GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יונת מרטון רזון: אני חושבת שנכון יהיה לקיים פגישות כאלו באופן סדיר, כדי לראות אם כל התכניות שהוגשו מיושמות, בעיקר החלק של הבטיחות של הרוכב.
יונת מרטון רזון: זה מצוין לפתח שבילים ומצוין לקדם את הנושא של הרכיבה, אבל אם לא נדאג לבטיחות של הרוכבים אנחנו נראה את התוצאות האיומות מהר מאוד מבחינת מספרי ההרוגים והפצועים בתאונות דרכים.
יונת מרטון רזון: אני רוצה להודות לך על הדיון.
יונת מרטון רזון: הדיון הזה מאוד חשוב.
יונת מרטון רזון: אי אפשר לפתח שבילים בלי לקדם בטיחות.
יונת מרטון רזון: זה חייב ללכת ביחד.
יונת מרטון רזון: נכון יהיה לעקוב אחרי היישום של הדברים.
יעקב אדלר: אני רציתי להתייחס להצעה שאומרת שהנסיעה באופניים בכבישים בין-עירונים תהיה מול כיוון התנועה.
יעקב אדלר: בצבא יש הוראה – לפחות בזמני הייתה הוראה – שכל הליכה תיעשה מול כיוון התנועה.
יעקב אדלר: ברגע שרואים שמתקרבת סכנה כלשהי יודעים לנקוט בצעדים שמונעים את הסיכון הממשי.
יעקב אדלר: לנסוע עם הגב לתנועה זה בהחלט דבר לא רצוי.
יעקב אדלר: דבר שני זה הנושא של האכיפה.
יעקב אדלר: מכיוון שלא מתקבל על הדעת שבכבישים בין-עירוניים יעמדו שוטרים ויאכפו את החוק של מניעת עלייה על השבילים המיועדים לרוכבי אופניים, אני מציע שמשרד התחבורה או מישהו יבדוק טכנית האם מצלמות המהירות החדשות שעומדות להיכנס לשימוש יכולות גם לבדוק האם כלי רכב שנסע מהר מידי עבר לשוליים או על הסימון של רוכבי האופנים.
יונת מרטון רזון: מדובר במצלמות שמוצבות בצמתים.
יעקב אדלר: לא נכון.
יעקב אדלר: מדובר במצלמות מהירות.
יעקב אדלר: מחצית מהמצלמות שמיועדות השנה הן מצלמות מהירות לאורך הכבישים.
יעקב אדלר: אנחנו מקווים שיהיו יותר.
יעקב אדלר: מצלמות אחרות הן בצמתים.
יעקב אדלר: זה דבר שכדאי לעשות.
יעקב אדלר: אני נוסע הרבה מאוד מתל-אביב לירושלים.
יעקב אדלר: הסימון שיש לתחבורה הציבורית בפס האדום גרם לכך שרכבים קלים לא עולים על הפס הזה.
יעקב אדלר: יש איזו שהיא תגובה של הנהג הלא זהיר הישראלי ברגע שיש סימון ברור לנושא של תחבורה ציבורית.
יעקב אדלר: כדאי לנצל את זה גם לסימון שבילי אופניים.
יעקב אדלר: פשוט לעשות פס בצבע שונה לאורך השביל הזה של האופניים.
דוד גלבוע: הרעיון לנסוע נגד כיוון התנועה הוא רעיון מאוד גרוע, מאוד מסוכן.
דוד גלבוע: אם ניישם אותו אנחנו נהיה מדינה מספר אחת בעולם שעושה את זה.
דוד גלבוע: אין זמן תגובה לרכב שנוסע 90 קמ"ש וסוטה מהכביש ואני רוכב באופניים מולו ב-30 קמ"ש.
דוד גלבוע: כשאני נוסע מול הרכב אני עלול לבלבל את הנהג, להסיח את דעתו ולגרום ליותר תאונות.
דוד גלבוע: זה לא נהוג באף מקום בעולם.
דוד גלבוע: זה פתרון גרוע ביותר.
דני מורגנשטרן: התאונה תהיה יותר קטלנית.
נסים גבאי: לא הבנתם את העניין.
נסים גבאי: זה בכלל לא קשור לנושא הזה.
נסים גבאי: זה רכיבה על השול השמאלי.
נסים גבאי: אתה רואה את התנועה, עומד בצד ומחכה שהסכנה תחלוף.
נסים גבאי: זה לא קשור לפיזיקה.
נסים גבאי: מי שרוכב על אופניים יכול להבין את זה בשטח.
דוד גלבוע: זה הפתרון הכי גרוע שיכול להיות.
דוד גלבוע: אמרת בפתח הדברים שהוועדה הזאת התכנסה כי קרו כמה מקרים מצערים לאחרונה.
דוד גלבוע: המקרים שקרו קרו בנתיבי תחבורה בין-עירונים.
דוד גלבוע: כל מה שנעשה בתוך הערים אלה דברים מצוינים, אלו תשתיות מציונות.
דוד גלבוע: מה שקורה בנתיבי תחבורה בין-עירוניים זה שאין שום דבר שנעשה בשביל רוכבי האופניים.
דוד גלבוע: מתוך אותם 370 אלף שהוצגו פה יש לפחות 100 אלף משתמשים בדרך הבין-עירונית.
