GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בן ציון אדורם: אי אפשר לדעת איפה אחסנו אותן.
דוד רותם: התנאי הוא שזה צריך להיות תקין.
דוד רותם: אם הוא התנפח - - -
בן ציון אדורם: לא, יש חימום שלא גורם להתנפחות, אבל גורם לקיצור חיי המזון או לקלקולו.
רינת בכר: אנחנו מבקשים מהקמעונאים להחזיק את זה בתנאים כאלה שלא - - -
בן ציון אדורם: אבל מה לגבי הלקוח?
בן ציון אדורם: מה לגבי הצרכן?
בן ציון אדורם: איפה הצרכן מחזיק את זה?
קריאה: אתה יכול לחייב את הלקוח?
אופיר אקוניס: מה אומר משרד הבריאות?
אופיר אקוניס: את מהישיבה הראשונה רוצה להעיר משהו.
רינת בכר: סוף סוף הגענו לזה.
רינת בכר: אני מייצגת את אגף הרוקחות במשרד הבריאות.
רינת בכר: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף הזה גם תמרוקים.
רינת בכר: אני יודעת שכל התקנות מדברות על מוצרים שלא נפתחו.
רינת בכר: מוצרי קוסמטיקה, בכל תהליך הפיתוח שלהם מכילים חומרים משמרים.
רינת בכר: הם עוברים סדרה של בדיקות כדי להאריך את זמן חיי המדף שלהם.
רינת בכר: החומרים המשמרים טובים בתנאים מסוימים שזה נשמר, זאת אומרת שאם אתה קונה היום בסופרפארם מוצר שהוא מוצר לתינוקות, קרם לתינוקות, קרם החתלה לתינוקות, מוצר הגנה משמש, שזה בפירוש נוגע לבריאות הציבור, או משחת שיניים, ואתה משאיר את זה בבגז' של המכונית, בתל אביב יש שבעים מעלות.
תמר פינקוס: זה לא חל על המוצרים האלה.
רינת בכר: זה כן חל.
תמר פינקוס: לא, הם לא מוצרים שארוזים בצלופן.
רינת בכר: אני לא הפרעתי לך לדבר.
רינת בכר: התווכחנו כבר בחוץ, תני לי לסיים.
תמר פינקוס: זה לא חל על זה.
רינת בכר: המוצרים האלה, גם כשהם סגורים, הם מתקלקלים ומתעפשים.
רינת בכר: החומרים המשמרים מתפרקים ונוצרים חומרים, שנקראים ניטרוזמינים, שהם חומרים מסרטנים.
רינת בכר: אף אחד לא יכול להיות ערב לאיכות ולבטיחות של המוצר הזה, שהשתמשו בו אחר כך, אחרי שזה היה בביתו של הלקוח.
אופיר אקוניס: אז מה היה הוויכוח בחוץ, הגברת פינקוס?
אופיר אקוניס: שתפי אותנו.
תמר פינקוס: ברור שאם השתמשו בזה - - -
קריאה: לא, אי אפשר לדעת אם השתמשו או לא השתמשו.
קריאה: אי אפשר לדעת, כל דבר הוא בחזקת שהשתמשו.
רינת בכר: לא השתמשו בזה - - -
תמר פינקוס: עד היום כשחשב משרד הבריאות, שאסור להחזיר משהו, בכל הפארמים, בכל בתי המרקחת, היה כתוב: אין להחזיר תרופות, בהוראת משרד הבריאות.
תמר פינקוס: עד היום מעולם לא חשב משרד הבריאות, וכך גם נוהג השוק בסופרפארם ובניו-פארם ובבתי המרקחת, כל קרם שארוז עם הצלופן ואדם קונה אותו, יכולים להחזירו.
אופיר אקוניס: נכון, טיפלנו בזה - - -
קריאה: באריזה המקורית.
תמר פינקוס: באריזה המקורית, כמובן כשהוא לא נפתח.
תמר פינקוס: עד לדיון כאן, לא חשב משרד הבריאות, שעל יד השילוט וההנחיה שם שאסור להחזיר תרופות, צריך גם להגיד: אוי ואבוי לכם, אם אתם תחזירו את הקרמים.
קריאה: אז עכשיו צריך להפקיר את בריאותו של הצרכן?
