GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון לוינגר: יהיו נתיבים שיהיו מותרים רק לכלי רכב ציבוריים ואפילו לא יתירו כניסת כלי רכב שפונים ימינה.
רון לוינגר: השיטה היא שיטה של LPR.
רון לוינגר: יש מחשב בתוך המצלמה, יש בה קובץ של כל כלי הרכב, לרבות כלי רכב של נכים, שכיום החוק מאפשר להם לנסוע בנת"צ.
רון לוינגר: כל הקובץ הזה נמצא בתוך המחשב ולכן אותם כלי רכב לא מצולמים.
רון לוינגר: אנחנו הקפדנו שזה יהיה במקומות שרק אוטובוס מורשה לנסוע בהם.
איתן פיקסמן: כל כניסה של רכב עם 4 נוסעים לנתיבים של תחבורה ציבורית, המשמעות היא, הפניית כוח אדם משטרתי רגיל.
איתן פיקסמן: המצלמה לא פותרת את הבעיה.
לאה ורון: אין נת"צים שמותר לנסוע בהם בכלי רכב עם 4 נוסעים?
רון לוינגר: יש, אבל בהם אין את המצלמה.
לאה ורון: אז אתם לא מציבים את המצלמות כי לכם יכולת לאכוף את זה.
רון לוינגר: נכון.
אלכס לנגר: הפיילוט של המצלמות נועד לנסות את זה טכנית וגם משפטית.
אלכס לנגר: לראות אם ההרשעות הן בסדר, איך זה עובר בבית משפט וכן הלאה.
אלכס לנגר: עכשיו, כשהתוצאה יצאה חיובית, אז אנחנו נצא יחד עם המשטרה להרחבת השימוש במצלמות.
אלכס לנגר: צריך לזכור שזה מחייב גם במשטרה התארגנות לא פשוטה של כל ה-back office המשטרתי, לטפל בזה ביעילות ולהשתמש בזה.
אלכס לנגר: אנחנו מאוד מקווים בשנת העבודה הבאה תהיה לנו פריסות מצלמות בכל הערים הגדולות.
אלכס לנגר: אז נפרסם את זה.
לאה ורון: אני מבינה שהנושא נבחן גם בבתי המשפט.
אלכס לנגר: הוא גם נבחן בבתי המשפט.
מיכל צברי דוד: אני ממשרד הפנים.
מיכל צברי דוד: אני רוצה לציין שבאמת ההצעה לא תואמה עימנו.
מיכל צברי דוד: לגוף ההצעה.
מיכל צברי דוד: מצד אחד, באמת מבקשים לתקן את סעיף 77א, אשר עוסק בתכנית תחבורתית וצמצום זיהום האוויר ומבקשים להרחיב שעכשיו לדון גם על תקלה בעומס התנועה.
אופיר אקוניס: מה לגבי המדיניות.
מיכל צברי דוד: אנחנו מבקשים להבין.
מיכל צברי דוד: יש בסעיף 77א סעיף קטן יג', מכניס את המנגנון של ההתייעצות עם משרד הפנים, במידה ורשות מקומית לא ביצעה את התכנית, יש את המנגנון של התייעצות של משרד התחבורה עם משרד הפנים.
מיכל צברי דוד: אני מבינה שבעצם המנגנון הזה ימשיך להתקיים.
מיכל צברי דוד: אז השאלה היא, איך זה מתיישב עם אותו סעיף 77א(1), בהצעה החדשה, אין אזכור למשרד הפנים והוא מסמיך את שר התחבורה, בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה לקבוע אזורים לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית.
מיכל צברי דוד: יכול להיות שנדרוש שגם שר הפנים יהיה שותף.
לאה ורון: תעלי את זה כשנגיע לנוסח.
מיכל צברי דוד: בעצם יש כאן באמת את כל ההסדר - - -
לאה ורון: את ההערות הספציפיות לנוסח תשאירי לנוסח.
מיכל צברי דוד: לגבי סעיף העונשין, זה אותו סעיף הוראות אישיות על ראש רשות מקומית.
מיכל צברי דוד: זה בהחלט סעיף מאוד בעייתי שנבקש להתייחס אליו.
איליה וולקוב: אני מ-NTS.
איליה וולקוב: אנחנו חושבים שעידוד התחבורה הציבורית זה דבר חשוב ומאפשר לבצע מגה פרויקטים כמו פרויקט הרכבת הקלה בתל-אביב.
איליה וולקוב: אנחנו חושבים שזאת דוגמה טובה לחוק נקודתי שתומך בביצוע מגה פרויקטים.
איליה וולקוב: אחד מהפרויקטים זה הרכבת הקלה בתל-אביב שאנחנו הזכיין ומייצגים את הפרויקט הזה.
איליה וולקוב: למעשה הזכרת את בעייתיות הפרויקט בירושלים ושזה לא יחזור על עצמו בתל-אביב.
איליה וולקוב: כמו שמשרדי ממשלה לומדים ומפיקים לקחים, גם אנחנו בתמונה וגם אנחנו לומדים ומכינים תכניות עבודה ופיתרונות שיאפשרו למנוע את הבעיות האלה.