דוד גלבוע: הוועדה הזאת צריכה לקחת כפיילוט כמה כבישים שבהם מרוכזים רוכבי האופניים, לסמן אותם, לשלט אותם, לתמרר אותם, לעשות במפר הפרדה של חצי מטר.
דוד גלבוע: בפתרון שהוצג בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה לגבי כביש 38 בראשית השבוע נלקח 3 מטר שול רחב משולט, מתומרר, מסומן היטב, עם במפר הפרדה של חצי מטר אדום צועק לטובת רוכבי האופנים.
דוד גלבוע: זה יעזור לנו.
דוד גלבוע: ככה יראו אותנו.
דוד גלבוע: אנחנו האחרונים בשרשרת המזון.
דוד גלבוע: אנחנו החולייה הכי חלשה.
דוד גלבוע: אם לא נעשה שום דבר אנחנו נמשיך למות.
דוד גלבוע: צריך לתגבר גם את נושא החינוך, אם זה פרסום ברדיו, בעיתונים, קמפיין, תשדירי שירות, הדרכות בקורסים של נהיגה מונעת, מבחני נהיגה, תיאוריה ולימוד נהיגה.
דוד גלבוע: כמובן שצריך את הנושא של ההרתעה באמצעות חברנו מהמשטרה באותם אזורים שיש עשרות רוכבים, בעיקר בסופי שבוע ובבקרים.
דוד גלבוע: צריך שתהיה נוכחות משטרתית לא בשביל להקשות על הרוכבים, אלא על-מנת להקל עליהם .
דוד גלבוע: מאוד צריך לחייב באכיפה את הנושא של נסיעת רכבים על השול.
דוד גלבוע: זה מאוד מסוכן.
דוד גלבוע: אנשים שנוסעים ברכב חושבים שהשול זה לסתלבט, לעצור לשנייה.
דוד גלבוע: אסור לעצור בשול, אסור לנסוע בשול.
דוד גלבוע: באף מקום בעולם לא משתמשים בשול כמקום פיקניק.
דוד גלבוע: את זה צריך לאכוף.
נועם בגינסקי: אנחנו שומעים פה בוועדה מה המדינה צריכה לעשות וזה בסדר גמור, זה התפקיד שלנו, אבל עוד לא שמעתי מה הרוכבים עושים למען הבטיחות של עצמם.
נועם בגינסקי: ביום שישי האחרון חזרתי מתל-אביב אחרי שעבדתי משמרת לילה באזורי הבילוי.
נועם בגינסקי: הייתה דבוקה של 20 רוכבים על כביש החוף, מכיוון געש לכיוון צפון.
נועם בגינסקי: חשבתי שאחרי האסון של משפחת חשין וכל המודעות אולי הדבוקה תסתדר בשני תורים ותיסע.
נועם בגינסקי: ממש לא.
נועם בגינסקי: הם היו פזורים לכל רוחב השוליים עם חולצות אפורות ושחורות שאתה לא מצליח לראות אותן.
דוד גלבוע: כביש 4, כביש 2 וכביש 5 מותרים בחלקם לרכיבת אופניים.
נועם בגינסקי: כביש 2 מתל-אביב עד חדרה הוא דרך בין-עירונית.
נועם בגינסקי: אני דיברתי מגעש עד נתניה.
דוד גלבוע: כביש 2 בחציו מותר לרכיבה ובחציו אסור.
דוד גלבוע: כביש 5 עד מחלף קסם אסור לרכיבה.
נועם בגינסקי: לא נכון.
נועם בגינסקי: הכביש אומנם מתומרר בכחול והוא תוכנן להיות דרך מהירה, אבל הוא מוגדר כדרך בין-עירונית רגילה.
נועם בגינסקי: אולי הוועדה זאת צריכה לשקול לצאת עם איזה שהוא רעיון שבכבישים חד ספרתיים ודו- ספרתיים לא תהיה כניסה לרוכבי אופניים.
נועם בגינסקי: אני רוכב שטח.
נועם בגינסקי: אני בסוף השבוע לוקח את אופני השטח שלי, תולה אותם על האוטו ונוסע לשטח.
נועם בגינסקי: אין שום סיבה שרוכבי אופני כביש לא יתלו את האופניים שלהם על הרכב, ייסעו לאזור שבו הם רוצים לרכב ושם ירכבו.
נועם בגינסקי: לא נראה לי הגיוני שדבוקה כזאת עולה על כביש שמהירות הנסיעה הממוצעת בו היא בסביבות ה-100 קמ"ש ונוסעת בשוליים לא בצורה תקינה.
נועם בגינסקי: לא נראה לי .
נועם בגינסקי: אם הרוכבים עצמם לא מסוגלים לדאוג לבטיחות ולחיים של עצמם, אז כנראה שזה התפקיד של המדינה.
עמי רוטמן: זה בדיוק מה שאמרתי.
דוד גלבוע: למה ללכת לפתרון רדיקאלי?
דוד גלבוע: תתקין תקנות שרוכבי אופניים ייסעו רק בזוגות ולא יתפרצו לכביש.
דוד גלבוע: אין שום עיגון בחוק לזה שרוכבי אופניים ייסעו מקסימום בזוג ולא ב-3.
נועם בגינסקי: כתוב בימין הדרך.
נועם בגינסקי: כתוב שאחד ירכב סמוך לצד הדרך, כאשר אם מדובר בקבוצה היא תרכב בשיירה.
