GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בני כשריאל: שכונה אחת עם 1,200 ומשהו דירות והשנייה עם 2,000 דירות.
אופיר אקוניס: בעצם ממשלת שרון אישרה?
בני כשריאל: מי שאישר וחתם על תוכניות המתאר היה נתניהו כראש ממשלה בקדנציה הקודמת יחד עם מישה ארנס.
בני כשריאל: מי שנתן לנו את הקרקע, היה יצחק רבין ב-1994.
בני כשריאל: הוא התחיל לתכנן.
בני כשריאל: כאשר שרון היה, היה ויכוח אם כן לתת או לא לתת ושרון אמר שיעבירו את תחנת המשטרה לכאן, נשים עובדות בשטח, נעשה את כביש הפיתוח שעולה לכאן, ואז זה יהיה ביחד עם הגדר.
אופיר אקוניס: אין ספק שסיום ההקפאה יועיל כאן מאוד גם לעניין הזה.
בני כשריאל: אני מקווה מאוד.
אופיר אקוניס: אנחנו מדברים על עוד חודשיים וחצי.
אופיר אקוניס: בני, הוויכוח הוא לא על מעלה אדומים.
אופיר אקוניס: מעלה אדומים היא בתוך הקונצנזוס ואני חושב שגם האמריקאים מבינים את זה.
אופיר אקוניס: היא בתוך הקונצנזוס כי פשוט בחברה הישראלית היא בקונצנזוס מאוד מאוד רחב.
אופיר אקוניס: ברור לכולם כשמש שמעלה אדומים היא חלק מישראל הריבונית בכל הסדר קבע, ולכן אני חושב שאין למנוע התפתחות גם של יחידות דיור וגם של תעשייה במקום הזה.
אופיר אקוניס: כאן אתה מדבר על יחידות דיור.
אופיר אקוניס: היכן שהיינו קודם, דיברת על תעשייה.
אופיר אקוניס: ביחד השילוב הזה בעצם מחבר את כל הכניסה המזרחית הזאת מכיוון בקעת הירדן לירושלים.
אופיר אקוניס: אני חושב שבאמת הקונצנזוס הישראלי בעניין הזה מסייע מאוד להסכמות רחבות בחברה הישראלית.
בני כשריאל: מצד שמאל שלכם הישוב קידר והישוב הוותיק של קידר, הקודם.
בני כשריאל: ביום חמישי שעבר, 90 אחוזים מהתושבים הצביעו עבור זה שהם רוצים להסתפח למעלה אדומים ולהוות שכונה של מעלה אדומים.
בני כשריאל: ועדת הגבולות שהייתה לפני כן קבעה שקידר צריכה להיות חלק ממעלה אדומים.
בני כשריאל: זאת הייתה ועדה משותפת של משרד הביטחון ומשרד הפנים.
בני כשריאל: השטח הזה שאתם רואים כאן עם הפחונים הבדואים, קוראים לזה שטח G.
בני כשריאל: השטח שייך לנו ומשרד הבינוי והשיכון רוצה להכין כאן תב"ע לכ-1,500 חידות דיור.
בני כשריאל: הבדואים פלשו לכאן, חלקם היו באזור הזה של 06, חלק פונו לקיבוע על ידי שטח שאנחנו נתנו להם.
בני כשריאל: אתם רואים שם את המסגד עם כל הבתים?
בני כשריאל: חלק מהם הלכו לשם.
בני כשריאל: חלק מהם לא היו מרוצים מהקרקעות שם והם התיישבו כאן.
בני כשריאל: בינתיים האוכלוסייה הלכה וגדלה כאן משום שאף אחד לא טיפל בנושא הזה ולא עשה לפינויים מכאן.
לאה ורון: מי למעשה צריך לפנות אותם אם זה שטח שלכם?
בני כשריאל: זה שטח שלנו לבנייה.
לאה ורון: אני שואלת מי צריך לפנות אותם.
בני כשריאל: אני אומר לך.
בני כשריאל: אנחנו הגענו לסיכום עם המינהל האזרחי, עם מינהל מקרקעי ישראל ועם משרד הבינוי והשיכון שאנחנו גורעים שטח אחר של מעלה אדומים מהצד של אזור התעשייה שראיתם ואנחנו מעבירים לשם.
בני כשריאל: הבדואים מסכימים, עורך הדין שלהם כבר חתם על הסיכום וכל הסיפור הוא כסף.
בני כשריאל: מי שצריך לפנות אותם זה כמובן המינהל האזרחי שהוא הריבון כאן.
בני כשריאל: המינהל האזרחי צריך לעשות את זה.
בני כשריאל: כדי לפנות את החבר'ה האלו, זקוקים ל-42 עד 44 מיליון שקלים, לחלק הזה.
לאה ורון: אני לא מצליחה להבין על מה 42 מיליון שקלים.
בני כשריאל: צריך לפתח להם שטח, כבישים וכולי.
בני כשריאל: זה מה שהם רוצים.
בני כשריאל: נכון שאין להם כאן כלום, אבל הם מקבלים כביש, חשמל, מים, הכל, כמו שהם קיבלו.
בני כשריאל: הם כמובן מקבלים את השטח חינם.
בני כשריאל: הלוואי עלינו דבר כזה, שנקבל שטחים חינם.
בני כשריאל: זה 43 מיליון שקלים.