קריאה: בואו נמשיך להפקיר את בריאות הצרכן.
קריאה: אם עד היום לא חשבנו, בואו נמשיך כך.
תמר פינקוס: עד היום, אני לפחות כמי שהיתה ממונה על התביעה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מוכרחה להגיד שהרבה תלונות הגיעו לפתחי, ניהלתי הרבה מאוד משפטים, מעולם לא נתקלתי ולו בתלונה אחת לא מהרשתות ולא מהצרכנים, שהתלוננו על כך שנמכר להם מוצר שהיה פגום בחנות, שהיה סגור.
קריאה: אלינו פונים.
תמר פינקוס: בדרך כלל פונים אלינו.
קריאה: אנחנו נתנו חוות דעת מקצועית, אבל ההחלטה היא של הוועדה כמובן.
קריאה: איזה מוצרים לדוגמה?
תמר פינקוס: קרמים לפנים, כל מה שלא ארוז.
קריאה: למשל משחות שיניים.
אופיר אקוניס: אם זה ארוז?
בן ציון אדורם: אמנם בשעה הזאת יש קצת פחות אנשים, אבל אני רוצה להפנות אליכם את שאלת מבחן הלקמוס.
בן ציון אדורם: אני לצורך העניין אמרתי שאני מפורום רשתות, אני מייצג את ללין ואת בודי-שופ, שהיו כאן בדיון הראשון.
בן ציון אדורם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה, אני ללין, רשת של קוסמטיקה, החזירו לי קרם שאני לא יודע מה היה גורלו, פתחו או לא פתחו, היה בשמש או לא בשמש, אני שם אותו על המדף וכותב: נמכר בהנחה של 90% בגלל שהוחזר.
בן ציון אדורם: ירים את היד מישהו שהיה מוכן לקנות אותו ולהשתמש בו.
בן ציון אדורם: אם אף אחד לא מרים את היד, המוצרים האלה צריכים להיות מוחרגים.
אופיר אקוניס: אל תתעסק עם חבר הכנסת רותם אף פעם...
בן ציון אדורם: חבר הכנסת רותם, אני מהמר שאתה לא משתמש בקרמים ואשתך לא תסכים...
תמר פינקוס: התשובה היתה טמונה בשאלה.
תמר פינקוס: כשאומר האדון אני לא יודע אם פתחו את זה או לא פתחו את זה, ממילא לא חלות על זה התקנות.
רינת בכר: זה לא משנה.
תמר פינקוס: משום שהתקנות מדברות במפורש על מוצר, שהוא ארוז.
בן ציון אדורם: אבל תמר, הוא היה ארוז ושכב אצלי בבגז' שלושה ימים.
תמר פינקוס: גם אם שכב אצלך במחסן, זה לא טוב.
בן ציון אדורם: נכון, אבל את לא יכולה לדעת.
נורית פייביש-יוסף: זה בדיוק על אותו משקל, אולי הוא גם שכב במחסן בתנאים לא טובים.
נורית פייביש-יוסף: אני לא רוצה לקבל את אותו תמרוק, אני שילמתי עליו את מלוא כספי.
נורית פייביש-יוסף: שמי נורית פייביש-יוסף, הממונה גם על תעשיית הקוסמטיקה בהתאחדות התעשיינים.
נורית פייביש-יוסף: אני רוצה לציין מספר נקודות שחשוב להבהיר.
נורית פייביש-יוסף: משרד הבריאות דורש מייצרי הקוסמטיקה, מהיצרנים והיבואנים תנאי ייצור נאותים לקוסמטיקה.
נורית פייביש-יוסף: היצרן מקבל ועובר ביקורות אחת לחמש שנים רישיון.
נורית פייביש-יוסף: הרוקחים המחוזיים הם אלה שעושים את הביקורות התקופתיות.
נורית פייביש-יוסף: אם משרד הבריאות דורש מאתנו תנאי אחסון נאותים, לא יתכן שאנחנו יכולים להפקיר אחר כך את המוצר בידי הציבור ואיפה שהוא לייתר את התקנות של משרד הבריאות ולהגיד: יש כאן עכשיו תקנה חדשה, שאומרת שמותר להחזיר את מוצרי הקוסמטיקה.