נועם בגינסקי: ההמלצה שלנו היא שהוועדה תבחן את הנושא של איסור כניסה של רוכבי אופניים לכבישים חד-ספרתיים ודו-ספרתיים.
נועם בגינסקי: אם רוצים שנעשה את זה על בסיס מיפוי, על בסיס של תאונות קטלניות שהתרחשו נצטרך לזה זמן.
אופיר אקוניס: איך זה יבוא לידי ביטוי?
עמי רוטמן: רשות התמרור המקומית או מע"צ יכולים בכל דרך להחליט, לא צריך הסמכה בחוק מעבר לזה.
עמי רוטמן: הסמכות קיימת.
עמי רוטמן: ב-62 נותן את כל הפתרון.
דוד גלבוע: זה אומר שלא נעלה על הכביש.
דוד גלבוע: בכביש 3, שהוא כביש חד-ספרתי, יש אלפי, אם לא עשרות אלפי, רוכבי כביש.
נועם בגינסקי: אם במיפוי יעלה שבכביש 3 אין שום בעיה, אני לא אחסום אותו.
נועם בגינסקי: אמרתי לפי מיפוי.
נועם בגינסקי: אם בכביש 2 ובכביש 4 יש בקטעים מסוימים הרבה תאונות קטלניות, אני כן אחסום אותם.
נועם בגינסקי: ברגע שתהיה הסדרה לא תהיה בעיה להוריד את ההגבלה.
דוד גלבוע: האם אתה מתכוון שבכבישים שטובים לרכיבת כביש יוסדר הנושא של התשתיות, של סימון השוליים?
נועם בגינסקי: הנושא של סימון השולים הוא בעייתי.
אופיר אקוניס: המלצת המשטרה נרשמה.
אופיר אקוניס: אני רוצה להתייעץ עם היועץ המשפטי של הכנסת בעניין הזה.
דוד מינגלגרים: החלטת הממשלה מדברת על רכיבת שטח, לא על הכביש.
דוד מינגלגרים: עם כל הנושאים שדוברו פה לא התמודדנו.
אופיר אקוניס: זה 100 מיליון שקל?
דוד מינגלגרים: 100 מיליון שקל פרוסים על פני 5 שנים.
יותם אביזוהר: החלטת הממשלה מתייחסת לקידום ענף האופניים ברכיבה עירונית, בין-עירונית ובטיחות בדרכים.
לאה ורון: זה היה חלק מחגיגות המדינה?
דוד מינגלגרום: במסגרת חגיגות המדינה נסלל שביל מסביב לכינרת.
דוד מינגלגרום: יש את המעברים של שבילי השטח על הכבישים כדי לפתור את הבעיות.
דוד מינגלגרום: יש איזה שהוא אמצעי כדי שלאותו רוכב שטח יהיה ברור שהוא הולך לעבור כביש, כדי שיהיה ברור שבאה מכונית.
דוד מינגלגרום: אנחנו עובדים יחד עם איגוד האופניים על פרויקט אופניים לכולם.
דוד מינגלגרום: יש תכנית הכשרה לילדים.
דוד מינגלגרום: יש 6,7 מרכזים בארץ שמתאמנים על הכבישים.
אופיר אקוניס: כסף ניתן.
דוד מינגלגרום: כרגע ניתן סדר גודל של כ-15 מיליון שקל.
לאה ורון: ממתי ניתנו לכם 15 מיליון שקל?
דוד מינגלגרום: משנת 2009 ניתנו במסגרת התכנית הזאת כ-15 מיליון שקל.
דוד מינגלגרום: 25 מיליון שקל מתוך ה-100 מיליון זה כספי קק"ל.
לאה ורון: כספים שמיועדים לקק"ל?
דוד מינגלגרום: לא, כספים של קק"ל.
דוד מינגלגרום: הם משקיעים יחד איתנו בשבילים.
דוד מינגלגרום: רוב השבילים הם בשטחים של קק"ל.
דוד מינגלגרום: כרגע הוחל שביל צופה כנרת, שבילים אזוריים מהחרמון.
אופיר אקוניס: זה לא קשור.
אופיר אקוניס: נציג המשטרה אמר שהוא נוסע עם מכוניתו למקום מיוחד לרכיבה.
אופיר אקוניס: זה שילוב אידיאלי של כל מה שאנחנו לא מגיעים אליו במציאות הישראלית.
אופיר אקוניס: המציאות היא שיש רכיבה של רוכבי אופניים על כבישים בין-עירוניים.
אופיר אקוניס: למדנו שזה מותר להם על פי החוק.
אופיר אקוניס: המשטרה הטילה פה רעיון של שינוי ההסדר או החקיקה.
אופיר אקוניס: אני לא יודע אם רשות התמרור תתמרר, או שבכלל אתם ממליצים לבטל את הרכיבה שלהם על כבישים בין-עירוניים.
נועם בגינסקי: גם אם תיאסר הכניסה שלהם לכבישים הבין-עירוניים זה יהיה על בסיס הצבת תמרור.
נועם בגינסקי: זה אך ורק על בסיס המיפוי שנעשה.
אופיר אקוניס: מי יביא את ההמלצה?
נועם בגינסקי: תיעשה עבודת מיפוי.
אופיר אקוניס: המשטרה תמליץ לרשת התמרור.