איליה וולקוב: בנוסף לתכניות עבודה והיערכויות הנדסיות ואחרות, חשוב מאוד שיפתחו כלים חוקיים, כמו החוק הזה, חוקים נקודתיים שיתמכו בביצוע מגה פרויקטים.
איליה וולקוב: אחת הבעיות זה הנושא של ריבוי רשויות שצריך לעבור דרכן ולקבל אישורים.
איליה וולקוב: אנחנו במקרה הזה עשינו עבודה מצוינת עם עיריית תל-אביב ועם משרד התחבורה ובעצם פיתחנו מנגנון.
איליה וולקוב: אבל, אין ספק שהמנגנונים האלה צריכים לקבל גם הטמעה בחוק.
איליה וולקוב: אנחנו מתכוונים במהלך ביצוע הפרויקט להשתמש בוועדת הכלכלה, בכובד המשקל של הוועדה, כדי לפתח את הכלים הנדרשים ובעצם לתת דחיפה לפרויקט הזה.
דן לינק: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים תומכת בהצעת החוק.
דן לינק: אנחנו חושבים שיותר תחבורה ציבורית ופחות תחבורה פרטית בוודאי עולים בקנה אחת עם הבטיחות בדרכים.
דן לינק: תרשה לי עוד הערה אישית.
דן לינק: לפני 37 שנים קיבלתי תואר דוקטור באוניברסיטת קליפורניה ועבודת הדוקטורט שלי היתה על העדפת התחבורה הציבורית ורכב עתיר תפוסה בפרוזדורים עירוניים בלוס אנג'לס.
דן לינק: מאז יש נתיבים מיוחדים לתחבורה ציבורית בכל הדרכים המהירות באותו אזור, דבר שהיה די בלתי ידוע עד אז.
דן לינק: גם בארץ, לשמחתי הרבה, נעשים דברים בכיוון הזה.
דן לינק: אני הייתי קובע אולי הפחתות גדולות יותר מ-1%, כפי שמופיע בהצעת החוק, אבל אנחנו נשאיר את זה כמו שזה.
דן לינק: בכל מקום שמופיע המונח עומס תנועה צריך להיות כתוב גודש תנועה.
אופיר אקוניס: למה זה משנה?
דן לינק: עומס תנועה זה דבר כללי, שהוא לא שלילי בעיקרו.
דן לינק: הרעיון להפחית את גודש התנועה, שזה אי יכולתה של המערכת לשאת את התנועה, בעיקר את הפרטית.
דן לינק: בכך מדובר ולכן הנכון הוא "גודש תנועה".
דן לינק: קודם נתתי בנושא הזה מסמך ליועצת המשפטית של הוועדה.
מאיה קרבטרי: אני מ"חיים וסביבה" ארגון הגג של ארגוני הסביבה.
מאיה קרבטרי: בקצרה, אנחנו מאוד תומכים בהצעת החוק.
מאיה קרבטרי: הצעת החוק משתלבת עם מדיניות הממשלה להפחית גזי חממה במסגרת הצהרתה בוועידת קופנהגן בדצמבר האחרון.
מאיה קרבטרי: התחבורה הציבורית, מאחר והיא מהווה חלק גדול יחסית מפליטת גזי החממה והתייעלות התחבורה הציבורית וצמצום הרכב הפרטי, אנחנו מאמינים שיסייע למדינה בצורה פעילה להגיע ליעד הזה.
מאיה קרבטרי: כמובן זה יתרום לצמצום זיהום האוויר שמשפיע על הבריאות ועל הסביבה שכולנו.
אופיר אקוניס: נציג האוצר.
אתי בנדלר: ברשותך, אחרי שאתה תגמור להתייחס לזה, אני מבקשת שגם תודיע לפרוטוקול את העלות התקציבית של הצעת חוק שאני מעכבת את פרסומה רק בגלל שאני לא מקבלת ממך עלות.
מיכה פרלמן: אני אשמח להתייחס לזה.
מיכה פרלמן: באופן כללי החוק תואם עם משרד האוצר ואנחנו לחלוטין תומכים בו.
מיכה פרלמן: יש לי שתי הערות קטנות לנוסח אבל אנחנו מתואמים.
מיכה פרלמן: לחוק אין עלות תקציבית.
אופיר אקוניס: לשאלתה של הגברת בנדלר?
מיכה פרלמן: אני אשמח לקיים את הדיון אחר-כך.
מיכה פרלמן: יש משהו בהצעת החוק עצמה שיכול להיות שיש לו השלכה.
מיכה פרלמן: הייתי מעוניין לקיים דיון עם אתי בנדלר לאחר מכן.
אתי בנדלר: זה יהיה ממש אחרי הדיון.
אופיר אקוניס: החוק לא על סדר היום אבל הוא מעכב הצעת חוק אחר, של חברי הכנסת לוין ויחימוביץ.
אופיר אקוניס: זה מעכב את הפרסום לקריאה הראשונה.
אופיר אקוניס: אם כך, אנחנו יכולים להתחיל להקריא.
דב חנין: כדי לחסוך לנו זמן, אני מציע להשתמש ולהקריא את הנוסח כפי שהוצע לנו על-ידי משרד התחבורה.
דב חנין: כולנו התיישרנו על הנוסח הזה.
ניר ימין: "הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (עידוד תחבורה ציבורית), התש"ע-2010.