נורית פייביש-יוסף: מוצר, שכמו שאמרנו, או שהיה במחסן, או שהיה אצלי בבית מתחת לחלון בתנאי אחסון שמפרקים את כל החומרים של המוצר, זה דבר אחד שקשור לתנאי אחסון נאותים.
נורית פייביש-יוסף: בנוסף, להבדיל ממזון וקוסמטיקה, אנחנו מדברים על PAO, שזה period after opening, טוב לאחר פתיחה.
נורית פייביש-יוסף: "טוב לאחר פתיחה" אומר שברגע שאני פתחתי את המוצר, מאותו יום על המוצר יהיה רשום אם זה טוב ל-12 חודשים עד ל-36 חודשים.
נורית פייביש-יוסף: אם אני עכשיו קניתי מוצר קוסמטי שהוא לא ארוז, קרם לדוגמה בשפורפרת, פתחתי אותו, הרחתי, נגעתי בו, סגרתי אותו - - -
תמר פינקוס: אבל לא היית, זה לא חל על זה.
נורית פייביש-יוסף: רק על מוצרים ארוזים?
נורית פייביש-יוסף: מוצר שהוא לא אטום לא ניתן - - -
אופיר אקוניס: היינו בהתחלה בעניין הזה.
אופיר אקוניס: בתחילת הדיונים כבר נסגר העניין הזה, ולכן אני חושב, שמכיוון שהדבר הזה טופל - - -
בן ציון אדורם: למה לא להוסיף את זה במפורש?
נורית פייביש-יוסף: אבל נושא האחסון לא טופל.
בן ציון אדורם: צריך להוסיף במפורש את הקוסמטיקה.
רינת בכר: אני חושבת שאין פה הרבה אנשים שיש להם הפריבילגיה, שהם יכולים להגיד שהם לא באים לא משיקולים מסחריים ולא משיקולים כלכליים ולא פוליטיים, הראייה שלנו היא רק שמירה על בריאות הציבור.
רינת בכר: אנחנו קובעים באופן חד-משמעי, שיש סכנה לבריאות הציבור גם כשהמוצר מאוחסן בתנאים לא נאותים, כשהוא סגור עם צלופן ועם עוד אריזה ועם עוד קופסה ועם 1,000 אריזות.
רינת בכר: זאת הקביעה שלנו.
רינת בכר: הוועדה יכולה להחליט מה שהיא רוצה, אבל זאת העמדה המקצועית שלנו.
דוד רותם: כשאת אומרת שזאת סכנה לבריאות הציבור, אני רוצה לקבל מכם בכתב חוות דעת מקצועית.
רינת בכר: העברנו למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רינת בכר: העברנו.
דוד רותם: אני רוצה לקבל חוות דעת.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת רותם הוא יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אופיר אקוניס: הוא לא עובד במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
דוד רותם: אני רוצה חוות דעת מקצועית של רופא.
נילי דיקמן: היא רוקחת.
דוד רותם: רוקח יכול להגיד מה יש בתרופה, זה בסדר גמור.
דוד רותם: סכנה לבריאות הציבור – אני מבקש על זה חוות דעת כתובה.
תמר פינקוס: כי אם אני מחזיקה את זה בבית, אני מסתכנת כשאני משתמשת בקרם ואני לא יודעת מה הוא מכיל ואני יכולה למות.
דוד רותם: אני מבקש חוות דעת של רופא.
נורית פייביש-יוסף: מי שממונה על התמרוקים במשרד זאת רינת בכר.
נורית פייביש-יוסף: יש לה ההכשרה המקצועית המתאימה, והיא הממונה על הבטיחות של כל תמרוק שמשווק בישראל.
נורית פייביש-יוסף: ואם אין דרישה לתנאי אחסון נאותים, אני גם יכולה לדרוש ממשרד הבריאות לבטל את כל הדרישה שלהם.
נורית פייביש-יוסף: כן?
נורית פייביש-יוסף: אז בואו לא נדאג יותר לתנאי אחסון נאותים בקוסמטיקה.
אתי בנדלר: בניגוד לכך שעשיתי בנושא הקודם של דמי ביטול ועמלת סליקה הבחנה בין סוגי ביטולים שונים לפי העילות, אני חושבת שלעניין בריאות הציבור, מה לי אם הביטול נעשה בשל כך שקניתי את זה במכר מרחוק או בעסקת רוכלות, או בעסקה רגילה שנכנסתי לחנות ורכשתי.