בני כשריאל: הבאנו את זה למינהל מקרקעי ישראל, למשרד האוצר ולכולם.
בני כשריאל: הבעיה היא שהם לא יושבים ביחד כדי לפתור את הנושא.
בני כשריאל: את הכסף הרי הם יקבלו בחזרה ממכירת הקרקע ומהוצאות הפיתוח.
בני כשריאל: חוץ מזה, גם אם לא יקבלו את כל הכסף, הרי זאת משימה לאומית.
בני כשריאל: הגדר שלנו היא מעבר להר הזה.
בני כשריאל: אי אפשר להשאיר את הבדואים בתוך הגדר אלא חייבים לפנות אותם.
בני כשריאל: כך או כך, הם חייבים להתפנות.
בני כשריאל: הם מסכימים, עורך הדין שלהם מסכים, כולם מסכימים, אנחנו נתנו שטח וצריך רק לפנות אותם.
אורי אריאל: אני חושב שמאה אחוזים מהם יבקשו להיות אצלך בעיר.
אורי אריאל: אם קידר יכולים, הם לא יכולים?
לאה ורון: מבחינתם בצדק.
אופיר אקוניס: תציג את הדברים שאתה רוצה שיהיו לטיפול, כי את יתר הדברים כבר ראינו ודיברנו בהם רבות.
בני כשריאל: קודם כל, אני רוצה להודות ליושב ראש ועדת הכלכלה ולחבר הוועדה.
בני כשריאל: אני לא יכול לומר חברי הוועדה.
אורי אריאל: אני לא חבר הוועדה.
אופיר אקוניס: הוא לא חבר הוועדה.
בני כשריאל: אם כך, המצב יותר קשה.
בני כשריאל: אני רוצה להודות לך על כך שהגעת למעלה אדומים לקיים את ישיבת ועדת הכלכלה כאן כי העיר הזאת מתפתחת וגדלה והיא באמת צריכה את הסיוע של ועדת הכלכלה מול הגורמים השונים בממשלה והצבא.
בני כשריאל: אנחנו ראינו כמעט את כל הדברים אותם צריכה מעלה אדומים ושהם חלק חשוב מהמשך ההתפתחות שלה.
בני כשריאל: אתה יודע, אופיר, שעיר אשר מפסיקה להתפתח וצועדת במקום, בעצם צועדת אחורה.
בני כשריאל: עיר שהיא לא בפיתוח, היא עיר ברגרסיה.
בני כשריאל: לכן כל הזמן צריך לדאוג לכך שהעיר הזאת תתפתח ותתחזק ותביא גם את הישובים מסביבה – כמו כפר אדומים מצפון-מערב וקידר ממזרח – למצב כזה שיהיה להם רצף של בנייה עם העיר מעלה אדומים.
בני כשריאל: רק כך נוכל לשמור עליה.
בני כשריאל: הנושא הראשון אותו אנחנו מעלים זה הנושא של המשך סלילת כביש מרקם החיים.
בני כשריאל: נסלל כביש מכביש חיזמה ליד מחנה ענתות לכיוון כביש מעלה אדומים-ירושלים.
בני כשריאל: התוואי קיים.
בני כשריאל: צריך להמשיך את הכביש הזה שהוא כבר סלול, הוא קיים והושקעו בו למעלה ממאה מיליון שקלים, עד לעזריה, כך שלפלשתינאים – אם זה טוב לפלשתינאים, זה טוב לכולם – יהיה כביש מצפון השומרון לדרום הר חברון ובחזרה, כביש שלהם בו הם יוכלו לנסוע ללא בידוק.
בני כשריאל: כך הם יחסכו לעצמם את המחסומים ואת הבידוק, ולנו יחסכו את כאב הראש בכך שאנחנו לא ניתקל בתנועה שלהם שהיא תנועה מאוד מסוכנת.
בני כשריאל: בשלב האחרון של כביש, כדי שהוא יהיה כביש טוב וכולי, זה הכביש שנסלל מכאן, מהמעבר של עזאין – אתה רואה את הכביש האדום – ליד מעבר הזיתים, הכביש הזה בשלב האחרון מגיע לכאן.
בני כשריאל: זאת עזריה וכאן מעלה אדומים, וכאן בדיוק הצומת, הנקודה הכחולה שאתה רואה היא הכיכר שלנו.
בני כשריאל: היא מגיעה לכאן וממשיכה לכיוון עזריה.
אופיר אקוניס: איפה זה נתקע?
בני כשריאל: זה נתקע בנושא התקציבי.
בני כשריאל: פגשנו יחד עם עופר הינדי את שר התחבורה, הצגנו בפניו אלטרנטיבה ראשונית שחוסכת הרבה כאשר מ-140 מיליון שקלים, לפי המתכנן, אנחנו מגיעים ל-25 עד 30 מיליון שקלים ולא יותר.
בני כשריאל: צריך לקדם את זה.
בני כשריאל: אלוף הפיקוד ראה את התוכניות האלו, הוא היה כאן וראה אותן.
אופיר אקוניס: לפני האלטרנטיבה, מה אומרים המשרדים?
בני כשריאל: המשרדים בעד אבל צריך את אישור שר הביטחון.
אופיר אקוניס: נשמע אותם כאן.
בני כשריאל: בבקשה.
בני כשריאל: עופר הינדי מייצג את אלוף הפיקוד.
אופיר אקוניס: אמרת שהבעיה היא תקציבית.