ניר ימין: תיקון סעיף 70 בסעיף 70 לפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), אחרי פסקה 23(א) יבוא: - "(23ב) הסדרים להפחתת עומס התנועה בדרכים, לרבות על-ידי עידוד העדפה של התחבורה הציבורית;"
אופיר אקוניס: היתה פה גם הערה לגבי המילה "עומס".
אתי בנדלר: סעיף 70 עניינו בסמכויות להתקנת תקנות באופן כללי והוא לא מתייחס למשהו ספציפי.
אתי בנדלר: הרישה שלו אומר ששר התחבורה רשאי להתקין תקנות בעניינים אלה.
אתי בנדלר: לגבי חלק מהעניינים המנויים בפסקאות השונות של אותו סעיף נאמר מפורשות שהתקנות טעונות אישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
אתי בנדלר: כאן מוצע להוסיף פסקה חדשה לפיה לשר תהיה סמכות להתקין תקנות, בין היתר, בעניין הסדרים להפחתת עומס התנועה בדרכים, לרבות על-ידי עידוד והעדפה של התחבורה הציבורית.
אתי בנדלר: אני שואלת את עצמי, האמנם יש צורך בפסקה הזאת?
אתי בנדלר: האם הסמכות הזאת לא כלולה בכל הסמכויות הכלליות שלו להסדיר את התנועה?
אתי בנדלר: אחר-כך נגיד שיהיו לו סמכויות להסדיר תנועת כלי רכב מגודל מסוים וכך הלאה.
אתי בנדלר: ככל שמדובר במטרה שהיא זרה למטרה של פקודת התעבורה, שזה צמצום זיהום האוויר, היתה חובה, כמובן, לומר את הדברים מפורשות.
אתי בנדלר: השאלה היא, האמנם יש צורך בסעיף הזה?
חוה ראובני: אני חושבת שאפשר בהחלט למצוא כל אחד ואחד מהנושאים שנמצא תחת הסעיף הזה, למצוא להם אכסניה גם כך בסעיפי הסמכות.
חוה ראובני: יחד עם זאת, זה סעיף שאומר באופן הצהרתי והכללי, שהשר מופקד ולרכז את זה יחד דווקא לנקודה הזאת.
חוה ראובני: אני חושבת שכל הסמכויות שהוא יפעיל מכוח זה, יש להם גם עוגן בסעיפי סמכות אחרים.
חוה ראובני: כמובן שהשאלה של אישור הוועדה, יהיו דברים שממילא טעונים אישור הוועדה, גם אם זה לא ייאמר פה, גם אם מכוח חוק העונשין או חוק יסוד משק המדינה.
אתי בנדלר: אנחנו מכירים כולנו את ההוראות הכלליות שלא שייכות לפקודת התעבורה.
אתי בנדלר: יש הוראה בחוק יסוד כנסת ובחוק העונשין, סעיף 21א שם, סעיף 2ב בחוק השני.
אופיר אקוניס: חוק יסוד הכנסת הוא חוק מרתק.
אתי בנדלר: הם קובעים באופן כללי שענישה פלילית – "תקנות הקובעות ענישה פלילית טעונות אישור ועדה מוועדות הכנסת".
אתי בנדלר: זאת הוראה כללית, הוראת גג, הוראה רוחבית.
אתי בנדלר: עם זאת, אנחנו מעדיפים, מקום שברור שתקנות מסוימות תהיינה טעונות אישור ועדה, לא להתחיל לבדוק האם ההוראות האלה הן פליליות או לא, אלא לומר את הדברים מפורשות בסעיף המסמיך עצמו.
אתי בנדלר: השאלה לגופו של עניין: האם לסוג הזה של התקנות תהיינה או לא תהיינה – לי אין עמדה כרגע, אבל אני חושבת שזה ראוי להתייחסות.
חוה ראובני: אני לא חושבת שאני יכולה להגיד באופן גורף על כל התקנות שיותקנו מכוח כאן, לפי טיבן, אם הן שייכות לקבוצה הזאת או לקבוצה אחרת.
חוה ראובני: יכול להיות שיהיו תקנות שעניינן הסדרת הסמכויות בין הרשויות פנימה, שזה דברים שלפי טיבם אולי לא טעונים אישור של ועדה.
חוה ראובני: מצד שני, יכול להיות שמכוח זה יותקנו תקנות שמטילות חובות שבצידן ענישה לגבי משתמשים הדרכים.
אתי בנדלר: תעזבי את הנושא של הענישה.
אתי בנדלר: אני מדברת על מעבר לעניין.
אתי בנדלר: זאת תהיה גם הערה שלי - - -
דב חנין: כבוד היועצת המשפטית, ברשותך, נדמה לי שהשאלה שלך במובן מסוים כוללת גם את התשובה.
דב חנין: כפי שהבהירה היועצת המשפטית של משרד התחבורה, גם אני מבין את הסעיף הזה כך.
דב חנין: המטרה של הסעיף הזה היא יותר מטרה הצהרתית.
דב חנין: בהיבט הזה אני חושב שלשר התחבורה יש סמכויות להתקין תקנות.
דב חנין: לפי הבנתי, אין בסעיף הזה מטרה לשנות דין קיים.
דב חנין: אנחנו תכף נגיע לסעיפים אחרים שמוסיפים על הדין הקיים.