אתי בנדלר: עד היום ניתן לבטל עסקת מכר מרחוק גם של מוצרי קוסמטיקה וגם של תמרוקים ללא הגבלה כלשהי, ומשום מה לא שמענו את קולו של משרד הבריאות בעניין הזה.
אתי בנדלר: אינני חושבת, שלצורך העניין הזה יש מקום לעשות הבחנה בין עילת הביטול לגבי בריאות הציבור.
אתי בנדלר: יתרה מזו, אחת העסקאות הגבלת זכות הביטול חלה בהתאם לפסקה 3 לתקנה 6(א) על טובין, שעל פי דין אין להחזירם.
אתי בנדלר: ודאי הוא שלמשרד הבריאות יש סמכות לפעול בהתאם לפקודת בריאות הציבור ולאסוף החזרת תמרוקים או מוצרי קוסמטיקה, ולכן אם הם יגיעו למסקנה, שבאמת לא ראוי לאפשר החזרה של מוצרים כאלה, יעשו את זה שם.
דוד רותם: אדוני היושב ראש, אני הייתי מבקש בתקנה 6(א) להכניס את שירותי התיירות.
אופיר אקוניס: אתה רוצה אותם ב-6(א)?
דוד רותם: זכות הביטול לא תחול.
אופיר אקוניס: יש להם בקשה ספציפית.
דוד רותם: אני רוצה להגיד לכם דבר מאוד פשוט, אני מזמין קרוזים באיים הקריביים.
דוד רותם: הסוכן שדרכו אני מתקשר מתחייב כלפי החברה הזרה לשלם לה את עלות הטיול בניכוי העמלה שלו.
דוד רותם: שבוע לפני כן אני בא ומבטל.
דוד רותם: הוא חייב להחזיר לי, אבל הוא לא מקבל את זה מהם, כי אתה לא מחיל את התקנות האלה גם עליהם.
אופיר אקוניס: אני הצעתי בישיבה הקודמת לעשות הפרדה בין שירותי תיירות פנים, שזה הרבה יותר קל והרבה יותר פשוט, לבין מצב - - -
דוד רותם: אני לא מדבר על שירותי תיירות.
אתי בנדלר: אז המשרד כבר הציע תיקון בעניין הזה.
אופיר אקוניס: הוא יודע.
יוסי פלד: אבל זה לא כולל את הטיסות.
דוד רותם: משרד התיירות הציע הצעה, שעם כל הכבוד – רבותי, מה קורה כשאני מזמין טיסה מתל-אביב והלאה, ואז אומרים: מכיוון שלא כל השירות הוא מחוץ לישראל, על הטיסה אתה לא תקבל את ההחזרה, אתה חייב להחזיר, אבל זו עסקה משולבת.
דוד רותם: זו עסקת חבילה.
דוד רותם: איך אני מקבל החזר?
דוד רותם: זה לא יכול להיות, זאת צריכה להיות עסקת תיירות, גם אם הטיסה יוצאת מישראל.
אופיר אקוניס: שר התיירות הניח מכתב על שולחנה של הוועדה הבוקר בעניין הזה.
אופיר אקוניס: אתה רוצה לתת לנו תקציר שלו?
חנה טירי: אנחנו לא קיבלנו מכתב.
אופיר אקוניס: אתם לא קיבלתם מכתב משר התיירות?
חנה טירי: קיבלנו מכתב שמאשר קיום חובת היוועצות, בלי שום הערה.
אליהו ישי: המכתב יצא הבוקר, אולי לא הגיע.
אופיר אקוניס: המכתב מופנה אלי וגם למר בן-אליעזר, לגברת נוקד.
אופיר אקוניס: יצחק קמחי – זה היה אמור להיות לגברת פינקוס, לא עודכנו במשרד התיירות על החילופים.
לאה ורון: הגברת נוקד קיבלה.
אתי בנדלר: אני אקרא את הפסקה האחרונה של המכתב: אבקש לפיכך להחיל את התקנות בשלב זה רק על עסקאות שבתוך ישראל - -
אופיר אקוניס: זה מה שהצעתי.