לאה ורון: האם המשטרה ערכה איזו שהיא עבודה מקצועית שאומרת שאכן כדאי להמליץ לרשויות התמרור להציב תמרורים לגבי כבישים דו- ספרתיים?
נועם בגינסקי: זה בדיוק מה שאמרתי.
נועם בגינסקי: אנחנו נעשה את המיפוי הזה.
נועם בגינסקי: יכול להיות שתוצאות המיפוי יהיו כאלו שלא יהיה שום טעם כי מיקומי התאונות הם במקומות כאלה שאחד לא קשור לשני, ויכול להיות שיראו שיש ריכוזים של תאונות ומומלץ יהיה לסגור את האזור בתמרור.
קריאה: אני חושב שברשות הלאומית לבטיחות בדרכים קיים המיפוי הזה.
קריאה: ננועם בגינסקי: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מקבלת את הנתונים מאיתנו.
קריאה: אנחנו בכל זאת נעשה את הניתוח שלנו.
יואב שאול: דיברנו כאן בוועדה על אכיפה, על תשתיות.
יואב שאול: כולם יודעים שהגורם האנושי, החינוך זה הנושא שצריך להיות בסדר ראש העדיפויות.
יואב שאול: החומרים קיימים, היכולות קיימות, הקטגוריה קיימת, אבל כאשר יש את התנאים התרומה רבה יותר.
יואב שאול: תקציבים יש.
יואב שאול: במשרד התיירות יש תכניות.
יואב שאול: בעניין הקסדות יש בלבול גדול.
יואב שאול: אנחנו מחנכים להשתמש בקסדה.
אופיר אקוניס: עשיתם קמפיין מעולה בערוץ הילדים בנוגע לחבישת הקסדה.
אופיר אקוניס: עכשיו באה הממשלה ותומכת בביטול העניין.
אופיר אקוניס: איזו עמדה הבעתם בוועדת שרים לחקיקה?
אופיר אקוניס: תמכתם בזה?
יואב שאול: אני מדבר איתך על הלמידה בפועל.
אופיר אקוניס: אתם מתבקשים לתת עמדה בוועדת שרים לחקיקה.
אופיר אקוניס: אני לא מבין את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
אופיר אקוניס: מה הייתה ההמלצה שלה לשר התחבורה?
אופיר אקוניס: אני המום מהעמדה הממשלתית.
אופיר אקוניס: יכולה לבוא הצעת חוק פרטית כדי לקדם מיזם של עירייה מסוימת.
קריאה: העמדה נבעה בין השאר בגלל חוסר האכיפה.
אופיר אקוניס: בזה מטפלים.
אופיר אקוניס: אני מתכוון לדבר עוד היום עם המנכ"ל ועם השר על הדבר הזה.
אילנה טלר: יש נושא שעבר כאן לגבי סימון השוליים.
אילנה טלר: גם בדרכים העירוניות וגם בדרכים הבן-עירוניות אחת הסוגיות החשובות הקשורות לבטיחות זה החיכוך בין כלי רכב לאופניים ובין הולכי רגל לכלי רכב.
אילנה טלר: עצם הסימון ללא אלמנט פיזי שמפריד הוא חסר טעם.
אילנה טלר: באזור חיפה סומן נתיב לתחבורה הציבורית בצבע צהוב ובצבע אדום.
אילנה טלר: ברגע שיש אלמנט מפריד כלי רכב לא נכנסים.
אילנה טלר: ההצעה לבחון את הנושא של מיפוי ותמרור הדרכים היא הצעה לא נכונה.
אילנה טלר: גם העניין של כבישים דו-ספרתיים וחד-ספרתיים הוא לא כל כך נכון.
אילנה טלר: כביש בגין הוא חד ספרתי.
מרדכי פדר: מספר הספרות לא קובע.
דוד גלבוע: הגברת הציעה נתיב אופניים שמופרד פיזית.
דוד גלבוע: זה לא יעבוד.
דוד גלבוע: נכון שהמכוניות לא יסטו, אבל הנתיב הזה יהפוך לג'נקיאדה שלא תאפשר רכיבה של אופני כביש.
דוד גלבוע: כל הלכלוך, כל הפחיות וכל השברים יהיו שם.
דוד גלבוע: אף רוכב אופניים לא יעלה.
דוד גלבוע: המשמעות תהיה יותר חמורה, כי הם ייסעו בכביש והנתיב יהיה מיותר.
נסים גבאי: אני פשוט לא מאמין איך רוצים לבטל נורמה.
נסים גבאי: זה לא יעבור את מבחן בג"ץ.
אופיר אקוניס: אתה לא יכול לדעת.
נסים גבאי: השול מיועד למטרה אחרת.
נסים גבאי: אי אפשר לקחת את השול, לשים במפר ולעשות אותו לרוכבי אופניים.
נסים גבאי: תחשבו לפני שאתם אומרים את הדברים הבומבסטיים האלה.
נסים גבאי: צריך לעשות שביל נפרד לרוכבי אופניים.
נסים גבאי: זה דבר שלא יקום ולא יהיה.
נסים גבאי: עד הרגע הזה לא שמעתי מה הולך להיות בשנתיים, שלוש הקרובות.
נסים גבאי: רוכבי האופניים הולכים להיות בצידי הדרכים, חשופים לגמרי.
נסים גבאי: שום מסר אין.