דב חנין: אני חושב שההצהרה הזאת היא חשובה, היא גם עושה סדר, היא גם מונעת ספק.
דב חנין: כיוון שהשר הרי יתקין תקנות ויפעיל אותן, אנחנו לא רוצים שמישהו ילך לבית משפט ויגיד: איפה זה?
דב חנין: אז הנה, יש לך את זה פה כתוב, בצורה מפורשת וברורה.
אתי בנדלר: אני לא רוצה לקיים דיון ארוך בעניין הזה, אבל לא סתם העליתי את השאלה.
אתי בנדלר: אחר-כך תישאר השאלה מה היחס בין הסמכות להתקין תקנות לפי הפסקה הזאת המוצעת כאן לבין הסעיפים האחרים שמדברים על סמכויות שונות, התכניות השונות המוצעות וכך הלאה, בתחום הזה של הפחתת העומס, או הגודש בתנועה בדרכים ועידוד והעדפה של התחבורה הציבורית.
אתי בנדלר: מה היחס בין הסמכות להתקין תקנות לבין הסעיפים האחרים שבאים לכאן, כשגם בתוך הסעיפים האחרים, אני אשוב ואשאל את השאלה: מה היחס בין תכנית של המפקח של התעבורה בעניין הזה לבין רשות מקומית להתקין חוק עזר בעניין?
אתי בנדלר: זאת אומרת, לא ברור היחס בין הסמכויות השונות כאן.
אתי בנדלר: אני מוכנה כרגע שהוועדה תאשר את זה ולא להפוך את זה לדיון כללי, אבל אני חושבת שצריכים לתת לכך את הדעת.
יערה למברגר: אני מסכימה עם מה שחוה אמרה.
יערה למברגר: אני רק אגיד בנוסף שאני כן רואה תועלת מסוימת.
יערה למברגר: לסעיף 70 יש תתי סעיפים בעלי קצת אופי שונה.
יערה למברגר: חלקם מאוד כלליים ונותנים סמכות רחבה, הסדרים לעניין השימוש בדרכים וכן הלאה, וחלקם, יחסית, הם מאוד ספציפיים.
יערה למברגר: לכן, בתוך הסעיף עצמו יש תתי סעיפים שונים ברמת המיקוד.
יערה למברגר: לכן אני כן חושבת שיש תועלת שיוצרים הסמכה שהיא ממוקדת יותר.
יערה למברגר: ככל שתהיה ההסמכה ממוקדמת יותר, להבנתי, אם ירצו להתקין תקנות בנושא הזה, יצטרכו להשתמש בהסמכה ממוקדת ולא יוכלו להשתמש בהסמכה הכללית.
יערה למברגר: למשל, אם אני מסתכלת בסעיפים השונים, אני רואה שבסך הכול אישור ועדת הכלכלה הוא נדרש במיעוט של הסעיפים.
אתי בנדלר: בסעיף הזה יש אחר-כך עוד כל מיני סעיפים שדורשים, אבל בסדר, נכון.
יערה למברגר: סעיף 70 מדבר על הסמכה.
יערה למברגר: אם לא היינו עושים את התיקון הזה והיינו מתקנים תקנות כאלה מכוח 70(1), שזה "הסדר התעבורה וקביעת כללים לשימוש בדרכים בשביל כלי רכב, הולכי רגל ואחרים, לרבות לעניין צמצום זיהום האוויר", זאת אומרת, הסעיף הראשון, ההסמכה הראשונה שהיא מאוד כללית, היא לא דורשת לעניין זה אישור של ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: קיי, בסדר.
אופיר אקוניס: מה עם ההערה של הרשות הלאומית?
דב חנין: משרדי הממשלה, איזה מונח אתם מעדיפים "גודש" או "עומס".
דן לינק: הנכון הוא "גודש".
אתי בנדלר: דוקטור לינק שם קודם על שולחני חלק מטבלת תמרורים חדשה שבה יש תמרור א24פ שהמשמעות שלו "גודש תנועה לפניך".
אתי בנדלר: אינני יודעת מה זה גודש ומה זה עומס.
חוה ראובני: אני חושבת שהאמירה של "גודש" היא אמירה שמצמצת את התפישה של החוק.
חוה ראובני: המונח "גודש" הוא עומס גדול יותר, עומס חמור יותר.
חוה ראובני: לכן, אם אנחנו נצמצם את החוק לתחולה על "גודש" אולי אי-אפשר יהיה לעשות צעדים על מניעת עומס ואולי גם את זה אנחנו רוצים לעשות.
חוה ראובני: זה אם אני מבינה נכון את ההבדל הלשוני.
רונן חליפה: אולי קצת היסטוריה.
רונן חליפה: התנועה בדרכים לצרכים הפרקטיים, הן, למשל, בשימוש בתחנות הרדיו להודיע לציבור על רמת הנפח, אנחנו מדברים על נפחי תנועה שהולכים וגדלים.
רונן חליפה: בשימושים הפרקטיים יש איזו דירוג חלוקה שנעשה באופן וולונטרי לגמרי בינינו לבין המשטרה ותחנות הרדיו.
רונן חליפה: בין ההגדרות שם היה מצב קל וכדומה.