אופיר אקוניס: השאלה היא האם זה תקוע ברמה התקציבית או ברמה של שר הביטחון.
בני כשריאל: ברמה של שר הביטחון.
אופיר אקוניס: אם כן, זה לא משהו תקציבי אלא משהו אחר.
נחום גבאי: שר התחבורה ביקש כמה דברים.
נחום גבאי: דבר ראשון שהוא ביקש הייתה הסכמה מדינית של שר הביטחון ובאותו רגע שתתקבל ההסכמה המדינית, הוא מוכן לעשות איגום תקציבי ולהשיג את הכסף ממשרד האוצר או ממשרד הביטחון.
נחום גבאי: הדבר השני הוא לבחון את מערכת הדרכים מול צה"ל מבחינת תחבורה.
נחום גבאי: את זה אנחנו בודקים.
נחום גבאי: הדבר הנוסף הוא שחלק מהכביש עובר דרך הרשות הפלשתינאית והוא שאל אותי אם יש בעיה מצד הרשות הפלשתינאית.
נחום גבאי: אמרתי לו שבאותו רגע שייפתח הכביש, התנועה תזרום דרך הרשות הפלשתינאית כדי להגיע ליעד שלהם.
נחום גבאי: הכביש הזה מבחינת קיצור לתנועה הפלשתינאית הוא דבר משמעותי, כך שבמקום 45 דקות הם יכולים לנסוע 12 דקות, אבל יש דבר נוסף והוא שאותו כביש מקוצר גם הוא ייפתח ואותו פיל לבן שצה"ל בנה והוא מפריד בין התנועה הישראלית לתנועה הפלשתינאית, עד עכשיו הוא לא נפתח.
נחום גבאי: אם הפרוייקט הזה יתבצע וייפתח כביש שיגיע עד ענתות, זה יהווה הקלה אדירה למעלה אדומים ובעיקר חסכון גדול לתנועה הפלשתינאית.
אופיר אקוניס: הבעיה היא במשרד הביטחון.
בני כשריאל: שר הביטחון.
נחום גבאי: הוא צריך לתת את ההסכמה.
נחום גבאי: ההצעה שלנו היא בעד.
30063: בחדר הזה אפשר לקבל הסכמה פה אחד שהכל בגלל שר הביטחון.
30063: אפשר לסכם את הדיון מראש אבל זה לא תמיד מדויק.
נחום גבאי: לא, אני ציטטתי מה שנאמר.
אופיר אקוניס: אני אומר לך ממש בצורה נחרצת שאני ודאי לא מתנהג כמו חלק מחברי מפלגתו של שר הביטחון ואני דווקא חושב עליו דברים טובים, אבל אני מנסה להבין באמת את הבעיות כדי לנסות לפתור אותן ולהסיר חסמים.
אופיר אקוניס: אני לא משתתף בשיפודיות.
אופיר אקוניס: אני לא חלק מהשיח הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו לא מחליטים בתחילת הישיבה מה המסקנות שלנו, לפחות זה לא קורה אצלנו.
אופיר אקוניס: יכול להיות שזאת תהיה המסקנה, אבל קודם נשמע את הדברים.
אופיר אקוניס: אם כן, שמענו לגבי התחבורה.
עופר הינדי: אני מרכז את הנושא במשרד הביטחון.
עופר הינדי: ברשותך, אני אציג כאן את כל התמונה כדי שתראה את כולה והיכן עומדים הדברים.
עופר הינדי: אני אתבסס על המפה שתלויה כאן אלא שהיא לא מדויקת במאה אחוזים, אבל אפשר להבין ממנה את העיקרון.
עופר הינדי: על פי החלטת הממשלה, סביב מעלה אדומים יש גדר ביטחון והיא תהיה מחוברת באופן בלתי אמצעי לירושלים.
עופר הינדי: קרי, תושבי מעלה אדומים לא יצטרכו לעבור בידוק שהם עוברים במעבר הזה.
עופר הינדי: רוב תוואי גדר הביטחון, או שנמצא בהליכים סטטוטוריים או שבכלל נמצא בדיונים בבג"ץ, בעיקר הסוגיה סביב מעלה אדומים, החלק הזה.
עופר הינדי: עוד דבר שהוא בסוגיית מעלה אדומים, מבחינתנו כמערכת ביטחון, כרגע אנחנו עומדים להשלים, בעיקר כאשר תוחמים בין יהודה ושומרון לאורך מדינת ישראל.
עופר הינדי: לנגד עינינו קודם כל להשלים את עוקף ירושלים, כ-85 עד 90 אחוזים.
עופר הינדי: אני מקווה שהנתח המרכזי שעכשיו אנחנו עובדים עליו – אזור בית ג'אללה, הר גילה, שם בימים אלה אנחנו בעבודה - יושלם וזה יוצר מעטפת רצינית מאוד לירושלים וכל התוואים ביחס לאיו"ש.
עופר הינדי: כדי לקיים את היכולת בכלל להקים גדר ביטחון סביב מעלה אדומים, אתה חייב ליצור אלטרנטיבה לפלשתינאים, אלטרנטיבה טובה.
עופר הינדי: כיום הפלשתינאים, כל הבסיס שלהם, שטח התנועה שלהם מיהודה לשומרון ובחזרה, מתבצעת על בסיס כביש מספר 1.