אופיר אקוניס: למדנו הרבה מאוד דברים מהדיון.
אופיר אקוניס: אנחנו מבקשים מציבור הנהגים להתחשב ברוכבי האופניים המשתמשים בכבישים, ומבקשים מרוכבי האופניים לרכב במשנה זהירות.
אופיר אקוניס: אנחנו מבקשים ומטילים על משרד התחבורה לגבש תכנית מקיפה לאבטחה ושמירה על בטיחותם של רוכבי האופניים.
אופיר אקוניס: התכנית צריכה לכלול, בתיאום עם מע"צ, את היבט התשתיות, שזה טיפול, סימון, אחזקה, הסדרת התמרורים המתאימים, האביזרים שיסייעו לשמירה על בטיחות הרוכבים, חבישת הקסדה ואמצעי סימון אחרים זוהרים בנוסף לקסדה.
אופיר אקוניס: הוועדה דורשת ממשרד התחבורה להביא עד סוף יולי לאישור הוועדה את התקנות ליישום החוק המחייב חבישת קסדה.
אופיר אקוניס: באופן מפתיע כ-3 וחצי שנים לא הובאו התקנות לכנסת.
אופיר אקוניס: הוועדה מבקשת מהמשטרה להגביר אכיפה ואת חוקי התנועה שחלים על רוכבי האופניים, כגון איסור רכיבה בדרכים מהירות ובכבישים בין-עירוניים שאסורה בהם תנועת אופניים.
אופיר אקוניס: אני מבקש ייעוץ משפטי להצעת המשטרה לסימון הכבישים המותרים או שאינם מותרים.
אופיר אקוניס: אני יוזם חקיקה מהירה להגברת בטיחות רוכבי האופניים המשתמשים בכבישים ואת קידום התשתית המתאימה לרוכבי האופניים.
אופיר אקוניס: תודה רבה לכולם.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בתקנות הגנת הצרכן (ביטול עסקה), התש"ע-2010, בהן אנחנו נמצאים בישורת האחרונה.
אופיר אקוניס: אני מאמין ומקווה שבסוף הדיון היום, והיום יש לנו גם זמן ארוך וכמעט ללא הגבלה, לסיים את התקנות הללו ולהעבירן.
אופיר אקוניס: כפי שדיברנו כאן רבות, אני מקווה שתוך שלושה חודשים הן גם תיכנסנה לתוקפן.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים מהסעיף שעצרנו בו אתמול.
אופיר אקוניס: הגברת טירי, האם הקראת סעיף שלא הצבענו עליו?
אופיר אקוניס: היו כמה נוסחים.
אופיר אקוניס: איפה הנוסח האחרון?
אופיר אקוניס: אני מזכיר שוב את אופי הדיון.
אופיר אקוניס: נסיים את הכל, ולגבי הסעיפים שהיתה עליהם מחלוקת נלך אחורה ונגיע להכרעות גם עליהם.
חנה וינשטוק-טירי: אנחנו הקראנו את תקנה 3(א), (ב), (ג), (ד) ו-(ה), והסברתי את כל הפסקאות.
חנה וינשטוק-טירי: אינני זוכרת אם הוועדה אישרה את כל הפסקאות.
אופיר אקוניס: למיטב זכרוני, לא.
אתי בנדלר: את סעיף קטן (א).
אופיר אקוניס: לא. אישרנו את (א), אבל אחר כך אנחנו נדרשנו ואני יצאתי.
חנה וינשטוק-טירי: אם כך, נשאר רק (א).
לאה ורון: פסקה (א) מתקנה 3 אושרה, ושאר הפסקאות לא אושרו.
אתי בנדלר: תקראי את כל תקנה 3, משום שאי-אפשר להבין את סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) אם לא זוכרים את סעיף קטן (א).
חנה וינשטוק-טירי: אנחנו עוסקים, בתקנה 3, בהחזרת התמורה: "(א) ביטל הצרכן את הסכם הרכישה, כאמור בתקנה 2, ישיב העוסק לצרכן, בניכוי דמי הביטול כאמור בתקנה 5 ובכפוף לתקנות משנה (ב) עד (ד)" - זה צריך להיות "(ה)" ולא "(ד)"  - "את מלוא התמורה ששילם או יבטל את חיובו, ובלבד שהצרכן הציג חשבונית או סרט קופה או פתק החלפה המעידים על עצם ביצוע העסקה עם העוסק", והוספנו גם: "או הוכחה אחרת לגבי עצם ביצוע העסקה, מועדה, סכומה ואמצעי התשלום".
אופיר אקוניס: ליועצת המשפטית היה משהו.
אתי בנדלר: כן, זו התוספת.
עירית פיליפ: האם אפשר להעיר?
אופיר אקוניס: כשהגברת טירי תסיים.
אתי בנדלר: הסעיף הקטן הזה כבר אושר.
עירית פיליפ: לא. עכשיו, שמענו את הנוסח המלא, ויש או פתק החלפה או הוכחה אחרת.
עירית פיליפ: דיברנו אתמול על כך שפתק החלפה לא מכיל את כל הפרטים שצריכים להוכיח לגבי סכום העסקה.
אופיר אקוניס: לא הגענו לסעיף (ב)?
אופיר אקוניס: היה נוסח.
עירית פיליפ: לדעתי, דיברנו על כך שנוריד "פתק החלפה".