אתי בנדלר: - - ולמצוא מסגרת מתאימה לעסקאות אחרות הקשורות לתיירות במסגרת חוק שירותי תיירות - - -
אופיר אקוניס: בעקבות דבריו של מר פתאל, אני הצעתי את זה בישיבה הקודמת.
זאב פרידמן: זה כולל את הטיסות שיוצאות מהארץ.
זאב פרידמן: אדוני הציע בדיון הקודם, שזה יחול על שירותים שניתנים כולם בחוץ לארץ.
זאב פרידמן: על שירות שניתן כולו בחוץ לארץ, כאשר מזמינים שירות של בית מלון בחוץ לארץ, אין אפשרות להיפרע, אין אפשרות ליגלית לטפל בזה, ולזה צריכים באמת למצוא הסדרה.
אופיר אקוניס: נכון, נכון מאוד.
זאב פרידמן: אבל אותם שירותים, אותם אנשים שפועלים מהארץ ואליה, יש אמצעים רגולטוריים שמתאימים לטיפול בעניין הזה, ולכן אין שום סיבה להחריג אותם.
זאב פרידמן: זאת אומרת, כל דבר שנעשה בארץ, או חלקו בארץ וחלקו בחוץ, כן צריכות לחול עליו התקנות.
אתי בנדלר: אבל מה אם יש חבילה שלמה?
דוד רותם: לא צריכות לחול התקנות מסיבה נורא פשוטה.
אופיר אקוניס: מקובל עליך הרעיון של הפסקה האחרונה?
אופיר אקוניס: עוד לא ראית את המכתב, אבל אני מבין שמקובל עליך.
דוד רותם: לא ראיתי את המכתב, מקובל עליי, אבל כאשר טיסות יוצאות מישראל או חוזרות לישראל, אי אפשר להחיל עליהן את ההוראה הזאת, ואני אתן לך דוגמה.
דוד רותם: אדם רוצה לטוס מלונדון לתל-אביב, מתל-אביב ללונדון.
דוד רותם: הסוכן הישראלי שלו מזמין את הטיסה בחברת בריטיש איירוויס.
דוד רותם: הוא בא לבטל.
דוד רותם: הוא משלם לחברה באנגליה, למרות שחלק מהשירות ניתן בישראל, והוא לא מקבל את זה חזרה.
דוד רותם: הסוכן לא מקבל את זה חזרה, כי החברה אומרת לו: אדוני, אני לא מכירה אותן.
כרמל שאמה-הכהן: גם לגופים האלה יש מדיניות ביטול, לבתי מלון בחוץ לארץ.
אופיר אקוניס: הם לא כפופים לחוק הישראלי.
זאב פרידמן: אלה שיוצאים מהארץ, אלה שממריאים מכאן, כן חלים עליהם ההוראות.
דוד רותם: השאלה איפה קניתי.
דוד רותם: כאשר החברה היא לא חברה ישראלית, ההוראות האלה לא חלות עליה ואין לי ביטחון שהסוכן מקבל חזרה את הכסף, כי אילו היו קובעים פה, שאם אדם הזמין טיסה בחברת בריטיש איירוויס, כשהוא יבטל אותה בבריטיש איירוויס, הם יחזירו לו את הכסף, אין לי בעיה, אבל אל תבואו לסוכן.
דוד רותם: אל תבואו אל הסוכן.
דוד רותם: בבקשה, סע לבריטיש איירוויס, תבע מהם את הכסף, לפי התקנות האלה, לפי תקנות אחרות, לא מעניין אותי איפה, רק לך אליהם, אל תבוא אלי.
דוד רותם: כל זמן שאתה בא אליי, ואין לך פיקוח ישיר, שאני אקבל את זה חזרה, אל תבוא אליי.
אורי מקלב: למה זה אנגליה-תל-אביב, ולא תל-אביב-אנגליה?
דוד רותם: אם אתה מזמין לונדון-תל-אביב, הם יגידו לך - - -
אופיר אקוניס: תודה, חבר הכנסת רותם.
אופיר אקוניס: נציג משרד התיירות, בבקשה אדוני.
אופיר אקוניס: בוא נשמע את משרד התיירות.