עופר הינדי: בתוכניות שלנו יש שני כבישים מרכזיים שאנחנו מתכננים ושנידרש להקים בתוואי מעלה אדומים.
עופר הינדי: כביש אחד הוא הכביש המזרחי, נקרא כביש חליף 80.
עופר הינדי: הוא מביא אותם מאבו ניס לאזור השומרוני הטוב וזה מאפשר את התנועה של יהודה לאזור הבקעה, יריחו, ללא צורך בכניסה לתוך מעלה אדומים.
עופר הינדי: הכביש השני שחשוב להם הוא הכביש שאנחנו קוראים לו עזריה-עזאין.
עופר הינדי: למעשה זה כביש שיאפשר תנועה מבלי להיכנס למעלה אדומים, רצף מרמאללה והשומרון ליהודה בכביש הזה.
עופר הינדי: התוכנית הזאת אושרה והייתה כקונספט אחד שיצאנו אתו לדרך.
עופר הינדי: בשלב הראשון התבצע כאן כביש שנבנה על אף שהוא היה בהקפאה.
עופר הינדי: אנחנו חלק מכביש הטבעת הגדול של ירושלים, כביש 45 שמוביל מאזור מחנה ענתות ועד הכפר עזאין.
עופר הינדי: זה כביש שנבנה בשותפות של מערכת הביטחון ומשרד התחבורה, מע"צ, כביש שבאמצעו יש חומה שלמעשה מאפשרת תנועה חופשית לפלשתינאים מצד אחד ולישראלים מהצד השני, באופן חופשי, והחומה גם מהווה מעין תוואי גדר ביטחון כדי שלא ייכנסו למרחב הזה מאזור ענתה ושועפט.
עופר הינדי: הכביש הזה, מכאן ועד עזאין, הושלם אבל הוא לא נפתח.
עופר הינדי: הוא לא נפתח מכמה שיקולים.
עופר הינדי: שיקול ראשון הוא השיקול התעבורתי.
עופר הינדי: זאת אומרת, מה היום פתיחת הכביש הזה תיתן להיבטים התעבורתיים באזור במצב שהוא קיים.
עופר הינדי: ניתוח של זה, זה לא נותן כלום.
עופר הינדי: תעבורתית, זה לא נותן כלום וזה מוסיף נטל ביטחוני.
עופר הינדי: מתי הכביש הזה יתחיל להיות אפקטיבי ויוכל התבצע?
עופר הינדי: אם הקונספט היה מושלם.
עופר הינדי: זאת אומרת, הכביש נגמר כאן בכפר עזאין, יש שם מתחת לכביש 1, ואז יש כאן כביש שאנחנו במערכת הביטחון תכננו, כביש של ארבעה קילומטרים – אתה רואה, מתחת לתוואי האדום נמצא הכביש הירוק – והכביש הזה, הצלחנו להעביר אותו גם בבג"ץ ובית המשפט אישר את סלילתו.
עופר הינדי: כאשר רצינו להתחיל לעשות הליכים בכביש הזה, מרמה של חיסוף, קודם כל, לתפוס את הקרקע בשטח, אנחנו עדים כאן לתופעה של בנייה בלתי חוקית כנראה כצורך שלהם וכאסטרטגיה.
עופר הינדי: זאת אומרת, עזריה תתחיל לזלוג לנו צפונה - עיריית עזריה עתרה לבג"ץ נגד הכביש הזה - אתה יכול למצוא את עצמך בעוד כמה שנים במצב שהעובדות בשטח לא יאפשרו לך לעשות את הדבר הזה.
עופר הינדי: בזמנו פנינו לשר הביטחון כדי לאשר את העבודות בתוואי הזה ושר הביטחון מאוד הבין את החשיבות והמשמעות של הכביש הזה, אבל בגלל משמעויות מדיניות שאני לא מסוגל לפרט אותן וזה גם לא התפקיד שלי, לא ניתן אישור לבצע כאן עבודות.
עופר הינדי: כל הדילמות, כל הנושאים, כל ההשוואות הובאו לידיעתו של שר הביטחון והוא מהשיקולים, והוא רואה את המפה קצת יותר רחב ממני, לא נתן לנו את האישור לבצע את זה.
עופר הינדי: לכן הכביש טרם נסלל.
עופר הינדי: כדי להמשיך את הכביש, ואיך משרד התחבורה נכנס לעניין, בסלילת הכביש, מעבר לאישור המדיני שלדעתי זה הלב של העניין ופחות העניין התקציבי, העלות של הכביש נאמדת בכ-140 מיליון שקלים.
עופר הינדי: משרד התחבורה אמר שנסלול חלק מהכביש בעלות שתהיה מצומצמת.
עופר הינדי: אז הם אמרו שניכנס מכאן, במקום לעשות את כל ארבעת הקילומטרים, ונתחבר כאן למערכת הצירים הקיימת בעזריה.
עופר הינדי: קודם כל, במהות ובלב, זה עדיין תחת אחריותו של שר הביטחון כי זה לא משנה אם אלה 13 קילומטרים או ארבעה קילומטרים אלא במהות זה אותו הדבר.
עופר הינדי: בהיבט התקציבי, אנחנו אמרנו שנוכל לשווק את זה בשלב א' בכביש הזה במידה ויינתן אישור של שר הביטחון וכפוף לכך.