אופיר אקוניס: לא. אנחנו לא חוזרים.
אתי בנדלר: את עכשיו כופרת בהחלטה.
אופיר אקוניס: אין כפירה.
אופיר אקוניס: הסעיף לא נפתח, אלא אם כן חבר-כנסת או חברת כנסת יבקשו, ואינני מאמין שיעשו כן כי אנחנו פה בחוק שמיטיב עם הצרכנים.
אופיר אקוניס: אינני רואה פה הערות.
חנה וינשטוק-טירי: עוד כתוב בתקנה 3: "(ב) נדרש הצרכן לרכוש טובין לצורך קבלת שירות, זכאי הצרכן להחזירם לעוסק אף אם נעשה בהם שימוש והעוסק ישיב לצרכן את כספו;".
חנה וינשטוק-טירי: גם לגבי הסעיף הזה, דיסקסנו לגביו לעומק, אבל אינני זוכרת אם זה אושר.
אתי בנדלר: לא אושר.
חנה וינשטוק-טירי: עוד כתוב בתקנה 3: "(ג) בוצעה בבית הצרכן התקנה של טובין המשמש למתן שירות, ישלם הצרכן לעוסק את עלות ההתקנה בשיעור שלא יעלה על 100 שקלים חדשים;  (4) ביטל הצרכן עסקה מתמשכת כהגדרתה בסעיף 13ג לחוק, שהוחל בנתינתה, ישלם הצרכן את התמורה היחסית עבור השימוש שעשה בשירות;  (ה) החזרת התמורה תתאפשר אצל העוסק או בכל אחד מסניפי העוסק או נקודות המכירה של העוסק בלבד.
חנה וינשטוק-טירי: ".     	האם יש צורך לחזור על ההסבר?
דפנה אברמוביץ: אני דפנה אברמוביץ ממשרד התקשורת.
דפנה אברמוביץ: המשרד מתנגד להחלפת מכשיר רט"ן במסגרת הסעיף, ואני מדברת על תקנה 3(ב).
אופיר אקוניס: על פלאפונים?
דפנה אברמוביץ: על הפלאפונים, ציוד קצה.
אופיר אקוניס: היא ממשרד התקשורת.
אופיר אקוניס: אתמול היה נציג אחר - לא?
לאה ורון: הגברת היתה גם אתמול בדיון.
אופיר אקוניס: קחי מיקרופון, כדי שנשמע יותר טוב.
אופיר אקוניס: זו התנגדותכם לאיזה סעיף?
דפנה אברמוביץ: 3(ב).
דפנה אברמוביץ: כיום, נעשו הרבה צעדים רגולטורים לאפשרות מעבר עם מכשיר טלפון שנרכש מרשת אחת לרשת אחרת, כלומר מבעל רשיון אחד לבעל רשיון אחר.
דפנה אברמוביץ: לכן, אנחנו סבורים שבניגוד למצב של מודם, לדוגמא, שבמודם אין אפשרות להעבירו, כשיש מכשיר פלאפון אם יש אפשרות להעבירו מבעל רשיון לאחר - אין שום סיבה שהמכשיר - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה אם המכשיר דפוק?
אופיר אקוניס: לא הבנתי לגבי ההעברה.
דפנה אברמוביץ: שווי השימוש.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, זה טופל בתחילת הדיון.
דפנה אברמוביץ: לא. הנושא הוא הכריכה, כלומר הציוד קצה קשור לשירות.
דפנה אברמוביץ: אני עכשיו מתקשרת בעסקה למתן שירות רט"ן יחד עם קניית מכשיר רט"ן.
דפנה אברמוביץ: אם נניח אני מבטלת עכשיו את השירות עצמו של הרט"ן - אין שום סיבה לבטל גם את ציוד הקצה, את מכשיר הפלאפון, מכיון שאני יכולה להתנייד אתו לבעל רשיון אחר.
אלכס מילר: גברתי, סליחה, אך העניין פה הוא שהכל כרוך אחד בשני.
אלכס מילר: אם אני רוכש עסקה וחלק ממנה הוא מכשיר טלפון, בעצם הזיכוי שאני מקבל הוא במשך שלוש השנים או התקופה עליה מחתימים אותי, במסגרת הדקות שאני מדבר.
אלכס מילר: אני חושב שלא מעט אנחנו מתמודדים עם אותן בעיות שאדם חותם על איזו שהיא עסקה ואחרי יום יומיים מתברר לו שהיתה שם איזו שהיא טעות.
אלכס מילר: אין יותר מדי כאלה, אבל זה קורה.
אלכס מילר: במקרה כזה, הוא רוצה להחזיר הכל.
אלכס מילר: לפעמים, גם קורה שהוא אפילו לא פותח את הקופסא.
אלכס מילר: למה אי-אפשר להחזיר?
אלכס מילר: האם הוא יבטל את הקו ויישאר עם המכשיר?!
אלכס מילר: מה הוא יעשה אתו?
אלכס מילר: איך הוא ישלם אותו?
אופיר אקוניס: אני לא חושב שאנחנו צריכים לקבל, אבל לשמוע בוודאי.
אופיר אקוניס: חבר-הכנסת חסון, חבר-הכנסת כבל לפניך, ואחר כך אתה ואחר כך נצביע.
איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לומר שזה חוזר על עצמו כל פעם מכיוון אחר.