אופיר אקוניס: הבאנו את מסקנת השר, אבל יש למשרד נציג פה.
אליהו ישי: אני לא מדבר על הדברים שיש לגביהם הסכמה, והם עסקאות שנעשות בישראל.
אליהו ישי: אני מדבר לגבי עסקאות מעורבות או עסקאות שיוצאות מישראל, שלגביהם יכולה להיות גם בעיה של תחרות אולי.
אליהו ישי: אני מבקש זמן לבדוק גם את זה, ויכול להיות שכן נוכל להחיל את התקנות במידות כאלה או אחרות, אבל לא בצורה שמציעים כאן במסגרת התקנות.
אליהו ישי: בכל מקרה, לפי המצב הנוכחי, אנחנו מבקשים שהתקנות יחולו רק במסגרת עסקאות שנעשות בישראל, בתוך ישראל וביעד לתוך ישראל ולא בעסקאות אחרות.
יוסי פלד: רק צריך להבהיר שבכל מקרה, כל חברות התעופה הזרות מפעילות את כל מדיניות המחירים שלהן גם באינטרנט מחוץ לארץ ולא בישראל, גם אם יש להן נציגויות פה.
יוסי פלד: גם היום בעסקאות מכר מרחוק, ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה תמיד חוזר על זה, כולם עבריינים ופשוט לא יודעים לתבוע באנגלית, אז תובעים רק את החברות הישראליות, אבל יש תחקירים עיתונאיים שהיו בעיתון ב-double spread, שמוכיחים שלקוח מתקשר לאיזיג'ט, ועשו את זה גם עם אייר ברלין, ומוכיח שמדיניות דמי הביטול היא לא על פי החוק, מתקשרים לחברה בחוץ לארץ – פחות או יותר אמרו לו: השתגעתם, מכיוון שמדיניות תעריפים של טיסות היא גלובלית.
יוסי פלד: 60% מהתנועה לישראל וממנה היא בכלל לא ישראלית.
יוסי פלד: כל החוק הזה הולך לפגוע רק ב-40% הישראלים.
יוסי פלד: אני גם הסברתי את זה במכתב ליושב ראש הוועדה וגם לחברי הכנסת שהיו בדיון הקודם.
יוסי פלד: רובם המוחלט של כרטיסי הטיסה ניתנים לביטול, אתם מכירים את זה בגלל ה-overbooking.
יוסי פלד: בגלל שלציבור יש חופש כמעט מוחלט לבטל כרטיסי טיסה, קיימת תופעת overbooking, שהיא ייחודית רק לענף שלנו.
יוסי פלד: רוב כרטיסי הטיסה במטוסים, עוד לפני החוק וגם אחריו, ניתנים לביטול, אבל חלק ממדיניות התעריפים הגלובלית המקובלת בתעשיית התיירות העולמית היא שיש כ-20% מהכסאות במטוסים שאומרים לקהל: נמכור לכם את זה במחירים מצחיקים הרבה זמן מראש.
יוסי פלד: במקרים האלה אנחנו אומרים ומבקשים מהמחוקק הישראלי, שלא יתערב מכיוון שהוא הופך את ישראל כמעט למצורעת מבחינת התעריפים הבין-לאומיים.
יוסי פלד: אלה לא דברים שנקבעים בישראל, או שלמחוקק יש בכלל אפשרות לשלוט בהם.
יוסי פלד: בנושא של מכר מרחוק, כרגע יש נזקים אדירים, ולא תובעים את הזרות.
יוסי פלד: כל הזרות עברייניות.
יוסי פלד: את כתובעת ראשית, כשאת אומרת שהיית לא מזמן - - -
תמר פינקוס: אני כבר לא.
אופיר אקוניס: רק רגע הגברת פינקוס, הפסקה האחרונה של שר התיירות מאוד מחודדת, ואני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לנסות להכניס את הסעיף הזה פחות או יותר ברוח הדברים של שר התיירות.
אופיר אקוניס: הוא מבקש להחיל את התקנות בשלב זה רק על עסקאות שבתוך ישראל, זה מקובל עליך, ולמצוא מסגרת מתאימה לעסקאות אחרות, הקשורות לתיירות במסגרת חוק שירותי תיירות.