עופר הינדי: כאשר אנחנו הלכנו לבג"ץ, הצגנו כאן כביש בסטנדרט מסוים, ברמה מסוימת, כי הם אמרו שאנחנו בונים להם כביש גרוע ביחס למה שעושים בכביש מספר 1.
עופר הינדי: אנחנו הוכחנו בבית המשפט שהכביש הזה לא ייפול מהסטנדרט.
עופר הינדי: זאת אומרת, גם אם אנחנו רוצים לעשות את השלב הראשון, הוא חייב לעמוד בסטנדרטים שהתחייבנו להם.
עופר הינדי: הנושא הזה, שלב א' שלו, בסך הכל ראינו אותו ואנחנו מכירים אותו, מחייב חוות דעת תחבורתית של אנשים, האם כניסה לתוך השכונות הצפוניות של עזריה עומדת בקריטריון של זה.
עופר הינדי: אם כן, זה ממש על קצה המזלג ביחס לכביש הזה והסטטוס שלו.
עופר הינדי: ביחס לכביש 45 , נושא שעלה בדיון היום.
עופר הינדי: הכביש סגור.
קריאה: זה לא כביש 45 אלא הטבעת המזרחית.
עופר הינדי: אני קורא לו כביש 45.
עופר הינדי: הוא חלק ממנו, אבל לא משנה.
עופר הינדי: הוא חלק מכביש 45 אבל בוא לא נתווכח על זה עכשיו.
עופר הינדי: לטובת הדיון, ענתות-עזאין.
עופר הינדי: יש לחץ גדול מאוד של תושבי מטה בנימין לפתוח את הכביש הזה והסיבה ברורה.
עופר הינדי: הם רוצים להוריד את העומס מחיזמה ולהגיע לכביש מספר 1 וממנו להתחבר.
עופר הינדי: תושבי מטה בנימין מגיעים, וכל תושבי איו"ש, לחיזמה, עומדים במעבר יחסית לא מספיק גדול ולא בסריקות גדולות, נכנסים לכל הברוך של פסגת זאב שממילא גם היא פקוקה, פונים שמאלה לגבעה הצרפתית, עם הרכבת הקלה, ושם הם עומדים לפעמים 40 דקות ו-50 דקות.
עופר הינדי: איך זה הולך להיפתר בעתיד.
עופר הינדי: ראשית, ניתן אישור למחלף 420, כביש שמתחבר מבית חנינה לכביש 404, אם חבר הכנסת מכיר אותו.
עופר הינדי: זאת אומרת, מפסגת זאב לא יצטרכו לפנות שמאלה לגבעה הצרפתית.
עופר הינדי: קיבלנו אישור לעניין הזה.
עופר הינדי: חברת מוריה, עיריית ירושלים, יוצאת – על פי מה שאני יודע – באוקטובר למכרז ואנחנו מניחים שתוך חודש וחצי-חודשיים יכולים לצאת לביצוע.
עופר הינדי: הסוגיה שם הייתה לגבי קילומטר של שטח שהוא בשטח איו"ש בנתיב של הפקעת הכביש הזה.
עופר הינדי: מן הסתם זה יאפשר באמת רווחה לאנשים ויפתור את הבעיה.
עופר הינדי: דבר נוסף שאנחנו עושים הוא שהתחלנו לעבוד ברמה של תכנון, להרחיב את המעבר הזה בשני נתיבים.
עופר הינדי: זאת אומרת, את חיזמה להרחיב בשני נתיבים ואז הזמן שאתה מבזבז במעבר יצטמצם למרות שאני לא רוצה לומר שהוא יצטמצם בצורה משמעותית.
עופר הינדי: אם כך, בעת הזאת, אם אני פותח את הכביש לעניין הזה, תושבי מטה בנימין אולי וכפר אדומים יוכלו להגיע מהכביש הזה, לפנות כאן ימינה לגבעה הצרפתית, אבל מצד שני הם פוגעים בתושבי מעלה אדומים שגם כך חיכו במעבר לעזאין וגם הם נכנסים לכביש מספר 1.
עופר הינדי: תוסיף על כך שבשנתיים הקרובות הוא בשיפוצים ובהרחבה שלו.
עופר הינדי: דבר נוסף שמבחינה תעבורתית היה כדאי לעשות, זה את הרמפה באזור עזאין, להכניס אותם למנהרה כדי שתהיה כדאיות בכלל לטובת העניין.
עופר הינדי: לכן בהיבט התעבורתי אנחנו לא פותחים.
עופר הינדי: גם אם היה לזה יתרון תעבורתי מוכח, מה שאין היום בוודאות, יש גם צורך ביטחוני.
עופר הינדי: למעשה צריך להקים מעבר נוסף שזאת עוד נקודת כניסה לירושלים.
עופר הינדי: יש לנו בירושלים סדר גודל של פלוס-מינוס 18 מעברים, וזה מוסיף עוד מעבר כך שמגיעים ל-19 מעברים מכל הסוגים – יש של פלשתינאים, של מזרח ירושלמים וישראלים – ועלויות הביטחון בהקשר הזה של מעבר, זה דבר משמעותי מאוד.
עופר הינדי: אתה בטח נוסע בכביש 443 ואתה רואה את המעבר החדש שבנינו לאור פסיקת בג"ץ עם כל המשמעויות.
אופיר אקוניס: זה שייך לך?
עופר הינדי: כן.
עופר הינדי: בין היתר.