רונן חליפה: המצב העליון, החמור ביותר, שבו נפחי התנועה עולים על היכולת, מצב שבו אתה רואה שזאת חניקה של הדרך, המילה הנכונה היא כנראה "גודש" ודן צודק.
רונן חליפה: עכשיו אם אתם רוצים רכילות למה אנחנו לא משתמשים במילה הזאת.
רונן חליפה: בזמנו היו מפגשים מאוד פעילים בינינו ובין תחנות הרדיו, להגדיר את אותם תחומים על-מנת שמה שאומרים ברדיו אכן יהיה מה שכתוב בלוח התמרורים ומה שיש במסמכים.
רונן חליפה: אני לא מצטער על הרעיון עצמו, אבל היה וטו של תחנות הרדיו, ובמיוחד מוקד התנועה של קול ישראל, שטען שהמילה "גודש" יש לה קונוטציות שליליות מסוימות.
רונן חליפה: היא מזכירה גודש באף ועוד כל מיני דברים שנדלג עליהם.
לאה ורון: מי שיש לו גודש בכביש, הוא כבר לא צריך את הקונוטציות, הכול שלילי.
רונן חליפה: דרך אגב, דן ואני היינו בדעה הזאת, שהמילה צריכה להיאמר וזה המצב.
רונן חליפה: אבל היות ואנחנו לא שולטים במיקרופון אז הפסקנו את הויכוח.
אופיר אקוניס: הביטויים האלה מתואמים עם האקדמיה העברית ללשון.
אופיר אקוניס: יש שם אינסטנציה יותר גבוהה והוא מכתיב לקריינים.
רונן חליפה: נכון, המחשבות הפילוסופיות האלה היו מהעורך הלשוני.
רונן חליפה: בכל אופן, מה שהונהג בפועל, שהיות והרדיו אמר עומס תנועה, כפסגת המצב הקשה, אז אנחנו התיישרנו עם זה בלית ברירה.
רונן חליפה: זה המצב היום.
רונן חליפה: דן צודק, אבל הצדק לא קובע פה.
אופיר אקוניס: לכן, הגברת ראובני, את מבקשת להשאיר את המילה "עומס" כדי לא להגיע למצבי הקיצון של הגודש.
חוה ראובני: כן, כדי שלא נגביל את עצמנו.
דן לינק: רק להשכלה כללית, אם שתי מכוניות נוסעות בכביש זה עומס תנועה ואם 200 מכוניות נוסעות בכביש גם זה עומס תנועה.
דן לינק: לכן המילה עומס היא מילה עממית.
דן לינק: רונן צודק, זה רק בגלל הפוביות של "קול ישראל" שהם פחדו שהם יזהו "גודש" עם האף ויש דברים גרועים מזה, דרך אגב.
רונן חליפה: הם נתנו לנו דוגמאות שאתם לא תירצו לשמוע, נדלג על זה.
דן לינק: בקיצור, הם ברחו למיטה החמימה של העומס אבל המונח הנכון הוא באמת גודש.
דן לינק: בכנסת צריך להגיד את האמת.
דב חנין: בשלב זה אני מציע שנשאיר את עמדתה של היועצת המשפטית של משרד התחבורה.
אתי בנדלר: אני מציעה לאשר את סעיף 1 כפי שהוא.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת ליה שמטוב מצביעה במקום חבר הכנסת אילטוב שנמצא בחו"ל.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין במקום דנון שלא נמצא.
ניר ימין: "תיקון סעיף 77א בסעיף 77 לפקודה – בכותרת השוליים, בסופה יבוא "והפחתת עומס התנועה בדרכים".
ניר ימין: בהגדרה של "שירותי תחבורה ציבורית" – אחרי "כל אחד מאלה" יבוא "ככל שהם פועלים, או עתידים לפעול בתוך שנה, בתחומי רשות מקומית"; אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) "רכבת מקומית, כהגדרתה בסעיף 46א לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972.
ניר ימין: "
אתי בנדלר: אני מציעה שתעצור כאן כי סעיף 77א הוא כבר סעיף שמצריך הסברים מפורטים.
אופיר אקוניס: את ההסבר ניתן בישיבה הבאה.
אופיר אקוניס: נתחיל את הדיון בהסבר של סעיף זה.
אופיר אקוניס: אני אשתדל להעלות את זה במהירות בתקווה שלא יאריכו לנו את הפגרות כל הזמן.
דב חנין: יש לנו פגרה לעבוד.
אופיר אקוניס: ביקשתי לכנס את הישיבה בעקבות ריבוי התאונות בהן היו מעורבים רוכבי אופניים ובעקבות הטרגדיה שפקדה את משפחת חשין כאשר איבדה את בנה בתאונת האופניים לפני כ-10 ימים.
אופיר אקוניס: אנחנו משתתפים בצערה של המשפחה ובצערן של המשפחות האחרות שנפגעו בתאונות אופניים בתקופה קודמת של השנה.
אופיר אקוניס: אני לא בטוח שכולם מבינים את כל החקיקה הקיימת ואת כל התקנות הקיימות בתחום הנסיעה באופניים.
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים שימשיכו לנסוע בבטיחות ובביטחון בכבישים.
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים שאנשים ידעו על המקומות שהם אינם יכולים לנסוע בהם.
אופיר אקוניס: כך עשויות להימנע טרגדיות.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע מהמדינה כיצד היא נערכת.