איתן כבל: כנראה שלחלק מהמשרדים או מהגורמים חוסר הבנה בסיסי לגבי התקנות המונחות כאן.
איתן כבל: אנחנו מדברים כל הזמן על מצב שהמוצר חוזר שלם.
אופיר אקוניס: סיכמנו את זה בסעיפים הראשונים.
איתן כבל: אם זה הבסיס לכל העניין הזה, כל נסיון כל הזמן- - -
אתי בנדלר: כאן מדובר על "אף אם נעשה בו שימוש".
אתי בנדלר: תקנה 3(ב) מדברת על מוצר שנעשה בו שימוש.
דפנה אברמוביץ: אבל, הסעיף מדבר על כריכה.
דפנה אברמוביץ: ברגע שאפשר לנתק או להפריד בין השירות לציוד, זה לא נכלל.
דפנה אברמוביץ: אז, אולי הסעיף לא מספיק ברור.
איתן כבל: אם את רוצה להוסיף עוד איזה שהוא משפט כדי שיהיה ברור שאנחנו מחזירים את זה, אז אפשר וזו בעיה ניסוחית.
איתן כבל: אבל, אנחנו מדברים פה על מהות, על העקרון - העקרון של להחזיר אותו שלם.
איתן כבל: אם אתה גם מחבר קו, אז מה קרה?
איתן כבל: האם מי שיקבל אותו אחר כך יקבל טלפון מגמגם?!
איתן כבל: אני לא מבין את העניין של כל הזמן לחפש את אותם אלמנטים שאין להם שום שחר.
אתי בנדלר: אולי כבסיס להערות שיושמעו מייד, אזכיר על מה מדובר כאן.
אתי בנדלר: מדובר על ביטול עסקה שלצורך ביצוע אותה עסקה גם הותקן או נתקן איזה שהוא מכשיר לצרכן.
אתי בנדלר: דוגמא: העסקה שכולם מכירים היא יצירת קשר עם מוקד רפואי, שלצורך העניין מתקינים לחצן מצוקה בבית הצרכן.
אתי בנדלר: אומרים: גם אם חיברתם במקרה את המכשיר הזה בבית הצרכן, אם הוא בפרק הזמן של ביטול אותה עסקה, לא יוכלו למנוע את ביטול העסקה בגלל ששמו לו כבר את המכשיר או יגידו לו "עכשיו, שלם על המכשיר" כשאין לו מה לעשות בו כמובן אם הוא מבטל את העסקה.
אתי בנדלר: כך יכולים להיות סוגי עסקאות שונים.
אתי בנדלר: אחת העסקאות היא גם עסקה עם מפעיל שירותי טלפון, שלצורך העסקה נתן לו את המכשיר.
אתי בנדלר: לכן, גם נאמר כאן, באותו סעיף קטן: "נדרש הצרכן לרכוש טובין לצורך קבלת שירות, זכאי הצרכן להחזירם לעסוק אף אם נעשה בהם שימוש והעוסק ישיב לצרכן את כספו", כי מה יקרה?
אתי בנדלר: ישאירו אותו עם מכשיר רט"ן שלא תמיד הוא יכול לנדוד עם זה לחברה אחרת, משום שכל חברה משתמשת במכשירים אחרים ולא תמיד אפשר לעשות שימוש במכשיר לצורך קבלת שירות בחברה אחרת שמספקת את שירותי הסלולר או שהיא לא תיתן לו עסקה מספיק אטרקטיבית אם הוא יבוא עם המכשיר שלו ולא ירכוש את המכשיר באותה הדרך.
אתי בנדלר: היו טענות אחרות, שנשמעו אתמול סביב השולחן, לגבי עוסקים שחוששים שיחזירו להם, במקרה כזה, ציוד או טובין שכבר נפגמו, ואולי את זה צריכים למנוע - בתנאי שהטובין לא נפגמו.
אתי בנדלר: אבל, על זה מדובר.
אתי בנדלר: מדובר על עסקה שכחלק מהעסקה גם ניתן ציוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גברתי היועצת המשפטית, אני לא מבינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראשית, יש ביטוח לטובין שהתקלקל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שנית, משרד התקשורת כאילו כל כך דואג פתאום לצרכן, ומשהו מוזר לי פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני רוצה אפילו בתוך העסקה באותה חברת סלולר להחליף את המכשיר ולעבור למכשיר אחר, מה קורה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פה את יוצאת מתוך נקודת הנחה שלקחתי את המכשיר ועברתי מחברה אחת לחברה אחרת.
אופיר אקוניס: כן, כך היא הסבירה את זה.
אופיר אקוניס: זה היה ההסבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ההסבר שלךְ לא ברור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי את הסיבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אם לא הלכתי ואני רוצה להיות ב"סלקום" ולקחת את אותו המכשיר, להחזירו ולהחליט שאני רוצה לקחת מכשיר אחר?
דפנה אברמוביץ: זה לא קשור לסעיף.
דפנה אברמוביץ: הסעיף מדבר על מצב בו שירות נרכש יחד עם מכשיר.
דפנה אברמוביץ: את רוצה לבטל את השירות - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן, ואני גם לא רוצה את המכשיר אלא מכשיר אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הסתדרתי עם המכשיר, ואני רוצה להישאר בשירות אבל המכשיר לא מוצא חן בעיניי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להחזיר אותו ולקחת מכשיר אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי למה אינני יכולה לעשות זאת.