אופיר אקוניס: אני רוצה לומר לך שזה דבר יפה מאוד.
אופיר אקוניס: גם מבחינה חשיבתית הייתה שם חשיבה מאוד נבונה.
אופיר אקוניס: לא כולם הבינו את מה שאני אומר, אבל אתה מבין.
עופר הינדי: נכון.
אופיר אקוניס: עשינו ישיבת היערכות לגבי 443 וזה יפה מאוד.
אופיר אקוניס: אתה רואה שהדברים לא מתפתחים למחאה ציבורית רחבה כפי שחשבו למשל תושבי השפלה, מודיעין וכדומה.
אופיר אקוניס: כולם בסוף הבינו.
עופר הינדי: זה תפקידם.
עופר הינדי: לפעמים זה טוב לנו.
אופיר אקוניס: אני גם הייתי חלק בתקופה מסוימת מהמחאה הזאת כי נעשו שתי ישיבות על 443 אבל הבנו.
אופיר אקוניס: זאת עבודה חשובה.
בני כשריאל: אני רוצה להוסיף על דבריו של עופר הינדי.
בני כשריאל: הדילמה המדינית של שר הביטחון בין לסלול את הכביש הזה, בין עזריה לעזאין, הייתה לפני שהסירו את המחסומים והתחילו לפתוח את הכבישים של יהודה ושומרון לפלשתינאים.
בני כשריאל: היום המצב כבר שונה.
בני כשריאל: כנראה הם פחדו לעשות כאן כביש כזה לפלשתינאים, כביש שיש בו יותר מדיי מחסומים והפלשתינאים לא עוברים בכל הכבישים.
בני כשריאל: היום אנחנו אומרים שאנחנו לא עוצרים את הפלשתינאים גם מלנסוע בכביש מספר 1, את זה לא אמרנו, אלא אנחנו אומרים שאנחנו נותנים להם עוד נתיב כדי לנסוע בו.
בני כשריאל: כלומר, הם יוכלו להמשיך ולנסוע באותם כבישים ואנחנו לא חוסמים אותם בפניהם אלא אנחנו נותנים להם עוד נתיב אחד.
בני כשריאל: הנתיב הנוסף שנותנים להם, כמו שעופר הינדי אמר, מוריד את החיכוך בין כולנו.
בני כשריאל: יש כאן אינטרס לאומי.
בני כשריאל: שר התחבורה מוכן להשתתף בזה.
בני כשריאל: אגב, גם ראש הממשלה דיבר על הכביש הזה בזמנו כאשר הוא היה כאן לפני הבחירות וגם אחרי הבחירות.
בני כשריאל: הוא אמר שהכביש הזה חייב להיסלל.
בני כשריאל: הוועדה צריכה לבקש משר הביטחון, מאחר שהשתנו התנאים באזור שלנו, גם בפתיחת המחסומים, לשקול מחדש לסלול את הכביש הזה, מה עוד ששר התחבורה מוכן להשתתף בזה, או בכל עלותו או בחלק מעלותו.
בני כשריאל: שר התחבורה הוא זה שקידם גם את הפגישה אצלו.
בני כשריאל: כל הפורום הזה ישב גם אצל שר התחבורה.
בני כשריאל: אני חושב שוועדת הכלכלה צריכה לבקש את זה משר הביטחון.
אופיר אקוניס: אתה אומר שאחרי שיהיה אישור עקרוני או לא עקרוני אבל אישור של שר הביטחון, של משרד הביטחון, הדבר כבר מתוקצב?
בני כשריאל: הוא לא מתוקצב, אבל שר התחבורה הודיע בפירוש.
אופיר אקוניס: הודיע, בסדר, אבל הוא צריך לתקצב.
בני כשריאל: אני מאמין לשר התחבורה.
בני כשריאל: מה שהוא הבטיח לי, הוא קיים.
אופיר אקוניס: גם אנחנו עובדים אתו בשיתוף פעולה.
בני כשריאל: העלויות כאן הן לא עלויות גבוהות.
בני כשריאל: בשלב הראשון העלויות הן לא גבוהות.
בני כשריאל: מדובר ב-25 מיליון שקלים.
בני כשריאל: משרד התחבורה משקיע מיליוני שקלים בכבישים של מעלה אדומים ועכשיו בעבודה משקיעים 240 מיליון שקלים.
אופיר אקוניס: הכביש עליו הינדי דיבר, ההרחבה משני צדדיו, זה כביש 1?
אופיר אקוניס: הכביש העולה בין מעלה אדומים לירושלים.
בני כשריאל: זה כבר מתוקצב.
קריאה: זה בביצוע.
אופיר אקוניס: כמה זמן זה ייקח?
אופיר אקוניס: זה נראה סיוט גדול לנסוע בכביש הזה, גם למטה אבל בעיקר למעלה.
קריאה: סוף 2011.
נחום גבאי: במידה מסוימת שינינו את התוכניות של הכביש.
נחום גבאי: עושים שם רמפה מיוחדת שגם היא עולה 8-9 מיליון שקלים.
אופיר אקוניס: אם כן, זה מסודר.
בני כשריאל: הנושא השני הוא פינוי הבדואים משטח G.
בני כשריאל: כאן ועדת הכלכלה חייבת להיכנס לנושא הזה.
אופיר אקוניס: תסביר לנו למה אנחנו צריכים להיכנס.