אופיר אקוניס: אני יודע שבאירופה ישנם שבילים מיוחדים לרכיבה על אופניים.
אופיר אקוניס: אני לא מדבר על הנסיעה בתוך הערים, כי כרגע, לפי מיטב ידיעתי, הרכיבה בתוך הערים מוסדרת בצורה יותר טובה מאשר הרכיבה בכבישים בין-עירונים, בוודאי בכבישים המהירים.
אופיר אקוניס: אנחנו ניגע בהצעת החוק שקיימת בבניין הזה שמאפשרת להסיר את הקסדות בנסיעה עירונית.
אופיר אקוניס: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא הצעה לא טובה.
אופיר אקוניס: היא בוודאי לא טובה כאשר רוכבי האופניים מוצאים את עצמם כנפגעים בתאונות שמתרחשות בכבישי הארץ.
דב חנין: 2 הרוכבים שנפגעו חבשו קסדה.
אופיר אקוניס: אנחנו לא רוצים להישען על תאונות שתוצאותיהן היו פחות טרגדיות.
אופיר אקוניס: קיימתי שורה של פגישות בנושא הזה על מנת לשמוע מה המשמעות של ביטול החוק.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, מדובר בחקיקה פרטית של כמה חברי כנסת.
אופיר אקוניס: אני לא שותף לחקיקה הזאת.
אופיר אקוניס: אני חושב שמדובר בחקיקה שאיננה במקומה ואסור לה לעבור.
אופיר אקוניס: היא גם בניגוד מוחלט למה שקיבלה ועדת הכלכלה של הכנסת בכנסת הקודמת בראשותו של השר היום וחבר הכנסת לשעבר, גלעד ארדן.
אופיר אקוניס: אני מבקש לשמוע ממשרד התחבורה, שמופקד על התחבורה ועל הבטיחות בדרכים, מה היא התקינה, מה היא החקיקה, מה הם החוקים וההסדרים שנהוגים כעת בתחום הזה.
אילנה טלר: לפי מיטב ידיעתי, החוק אוסר על רכיבה באופניים בדרכים בין-עירוניות.
אופיר אקוניס: ביקשתי ממנהלת הוועדה שיהיה גם משפטן ממשרד התחבורה.
אופיר אקוניס: הגברת ראובני הייתה יכולה לתת לנו את התשובות.
אילנה טלר: המשרד מעודד את כל הנושא של רכיבה באופניים כחלק מעידוד השימוש בתחבורה ציבורית.
אילנה טלר: כרגע נעשה פיילוט ב-6 רשויות מקומיות לגבי שבילי אופניים.
אילנה טלר: הפיילוט הזה עבר בהצלחה.
אופיר אקוניס: זה בתוך תחומי העיר?
אילנה טלר: נכון.
אילנה טלר: אני מדברת על רשויות מקומיות.
אילנה טלר: ראשון לציון, הוד השרון, אשקלון, מודיעין, באר-שבע ועפולה, כאשר עכו לתכנון, ראשון לציון, הוד השרון ואשקלון יוצאות לביצוע.
אילנה טלר: יש רשויות נוספות שהצטרפו השנה, שזה ערד ובת ים.
אילנה טלר: לכל רשות שתהיה מוכנה להשתתף נעזור בתקצוב, בתכנון ובביצוע.
אילנה טלר: משרד התחבורה משתתף בכל הנושא של שבילי אופניים, בעיקר לבתי ספר אזוריים.
אילנה טלר: משרד התחבורה הוציא הנחיות לתכנון שבילי אופניים בדרכים עירוניות מתוך ראייה מושכלת ועכשווית של כל הנושא של שילוב האופניים יחד עם התחבורה הרגילה ויחד עם הולכי הרגל.
אילנה טלר: עד כה המשרד תקצב 45 מיליון שקלים לכל הנושא של שבילי אופניים.
לאה ורון: לאיזו תקופה?
לאה ורון: לשנת 2010?
אילנה טלר: זה במצטבר, לא לשנה אחת.
אופיר אקוניס: זה חלק מהתקציב השנתי של משרד התחבורה?
מיכה פרלמן: במסגרת התקציב יש כמה תקנות שמיועדות לזה.
מיכה פרלמן: זה גם מתוקצב אגב פרויקטים גדולים שאנחנו עושים כחלק מהמערך המשלים לתחבורה הציבורית.
לאה ורון: על גבי כמה שנים נפרסו אותם 45 מיליון שקלים?
מיכה פרלמן: אני לא יודע למה היא התכוונה ב-45 מיליון שקלים, אבל זה לא רק השנה.
אופיר אקוניס: עוד מעט יהיה תקציב חדש וניתן יהיה להעלות את הסכום הזה.
אופיר אקוניס: אני מזכיר שזה הולך להיות תקציב דו-שנתי.
אופיר אקוניס: אולי המשטרה תיתן לנו תשובה לגבי מה מותר כרגע מבחינת החוק הישראלי.
בני סמו: מלבד דרך מהירה, ששם אין כניסה לאופניים, יש לאופניים זכות לנסוע בכל כביש.
בני סמו: כל סימן ג' לפרק שלישי בחלק ב' של תקנות התעבורה, דהיינו תקנות 123 עד 136, דנות בנושא האופניים, קרי בטיחות, מקום הרכיבה, איפה זה מוסדר.