אופיר אקוניס: בהתאם להערכת הגורמים המקצועיים במשרד ייערכו שישה חודשים להבאת תיקון מתאים לחוק  שירותי תיירות בנושא זה, ואני מציע לקבל את הצעתו של שר התיירות בנושא הזה.
אופיר אקוניס: אני מבין את המורכבות.
אופיר אקוניס: אתה העלית את זה בישיבה הראשונה, ואני מבין, וכולנו הבנו פה את המורכבות.
אופיר אקוניס: לגבי שירותי פנים, אין ויכוח, את זה אני אומר למועצה לצרכנות.
אופיר אקוניס: הנושא הוא מחוץ לוויכוח, וזה יתקיים, כפי שיתחילו התקנות – אני מקווה שאת הסעיף הבא נאשר, בתוך שלושה חודשים.
אופיר אקוניס: לגבי הבעייתיות המורכבת של העסקאות הבין-לאומיות, משרד התיירות והגורמים המקצועיים, יחד עם הגברת פינקוס והגברת טירי, שכבר בוודאי אולי תחזור מחופשת הלידה שלה - - -
קריאה: אנחנו מאחלים לה בשעה טובה, אבל אני מקווה שזה עוד יהיה לפני - - -
אתי בנדלר: אם כך, מדובר על שירותי הארחה, נסיעה, חופש ובילוי, ובלבד שהשירות מיועד להתבצע כולו מחוץ לישראל, או שהוא שירות של חבילת תיירות ונופש, היוצאת מישראל ומתבצעת מחוץ לישראל.
קריאה: יש גם נסיעות.
אתי בנדלר: אם הבנתי נכון את חבר הכנסת רותם, אתה רוצה לסייג גם חבילת תיירות ונופש שיוצאת מישראל, אבל מתבצעת מחוץ לישראל.
דוד רותם: לא שיוצאת מישראל.
דוד רותם: יכול להיות שאני קניתי חבילת נופש באיים הקריביים, קרוז באיים הקריביים - - -
תמר פינקוס: אבל זה מלכתחילה לא חל, כי זה חוק טריטוריאלי, ולא אקסטריטוריאלי.
אופיר אקוניס: בדיוק, לא אצלנו.
יוסי פלד: עד הישיבה הקודמת זה היה כלול.
דוד רותם: אתם מוכנים רגע להקשיב?
דוד רותם: אני קונה גם טיסה עד לשם.
דוד רותם: אני רוצה שגם הטיסה לא תהיה כלולה.
קריאה: מאיזו סיבה?
דוד רותם: אני אגיד לך מה הסיבה, משום שאני צריך להגן על הצרכן – זה נורא חשוב – אבל אני צריך גם להגן על הסוכן, הוא גם צריך להתפרנס, ואם הוא לא מקבל את הכסף חזרה, הצרכן שביטל את העסקה יאכל אותה.
זאב פרידמן: אז בוא נעשה את העסקה עד תומה, שקודם כל יסכימו שכל העסקאות יבוטלו ככל שהן ניתנות לביטול, ככל שיש מדיניות ביטול בחוץ לארץ.
דוד רותם: אני לא עושה עסקאות עם אף אחד.
דוד רותם: אני לא עושה עסקאות, אני רק לא אתן לו להיפגע, זה הכל.
זאב פרידמן: אז אני אומר שכדי שהוא לא ייפגע, בוא נדאג לכך שלא הצרכן ייפגע ולא בית העסק ייפגע.
דוד רותם: כשאני רוצה אחר כך טיסה, אני לא משיג מקום, כי הצרכן שיכול לבטל הזמין בכל חברות התעופה.
לאה ורון: עורך דין פרידמן, הוועדה החליטה להיענות לבקשתו של שר התיירות.
אופיר אקוניס: היא עוד לא הצביעה.
קריאה: אבל אני בהחלט מציע לבחון במסגרת החצי שנה את ההצעה שלו.
לאה ורון: בדיוק, זאת הבקשה של שר התיירות.
אופיר אקוניס: זאב, הלכנו איתם גם בחוק שאני כבר לא זוכר איזה מספר זה היה - - -
יוסי פלד: - - -
אופיר אקוניס: אגב, קיבלנו אישור מיושב ראש הכנסת להאריך את הישיבה.