אופיר אקוניס: מי אמור לפנות אותם?
אופיר אקוניס: הבנו שהם נכנסו לשטח שהוא בתוך השטח שלך ובעצם יוצרים חיץ בין מעלה אדומים לקידר שביקשו להיכנס אליך כשכונה.
אופיר אקוניס: משרד הפנים, מי מאשר את הכניסה של קידר כשכונה במעלה אדומים?
בני כשריאל: אין לזה קשר.
בני כשריאל: אלה שני דברים שלא קשורים אחד לשני.
שלמה מושקוביץ: הוועדה בסוף החליטה לא לאשר.
בני כשריאל: לא, היא החליטה לעכב את ההחלטה שלה בגלל קידר.
שלמה מושקוביץ: עקב התנגדות של התושבים.
בני כשריאל: קידר ישבו ביום חמישי האחרון והצביעו 90 אחוזים בעד.
אופיר אקוניס: בסדר, אמרת ש-90 אחוזים רוצים.
בני כשריאל: כן, זה היה ביום חמישי האחרון.
בני כשריאל: לפני כן הייתה התנגדות.
בני כשריאל: לאור המצב היום, הם ראו שיש להם בעיה.
אופיר אקוניס: אם כן, זה לא קשור.
אופיר אקוניס: איך מפנים אותם?
לאה ורון: ברגע שיפנו את הבדואים, אפשר יהיה לעשות רצף מקידר למעלה אדומים.
אופיר אקוניס: הם רצו את ההצטרפות למעלה אדומים גם בלי הרצף הטריטוריאלי.
בני כשריאל: אין מה לקשור את קידר לפינוי הבדואים משטח G.
בני כשריאל: המינהל האזרחי מסכים לפנות אותם והוא כבר הגיע לסיכום עם הבדואים, עם עורכי הדין שלהם.
בני כשריאל: אנחנו גרענו שטח מאצלנו ונתנו להם שטח.
בני כשריאל: הבדואים רוצים וכולם רוצים.
בני כשריאל: העניין הוא לקשור את הקצוות.
בני כשריאל: קמה ועדה של משרד הבינוי והשיכון בראשותו של משה מרחביה, מנהל המחוז במשרד השיכון, ביחד עם הצבא, ביחד עם כל הגורמים אבל שום דבר לא התקדם.
בני כשריאל: התקיימו כמה ישיבות, היה סיור בשטח, אבל שום דבר לא מתקדם.
בני כשריאל: צריך להביא את מינהל מקרקעי ישראל, את אגף התקציבים, את משרד הבינוי והשיכון ואת נציגי המינהל האזרחי לוועדת הכלכלה, לומר להם שיחליטו מאיפה בא הכסף.
אופיר אקוניס: מה עלות המעבר שלהם?
עופר מיטל: סביב מעלה אדומים, סדר גודל של 500 משפחות.
אופיר אקוניס: ראינו אותם על המצוק, מלמעלה ומלמטה.
אופיר אקוניס: ראינו איזושהי התפשטות מכיוון צפון-מערב.
עופר מיטל: נכון, על זה אני מדבר.
עופר מיטל: אני מדבר על כל הבדואים האלה.
עופר מיטל: הרעיון הוא להקים איזושהי שכונה עם 500-550 בתים, מול מצפה יריחו, בשטח שנמצא בשטח השיפוט של מעלה אדומים.
עופר מיטל: יש הבנה אתם ויש הסכמה.
עופר מיטל: כדי לבנות את אותה שכונה ולתת להם את התשתיות הבסיסיות, שבית המשפט החליט שלהעתיק בדואים, לא מספיק שאתה מעביר אלא אתה צריך לתת להם פתרון והפתרון הזה מחייב קיבוע וקיבוע מחייב תשתיות עד ראש המגרש.
עופר מיטל: זה אומר מים, ביוב, חשמל וכולי.
עופר מיטל: בשכונה שקיבענו, זה מה שעשינו.
עופר מיטל: בשכונה הזאת יש כבר 199 משפחות ואי אפשר להכניס אפילו כבשה נוספת.
עופר מיטל: האתר הזה, קיבוע של המשפחות האלה ותשתיות ותשלום פיצויים, אחרי אותה ועדה של מרחביה, מגיעים ל-60 מיליון שקלים.
עופר מיטל: זה 42 מיליון שקלים התשתיות ועוד סדר גודל של 15 מיליון שקלים פיצויים.
עופר מיטל: הפיצויים האלה, זה בעקבות הפיצויים שניתנו לבדואים אחרי הבג"ץ.
אופיר אקוניס: פיצוי על מה?
עופר מיטל: על זה שאתה מעתיק אותו מהיכן שהוא נמצא.
בני כשריאל: פינוי-בינוי.
עופר מיטל: זה לא משהו שאפשר לוותר עליו.
עופר מיטל: כל השכונה הזאת קמה במתכונת הזאת.
אופיר אקוניס: מי החליט על הפיצויים?
אופיר אקוניס: מה אלה הפיצויים האלה?
אופיר אקוניס: בשבוע הבא אנחנו הולכים להצעה לסדר של חבר הכנסת אורלב לגבי שכונות במרכז הארץ, כמו למשל כפר שלם, למשל שכונת הארגזים, למשל שכונות נוספות בתל אביב ולא ראיתי שמתנדבים לתת להם פיצוי על קרקע שב-1948 התיישבו עליה בברכת המדינה.