בני סמו: התקנות הספציפיות זה 128 ו-129.
בני סמו: תקנה 128 מדברת על כך שרוכב האופניים ירכב בחלקו הימיני של הכביש קרוב לשפת המדרכה.
בני סמו: תקנה 129 שוללת את האפשרות לרכב על מדרכה שמיועדת להולכי רגל.
אופיר אקוניס: אתה אומר שהאיסור על רוכבי האופניים הוא על נסיעה בדרך מהירה בלבד, כאשר בכל כביש עירוני וגם בכביש בין עירוני, שאני לא יודע כמה הוא פחות מסוכן מכביש מהיר, מותר לנסוע גם במצב שאין שוליים או שהשוליים צרות מאוד.
אופיר אקוניס: זה מותר על פי החוק.
אופיר אקוניס: איפה היו התאונות?
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, התאונות היו בכבישים הבין-עירוניים.
בני סמו: יש תקנות וסעיפים כלליים, כמו תקנה 21(ג) של חובת הזהירות של כל עובר דרך, או סעיף 62 לפקודת התעבורה שמדבר על נהיגה שעליה יש עונשין.
בני סמו: במקום שאי אפשר לרכב בבטחה או שהוא מהווה סיכון לעצמו או למשתמשים אחרים, אפשר להחיל את הסעיפים האלה על רוכב אופניים כאחד שמשתמש בדרך.
אופיר אקוניס: יש רכיבה לא מועטה של רוכבי אופניים בכבישים בין-עירוניים.
אופיר אקוניס: זה מותר להם מבחינת החוק?
נועם בגינסקי: זה מותר על פי החוק.
נועם בגינסקי: זה הולך ומתגבר ככל שהמודעות גוברת.
אופיר אקוניס: הסכנה שם היא גדולה.
נועם בגינסקי: ככל שהציבור חשוף יותר לספורט הזה הדבר הולך ומתרחב.
נועם בגינסקי: אנחנו מדברים היום על מעל 400 אלף רוכבים.
נועם בגינסקי: אם מסתכלים על הנתונים בראייה רב שנתית, אז במהלך העשור האחרון יש קורולציה בין כמות ההרוגים שהיו בתאונות שאירעו בדרכים בין-עירוניות לאזורים שמוגדרים כדרך עירונית.
נועם בגינסקי: יש 98 הרוגים ב-10 השנים האלו בדרכים הבין-עירוניות, לעומת 101 הרוגים בדרכים העירוניות.
נועם בגינסקי: את הפער הדרמטי אפשר לראות בפצועים קשה.
נועם בגינסקי: בדרכים הבין-עירוניות יש לנו 184 פצועים קשה, בדרכים העירוניות 848 פצועים קשה.
נועם בגינסקי: אפשר להבין שכמות התאונות בדרכים הבין-עירוניות יותר קטנה מהכמות של התאונות בדרכים העירוניות.
אופיר אקוניס: זה נובע מכך שבדרכים העירוניות נוסעים הרבה יותר אנשים.
נועם בגינסקי: וגם הרבה יותר לאט.
אופיר אקוניס: מטרת הדיון הזה היא הצלת חיים ומניעת טרגדיות נוספות.
אופיר אקוניס: האם אתם אוכפים את איסור הנסיעה בדרכים המהירות?
נועם בגינסקי: הרוכבים מודעים לאיסור הזה.
נועם בגינסקי: המעטים שנוסעים אלה עובדים זרים.
נועם בגינסקי: אלה שמתאמנים ועושים את הרכיבה לכושר גופני מכירים את החוק ויודעים שאסור להם להיכנס לדרכים מהירות.
נועם בגינסקי: אנחנו כמעט ולא מוצאים אותם שם.
נועם בגינסקי: את מי שאנחנו מוצאים זה את העובדים הזרים שלא יודעים לעשות את האבחנות.
נועם בגינסקי: לעובדים הזרים אנחנו מוציאים את האוויר מהגלגלים.
נועם בגינסקי: זה משהו שהחוק מאפשר לנו לעשות.
אופיר אקוניס: זה החוק?
נועם בגינסקי: אין משמעות למצב שבו אני אכתוב לאותו עובד זר דוח על כך שהוא נכנס עם אופניים לדרך מהירה.
נועם בגינסקי: אין לי דרך לבדוק אם הוא שילם את הדוח.
נועם בגינסקי: אין לי גם דרך לאכוף עליו את התשלום.
נועם בגינסקי: כדי למנוע את המשך ביצוע העבירה, שעל זה אנחנו מופקדים, אנחנו פשוט מוציאים את האוויר מהגלגלים.
נועם בגינסקי: בדרך בין-עירונית אין לנו מה לאכוף, כי לרוכבים מותר לנסוע.
נועם בגינסקי: חלק גדול מהרוכבים בתוך העיר אלה ילדים, נערים.
נועם בגינסקי: אני לא יכול לעצור ילד בן 12 ולרשום לו דוח על זה שהוא לא עצר בתמרור עצור.
נועם בגינסקי: האכיפה בנושא של רכיבה באופניים בתוך העיר היא די מינורית.
נועם בגינסקי: היא נעשית, אבל היא די מינורית.