דפנה אברמוביץ: זה לא קשור לסעיף הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה קשור לסעיף הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה שהם לא מבינים למה זה קשור לסעיף הזה זו בעיה.
אופיר אקוניס: תכף נכריע בסעיף.
אופיר אקוניס: חבר-הכנסת ישראל חסון, בבקשה.
ישראל חסון: חבר-הכנסת איתן כבל חסך לי את המלים.
ישראל חסון: אני מציע להיצמד לעקרון.
ישראל חסון: אימפרוביזציות או וריאציות פה הן אין-סופיות, וצריך להיצמד לעקרון.
ישראל חסון: אני מציע שמשרד התקשורת לא יציע לנו פתרון שמחזיר את האגורות ושומר את השקלים.
ישראל חסון: אז, רק תגידי מה הניסוח שאת צריכה כדי שיהיה ניסוח מספיק ברור.
אלכס מילר: היושב-ראש, ברשותך, אומר עוד מלה.
אופיר אקוניס: אני פשוט רוצה לשמוע הערות עד הסוף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו כל הבעיה בתחרות בסלולר - אין אפשרות לצאת ולעזוב את המכשיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בדיוק העוקץ של כל הרפורמה.
אופיר אקוניס: שמענו את הטענות של משרד התקשורת.
אופיר אקוניס: האם את יודעת מה ההבדל בינך לבין משרד התקשורת?
אופיר אקוניס: - את מצביעה פה והם לא מצביעים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טוב שהרגעת אותי.
אופיר אקוניס: תביעי את עמדתך בהצבעה.
אופיר אקוניס: כי אני כבר מעלה את זה.
אלכס מילר: הבעיות סביב הנושא הזה כרוכות בכך שאנחנו גם צריכים, מצד שני, לשמוע גם את החברות.
אלכס מילר: נניח שקורה מצב שאני רוכש חבילה של מסלול ועם זה אני מקבל מכשיר טלפון והחלטתי להזדכות על הקו, תוך שבוע-שבועיים או כמה שזה לוקח, ועובר לחברה אחרת ושם אומרים לי "טוב, קח קו.
אלכס מילר: זה המסלול".
אלכס מילר: אם אני מגיע לשם עם מכשיר שרכשתי בחברה אחרת, השאלה היא האם אותן חברות מתחייבות לתת שירות למכשיר הזה.
אלכס מילר: אם קורה מצב שאני צריך לתקן, לקבל הסבר על תפעול או לעשות תיאומים ודברים כאלה, אם בסופו של דבר הם לא נותנים זאת, אז כל הניידות הזאת של המכשירים לא שווה כלום כי אני נתקע עם מכשיר של חברה אחרת.
לאה ורון: חברות הסלולר הוזמנו לדיון.
אופיר אקוניס: יש פה שוק מאד פופולרי.
אופיר אקוניס: אני מבקש להעביר את מכשירי הטלפון הסלולרי לרטט, כי כל רגע מצלצל פה טלפון אחר.
ישראל חסון: מפנים פה את תשומת לבי, ואני רוצה להבין.
ישראל חסון: אתי בנדלר, אם רדיו-טלפון נפגם בצורה כלשהי, האם הסעיף הזה הוא גורף ומאפשרים את ההחזרה או שאם מוצר נפגם?
אתי בנדלר: לא. אני מוכרחה לומר שהסעיף המסמיך עצמו, סעיף 14ו, אומר: "שהטובין לא נפגעו, לא נפגמו...".
אתי בנדלר: דרך-אגב, במחשבה שנייה, אני לא יודעת אם הנוסח המוצע הוא לא אולטרה-וירס משום שיש תנאי לביטול עסקה לפי הסעיף המסמיך.
אתי בנדלר: אולי אקרא זאת.
אתי בנדלר: בסעיף 14ו, שכותרתו החזר כספי או זיכוי בשל החזרת טובין, בחוק נאמר: "(א)  בעסקה לרכישת טובין, סוגי טובין, שירותים או סוגי שירותים, שקבע השר, רשאי צרכן לבטל את הסכם הרכישה בתוך תקופה שקבע השר, ובלבד שאם העסקה היא לרכישת טובין והצרכן קיבל את הטובין שרכש - (1)  הוא יחזיר אותם לעוסק; (2)  הטובין לא נפגמו ולא נעשה בהם שימוש.
אתי בנדלר: ". יכול מאן דהוא לומר, שכאן זו לא עסקה לרכישת טובין אלא עסקה לקבלת שירות כשהטובין הם חלק ממנה, ואם זה כך אז התנאי שהטובין לא נפגמו לא חל לגבי העניין הזה ואז צריך להכניס את זה לתקנות.
אתי בנדלר: צריכים להחליט.
אתי בנדלר: אם הרעיון הוא שמדובר בעסקה לקבלת שירות ויש טובין כחלק ממנה, צריך לאפשר החזרת טובין גם אם נעשה בהם שימוש ובלבד שהם לא נפגמו.
אלכס מילר: כשאני מגיע לחברה ושמים לי sim, ברגע שהמוכר עצמו שם לי sim, זה אומר שכבר נעשה שימוש.
אתי בנדלר: לא. כאן אומרים: גם אם נעשה בהם שימוש, אתה תוכל להחזיר.