירוויחו יותר מדי, אז צריך לעשות כך שירוויחו קצת מדי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הזמן אתה חוזר על אותן מנטרות כדי שלציבור יהיה ברור שכל הכבוד למשרד התקשורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת אותך שאלה פשוטה: האם תוכל לומר לי מה תהיה ההשפעה של מכלול הרפורמה על השכבות החלשות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם בסופו של דבר ייתכן שכל הרפורמות שעליהן אתה מדבר והטכנולוגיות שהוזכרו, שקצת קשות לי לעיכול, נוכל לדעת בוודאות שלא יפגעו בציבור?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חוזרת על שאלותיי הפשוטות מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם יש פגיעה בחלשים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם הרפורמה תביא לפיטורי עובדים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם היא תביא לפגיעה בהשקעות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם היא תביא לפגיעה בפיתוח הטכנולוגיה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מקבלת תשובות, אני מצטערת לומר לך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה את הסיבה לקמפיין היוצא מן הכלל של משרד התקשורת על כך שהוא מגן על הציבור, אבל עדיין לא קיבלתי תשובות.
עדן ברטל: קודם כול, אני רוצה להיות מצוטט בצורה מדויקת.
עדן ברטל: לא טענתי שהחברות מרוויחות יותר מדי.
עדן ברטל: נקודה.
עדן ברטל: טענתי שהרווחיות הרבה נובעת בחלקה הגדול מכך שחלק מן הציבור משלם תעריפים גבוהים מאוד ותורם תרומה ישירה לאותם רווחים גבוהים.
עדן ברטל: הרווחים הגבוהים לא נובעים מכך שחברות הסלולר מספקות שירות שבו מרווח הרווח כלפי כלל הלקוחות נמוך, לא זאת התמונה, אלא מי שתורם לאותם רווחים גבוהים הוא חלק גדול מן הציבור שמשלם הרבה-הרבה יותר מאשר השוק המסחרי והממשלתי משלם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מתחייב כמנכ"ל משרד התקשורת ששכבות חלשות ישלמו פחות עבור שיחות הטלפון בעקבות הרפורמה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשמוע.
עמוס שפירא: הוא לא יכול להגיד את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא צריכה עזרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה שאתה כמנכ"ל משרד התקשורת תאמר כאן שאתה מבטיח שהרפורמה תביא לירידה בתעריף עבור שיחות הטלפון הסלולרי במדינת ישראל לכלל הציבור, וגם לשכבות החלשות, למשל לחיילי צה"ל, לאנשים שרובם לא מחזיקים אפילו קו של "בזק".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה יודע שיש אנשים רבים שיש להם רק טלפון סלולרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לקבל התחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להיות רגועה ולישון בשקט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תן לי התחייבות.
עדן ברטל: אני מצטער מאוד שקודם לא הייתי מספיק ברור אבל אם ישסעו אותי פחות אצליח להבהיר רעיון אחד עד הסוף.
עדן ברטל: אמרנו שהשוק רווי, עם שיעור חדירה של 125%-135%.
עדן ברטל: בשוק רווי כניסת מתחרה חדש שמשתמש, הפלא ופלא, באותה טכנולוגיה, באותה תשתית פיזית, ואולי אפילו באותם משרדי פרסום שיציירו לו אותם איורים וציורים וססמאות, כאשר מכשירי הקצה מיוצרים על-ידי אותן יצרניות בעולם, את מחפשת מה יהיה ההבדל בין החברה החדשה ובין החברות הקיימות.
עדן ברטל: הדרך היחידה של חברה חדשה להיכנס לשוק בצורה אפקטיבית היא על-ידי תחרות על המחיר ועל התנאים ללקוח.
עדן ברטל: אם החברה החדשה תציע אותו מכשיר קצה, אותה תשתית, אותו פרסומאי ואותו מחיר אני לא מצליח להבין למה תהיה נטישה גבוהה מחברות קיימות לחברה החדשה.
עדן ברטל: הדרך היחידה בכלכלה להסביר מדוע יכולות חברות חדשות להצליח בשלב הראשון עד שיבססו את הכניסה שלהן לשוק, היא אסטרטגיה של מחיר.
עמוס שפירא: זה לא קשור לקישוריות הגומלין.
עמוס שפירא: אין לזה קשר.