שלמה מושקוביץ: דמי הסכמה.
שלמה מושקוביץ: בבג"ץ התקבלה החלטה ושילמו לאנשים.
שלמה מושקוביץ: אנשים קיבלו פיצויים עבור ההעתקה שלהם.
אופיר אקוניס: כמה זמן הם יושבים במקום?
בני כשריאל: הקרקע לא שלהם.
אופיר אקוניס: היא הנותנת, אבל כמה זמן לכאורה הם יושבים במקום?
בני כשריאל: גם עכשיו הקרקע לא שלהם.
בני כשריאל: הם יושבים על קרקע שהיא לא שלהם.
אלי הר ניר: הם נמצאים במעלה אדומים למעשה מהרגע שהעיר התחילה לקום.
בני כשריאל: הם התחילו להתיישב כאן.
בני כשריאל: גם אנחנו קצת אשמים בזה שנתנו להם כאן עבודה.
בני כשריאל: הם עובדים כאן באזור התעשייה, בעירייה, ולכן הם התקבעו כאן.
בני כשריאל: אם לא היו נותנים להם עבודה, הם היו ממשיכים לנדוד.
עופר מיטל: אם כן, אלה המספרים.
30063: אני חושב שדווקא זאת דוגמה לאחד הנושאים שאפשר להשפיע עליהם והם לא קשורים לגורמים חיצוניים אלא בהבנה פנימית של הגורמים השונים שזה חשוב.
30063: פעמיים יש חשיבות.
30063: פעם אחת להעביר את הבדואים ופעם שנייה, לאפשר אזור בנייה למעלה אדומים.
30063: יש כאן זיקה אלא שהיא אולי הדוקה מדיי מבחינת האוצר.
30063: האזור שבו נמצאים הבדואים, ניתן לבנות עליו 500 יחידות דיור שכדי לאפשר אותם לבנייה, צריך לעשות אדמות סקר.
30063: הסברנו להם שזאת לא רק הקפאה אלא זאת גם בנייה.
30063: במדיניות אדמות הסקר בתקופה הקרובה, על פי הוראת שר הביטחון, אנחנו הכנסנו, לפי הצעתו של בני, את הנושא הזה לסדר עדיפות קריטי.
30063: בג"צים בנושאים רגישים אחרים, יש להם אולי עדיפות.
לאה ורון: תעצור לרגע ותסביר למה הכוונה באדמות סקר.
30063: אדמות סקר, זה תהליך טכני אבל חשוב שבא לבחון את הבעלות על הקרקע.
30063: זה כאשר לא ברור למי הקרקע שייכת ועד כדי כך זה לא ברור, שאי אפשר לעשות שם שום דבר בלי הבירור הזה.
30063: זה גם לוקח הרבה זמן וזה גם עולה כסף.
יגאל יוסף: מה עושה קו כחול?
30063: קו כחול בודק בתחום הבנייה הקיים את השטחים.
30063: יושב כאן אדריכל מושקוביץ שהוא מומחה.
30063: קו כחול בודק בתחום הבנייה.
שלמה מושקוביץ: זה מתרגם את אדמות המדינה שהיו פעם באמצעים לא משוכללים לאמצעים יותר משוכללים.
30063: אני בא עכשיו מאלמוג, שם יש שינוי בתוך התב"ע של הישוב כתוצאה משינוי התב"ע, מתיירות למגורים, והסתבר שיש ספקות על הבעלות ועכשיו צריך לעשות שם גם תהליך.
אופיר אקוניס: מי טוען לבעלות?
30063: זה דיון אחר.
30063: קודם כל, יש יועצים משפטיים חרוצים.
אופיר אקוניס: אנחנו יודעים מי ממציא את זה.
30063: בוא נחזור לעניין שלנו.
30063: לא כל טענה היא לא נכונה אבל לפעמים עדיף לברר לפני שאתה משקיע ואחר כך אתה נתקע.
30063: למשל, מט"ש עופרה זה דבר ידוע שהשקיעו הרבה כסף בלי לטפל בסוגיה הקרקעית ועכשיו הכל תקוע.
30063: יש מספיק דוגמאות למה כן צריך לבדוק.
30063: אני עוסק בזה מאז אני בתפקיד כי אני רואה בזה חשיבות לא לחזור על השגיאות של הדרום, במיוחד כאשר יש ויכוח על 1E שראיתם אותו, בוודאי שהאזור של ה-ג'אנים, הוא פוטנציאל בנייה יותר פשוט ממקום אחר כי הוא צמוד דופן למעלה אדומים.
30063: אלא מה, האוצר אומר – והרפרנטים הנוגעים בדבר של השיכון והמינהל – שהכסף שיבוא, יבוא ממחצית התקבולים של 1,500 יחידות הדיור.
30063: אם כן, זאת הביצה והתרנגולת.
30063: כאן סיכמנו ש-2 מיליון שקלים ייתנו למשרד השיכון, ויושב כאן הסגן של משה מרחביה, כדי להתחיל את התכנון.
30063: דווקא כאן הייתה צריכה להתקבל החלטה יותר אמיצה ויותר של מנהיגות ולא משרד הביטחון כאן הוא הגורם אלא יש כאן גורמים שמתעסקים בבדואים, יודעים איך עושים את זה.
30063: למדנו כבר שאם נדחה את זה, זה יהיה יותר קשה.