אופיר אקוניס: מי אמור לאכוף חוק שנחקק בכנסת לגבי חובת חבישת קסדה?
נועם בגינסקי: המשטרה.
אופיר אקוניס: האם הייתה אכיפה בחוק הזה?
נועם בגינסקי: אין לי פה נתונים, אבל אני חושב שכן.
נועם בגינסקי: אין לי נתון מספרי לגבי העבירה הספציפית הזאת.
אופיר אקוניס: הוא עדיין קיים בספר החוקים של מדינת ישראל.
יותם אביזוהר: משרד התחבורה לא תקנן את התקנות של הקסדות שמאפשרות למשטרת ישראל לאכוף את החוק.
דוד גלבוע: אני הייתי בטוח שזה בוטל.
דוד גלבוע: הציבור יודע שהנושא של הקסדות בוטל.
אופיר אקוניס: איך הציבור יודע שזה בוטל?
דוד גלבוע: היו על זה כתבות שלמות.
אופיר אקוניס: אל תסתמך על כתבות שנכתבות על ידי גורמים בעלי עניין.
אופיר אקוניס: מופעל עלי לחץ אגרסיבי בלתי מתון על ידי ראש עיריית תל-אביב לבטל את החוק הזה למען מיזם כלכלי שהוא מעוניין בו.
אופיר אקוניס: אני כיושב-ראש ועדת הכלכלה לא מתכוון לקדם את החוק הזה.
אופיר אקוניס: היה פה דיון אחד שנמנעתי בו.
אופיר אקוניס: בעיני החוק הזה הוא חוק מציל חיים.
אופיר אקוניס: עכשיו אנחנו מגלים שמשרד התחבורה לא התקין תקנות מזה 3 שנים שנותנות למשטרה את הכלי לאכוף.
אופיר אקוניס: אנחנו דורשים ממשרד התחבורה להביא לכאן במהירות האפשרית את התקנות.
אופיר אקוניס: התקנות לא צריכות להיות בזמן מושב, הן יכולות להיות בזמן פגרה.
אופיר אקוניס: אנחנו נדאג לפרסם את זה בצורה מקסימאלית.
דניאל מורגנשטרן: החוק הזה יותר מחיוני.
דניאל מורגנשטרן: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שיזמה את ביטול החוק, פרסמה את העניין.
דניאל מורגנשטרן: האיש מתבסס על דברים שהתפרסמו על סמך ראיונות עם חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
אופיר אקוניס: אני מבקש מהמשרד לביטחון פנים מחשבה מחודשת.
אופיר אקוניס: ההצעה הזאת עברה במליאת הכנסת בקריאה ראשונה בתמיכת הממשלה.
אופיר אקוניס: אני מבקש משר התחבורה, מהייעוץ המשפטי במשרד התחבורה ומהמשרד לביטחון פנים להגיש לי חוות דעת מחודשת בנוגע לחוק הזה.
אופיר אקוניס: אני התפלאתי על תמיכתה של הממשלה.
אופיר אקוניס: אני שיתפתי גם שר בממשלה.
אופיר אקוניס: לא הבנו כיצד הממשלה תמכה בחוק הזה.
אופיר אקוניס: אני מבקש חשיבה מחודשת.
אופיר אקוניס: אני לא יכול לבקש מהממשלה רוויזיה בעניין, אבל לפחות שתהיה רוויזיה במחשבה בעקבות ריבוי התאונות.
אופיר אקוניס: זה עוד לא מאוחר.
אופיר אקוניס: החוק רק עבר בקריאה ראשונה.
בני סמו: תקנה 134 מעניקה סמכות לשוטר להוציא את האוויר מגלגלי האופניים.
חמד עמאר: זה לא סוד שאנחנו כמדינת ישראל לא הצלחנו להדביק את העולם מבחינת הנושא של האופניים והרכיבה באופניים.
חמד עמאר: אם אתה מסתובב בעולם אתה רואה שבכל עיר יש שביל מסודר לאופניים.
חמד עמאר: אפילו הולכי רגל לא הולכים שם.
חמד עמאר: גם בכבישים בין- עירוניים אתה רואה שבילים לאופניים.
חמד עמאר: כולנו יודעים שרוכבי אופניים, הולכי רגל, אופנועים וקטנועים הם הפגיעים ביותר.
חמד עמאר: למי שנוסע ברכב יש שלדה שמגינה עליו, יש את החגורה שהוא שם עליו, יש גוף שמגן עליו.
חמד עמאר: לרוכב האופניים אין.
חמד עמאר: יש עלייה מתמדת בנפגעים בקרב רוכבי האופניים.
נועם בגינסקי: מתחילת השנה יש 7 הרוגים לעומת 8 בשנה שעברה.
חמד עמאר: אנחנו כמדינת ישראל וכוועדת הכלכלה שומעים על 45 מיליון שקל.
חמד עמאר: מה הנתון הזה יכול לעשות לנו?
חמד עמאר: איך מתכננים את הכבישים הבין-עירוניים בעתיד כך שיהיו בו גם שבילים לרוכבי אופניים?
חמד עמאר: יש כבישים חדשים שאנחנו מתכננים.
חמד עמאר: איך אנחנו הולכים ומקדמים את כל הנושא של רכיבת אופניים במדינת ישראל?