דוד אבנר: "פרטנר" נכנסה לשוק לא באסטרטגיה של מחיר נמוך יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בתקופה הראשונה ברור לי שתהיה ירידה של מחירים, אני מסכימה אתך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לדעת מה יקרה בעוד שנתיים.
עמוס שפירא: מה הקשר בכלל לקישוריות הגומלין?
עמוס שפירא: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ', שאלת האם קישוריות הגומלין תוריד את המחירים בשוק הסלולר.
עמוס שפירא: ייתכנו חילוקי דעות על כך שאם ייכנס מפעיל נוסף תגבר התחרות?
עמוס שפירא: על כך בוודאי אין חילוקי דעות.
עמוס שפירא: זאת שאלה טריוויאלית.
עמוס שפירא: את שאלת האם הפחתת קישוריות הגומלין תשפר את מעמדו של הלקוח הפרטי, למשל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אחת מן השאלות ששאלתי.
עמוס שפירא: אני יכול להוכיח כאן בתוך שתי דקות שיקרה בדיוק ההיפך, שהפחתת קישוריות הגומלין – ולא צריך להיות גאון גדול להבין את זה – תחליש את מעמדו של הלקוח הפרטי.
דוד אבנר: הלקוח הפרטי ישלם יותר והלקוח העסקי אולי ישלם פחות, חד-משמעית, אין ספק בכך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כחברת כנסת כאשר אני שומעת דבר כזה, שהם מתחייבים להעלות את המחיר - - -
עמוס שפירא: לא נכון.
עמוס שפירא: לא אמרתי שנעלה את המחיר.
עמוס שפירא: מה פתאום?
עמוס שפירא: אל תכניסו לי מילים לפה.
עמוס שפירא: לא כך אמרתי.
דוד אבנר: הלקוח העסקי מתוקף הנסיבות ישלם כנראה פחות, אך הלקוח הפרטי ישלם יותר, בשל סיבות פשוטות מאוד שאני יכול להסביר.
דוד אבנר: זאת מתמטיקה פשוטה וודאית.
דוד אבנר: שלא תבכו אחר-כך כפי שבכיתם על רפורמת הבנקים.
דוד אבנר: אני אומר לכם את זה עכשיו.
דוד אבנר: אבוא אפילו בהתנדבות בעוד שנתיים כאשר תשובו ותנתחו את הדברים.
אברהם מוסן לוי: גם אני כלכלן.
אברהם מוסן לוי: אני רוצה שתסביר לי איך זה יקרה מבחינה כלכלית.
אברהם מוסן לוי: לא הצלחתי להבין.
אברהם מוסן לוי: הייתי ממייסדי "סלקום", הייתי העובד הראשון של "סלקום" וכעת אני מייצג את חברת "טלקום 365".
אברהם מוסן לוי: אני מכיר את הנתונים הכלכליים.
אברהם מוסן לוי: בעבר הייתי גם מנהל אגף הכלכלה במשרד התקשורת, כלומר אף אחד לא יכול למכור לי נתונים.
אברהם מוסן לוי: "פרטנר" יצאה בתוכנית של 6 אגורות לדקה בתוך הרשת, כלומר משלמים עבור שני קצוות, פעמיים קישור גומלין, 3 אגורות.
אברהם מוסן לוי: אני רוצה את התעריף הזה.
אברהם מוסן לוי: למה לא נותנים לי אותו?
אברהם מוסן לוי: כך זה עולה להם.
אברהם מוסן לוי: אם זה לא היה עולה להם 3 אגורות הם לא היו נותנים את זה, אחרת הם היו מפסידים.
אברהם מוסן לוי: למה נותנים את זה ללקוח א' ולא ללקוח ב'?
עמוס שפירא: כשאתה מוכר שמלה ללקוח ב"משביר" השולי שלך במחיר הפסד אז אתה - - -
אברהם מוסן לוי: לצערנו עד היום הממונה על ההגבלים העסקיים לא התייחסה אליכם כפי שהיא צריכה להתייחס אליכם.
דוד אבנר: אני מבקש מאוד לענות על שאלתה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ'.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' לא קיבלה תשובה.
אופיר אקוניס: היא שאלה את משרד התקשורת, לא אתכם.
עמוס שפירא: חבר הכנסת אקוניס, בתוך דקה אני יכול להסביר ולהוכיח שבלי עליית מחירים כוחו של הצרכן – אם תתן לי רק דקה אסביר את זה.
עמוס שפירא: נורא פשוט.
אופיר אקוניס: אתה מדבר ברצף ולא מאפשר לי להשיב לך שלא אתן לך דקה.
עמוס שפירא: בדקה אני מוכן להסביר את זה ומאמין שאף אחד לא יסתור את דבריי.
אופיר אקוניס: אני פשוט מחפש את עמדתכם מן הישיבה הקודמת.
עמוס שפירא: הלקוח הפרטי, ככל שהוא מסכן יותר הוא יותר מקבל שיחות מאשר מוציא שיחות.
עמוס שפירא: למשל ניקח את החייל המסכן שאמא נותנת לו טלפון והוא רק מקבל שיחות, כי אמא אומרת לו: בני, אין לי כסף לתת לך בשביל להוציא שיחות, רק תקבל שיחות.
עמוס שפירא: אלה המאפיינים של הלקוח הפרטי: הוא יותר מקבל שיחות מאשר מוציא שיחות.
נתי ביאליסטוק-כהן: ואמא שלו לא מוציאה שיחות?
עמוס שפירא: מה לעשות, זאת הסטטיסטיקה.
עמוס שפירא: מי שלא יודע, אני מוכן לתת לו את הנתונים.
עמוס שפירא: אם כך, ההכנסה של חברות הסלולר מהלקוח הפרטי הזה היא בעיקר מקישוריות הגומלין.
עמוס שפירא: בואו ניקח את המצב הקיצון, שמורידים את קישוריות הגומלין לאפס.
עמוס שפירא: ככל שמורידים את קישוריות הגומלין הלקוח הפרטי הופך להיות פחות כדאי לחברות הסלולר ולכן הן יילחמו עליו פחות.
עמוס שפירא: אגב, גם ההיסטוריה מוכיחה שכך קרה.
אופיר אקוניס: הדקה שלך הסתיימה.
אופיר אקוניס: רבותי, מספיק עם הוויכוח הזה.
אופיר אקוניס: אפשר לצאת להפסקה של רבע שעה כדי שמר שפירא יירגע ...
אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ' יזמה את הדיון המהיר, שאלה שאלות ולא קיבלה תשובות, והיא דורשת לקבל תשובות.
אופיר אקוניס: היא שואלת עכשיו את מנכ"ל משרד התקשורת שאלה ספציפית.
אופיר אקוניס: תחזרי עליה, והיחיד שיענה הוא מנכ"ל משרד התקשורת, לא מר שפירא ואפילו לא מר אבנר, וגם לא מר פלג.
אופיר אקוניס: אתה רשום ותדבר בהמשך.
אופיר אקוניס: אגב, רוב העמדות הובעו כאן כבר בדיון הקודם, גם שלכם וגם של חברות הסלולר.
אהוד פלג: באמת התפלאנו למה מתקיים הדיון.
אופיר אקוניס: כי יש תקנון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יושבת כאן כדי לשאול שאלות.
אופיר אקוניס: אסביר לך מדוע הדיון מתקיים.
אופיר אקוניס: הוא התקיים כבר פעם אחת בחודש מאי.
אהוד פלג: לדעתי כל השאלות הללו נשאלו כבר ונענו בדיון הקודם.
אופיר אקוניס: אתה צודק, וגם נתקבלה מסקנה ברורה מאוד בדיון הקודם, והמסקנה הפעם לא תהיה שונה.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ', תפני עכשיו את שאלתך למנכ"ל והוא יענה לך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח לקבל תשובות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה הראשונה, האם ידוע לך מה תהיה ההשפעה של מכלול הרפורמה על השכבות החלשות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם בסופו של יום, לא רק לטווח הקצר, הן ישלמו פחות כסף?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה השנייה, האם ההשלכות הכוללות של הרפורמה לא יביאו לפיטורי עובדים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם הרפורמה תביא לפגיעה בהשקעות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם היא תביא לפגיעה בהשקעות במו"פ?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לקבל תשובות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלות פשוטות מאוד.
עדן ברטל: ראשית, כניסה של מתחרים חדשים תביא לירידת מחירים ולשיפור בתנאים הצרכניים ללקוח.
עדן ברטל: שנית, ככל שמספר המציעים בשוק מסוים גדול יותר, המועד שלוקח לשוק להגיע לשיווי משקל, או המועד עד שנוצר חסר בתחרות ארוך יותר.