אופיר אקוניס: אני מתכוון לסיים את התקנות.
אתי בנדלר: אם כך, הסייג הוא או שהשירות מיועד להתבצע כולו מחוץ לישראל או שהוא שירות של חבילת תיירות ונופש מחוץ לישראל, שהיציאה אליה היא מישראל.
אתי בנדלר: הסייג הזה פה יפקע בתום שישה חודשים.
אופיר אקוניס: כן, אבל עד אז הם צריכים להביא תקנות.
אתי בנדלר: זאת אומרת שהסייג הזה פה יהיה רק למשך שישה חודשים.
אופיר אקוניס: מאה אחוז, כך גם ביקש השר.
יוסי פלד: אבל את קבעת חבילה.
יוסי פלד: הניסוח - - -
אופיר אקוניס: מר פתאל, אני לא חושב שאתה יכול לבוא בטענה.
יוסי פלד: לא, אני מודה מראש.
אופיר אקוניס: בבקשה, מר שלו.
עומר שלו: ציינתם את המונח "חבילת תיור".
עומר שלו: יש לו הגדרה בחוק שירותי תיירות.
עומר שלו: מכיוון שפה דובר על ההבחנה בין בישראל לישראל, הבקשה שלנו שלא יצוין השם "חבילת תיור", אלא שיהיו טיסות ו/או חבילת תיור.
עומר שלו: המשמעות של חבילת תיור בחוק שירותי תיירות מורכבת ממספר גורמים ביחד, את זה אנחנו נבחן במסגרת ששת החודשים.
אתי בנדלר: אתה מוכן לקרוא לנו את ההגדרה בחוק שירותי תיירות?
יוסי פלד: זה בתקנות שירותי תיירות.
אתי בנדלר: אני ביקשתי להוציא לנו את חוק שירותי תיירות, אבל לא מצאנו את זה.
אתי בנדלר: אני מאוד חוששת, על סמך אמירה כללית, לאשר נוסח שאני לא יודעת מה כתוב בו.
יוסי פלד: זה נמצא בגילוי נאות בשיווק חבילות תיור, לא בחוק.
עומר שלו: תקנות שירותי תיירות (גילוי נאות).
דוד רותם: טיסות וחבילות שיוצאות מישראל.
דוד רותם: זה לא משנה הרבה, כי לא אכפת לי מה ההגדרה של שירותי תיירות.
אתי בנדלר: לא, אבל על ידי כך כל טיסה שיוצאת מישראל כבר אתה מחריג את זה, לא על זה מדובר, אלא רק אם זה חלק מחבילת נופש.
אתי בנדלר: אם אני רוכשת טיסה בחברת אל-על למקום כלשהו, לא תהיה לי זכות ביטול על זה?
דוד רותם: לא, אני אגיד לך למה - כי מה שקורה זה שאין מקומות לאנשים.
קריאה: לא, זה מה שהם רוצים.
אתי בנדלר: זה יותר מרחיק לכת ממה ששר התיירות העלה על דעתו.
אתי בנדלר: תאמין לי, על זה לא דובר בשום שלב.
קריאה: אין שום היגיון בהחרגת הטיסה שיוצאת מישראל על ידי חברות, שכל הרגולציה הישראלית חלה לגביהן ממילא, ושבדיון הקודם הם עוד הצהירו שאין להן שום בעיה שיגלגלו את האחריות עליהן.
קריאה: אדוני היושב ראש, אין הגיון להחריג את אותן חברות.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת רותם, אנחנו מודיעים לך שאנחנו מחריגים את זה לחצי שנה.
אופיר אקוניס: כדי להסדיר את ההידברות בזמן הזה, זה הכל.
אתי בנדלר: אז חבילת הנופש בחוץ לארץ לא מעניינת אותי, אתה מדבר על כל טיסה שיוצאת מהארץ.
אופיר אקוניס: אם הזמנת רק קרוז בקריביים, אתה צריך להגיע לשם.
אתי בנדלר: זה שירות שמיועד כולו להתבצע מחוץ לישראל.
דוד רותם: אז הזמנתי טיסה ובית מלון.
אתי בנדלר: אם אתה מדבר על כל טיסה שיוצאת מהארץ, זה כבר לא מעניין אותי מה אני עושה אחר כך בחוץ לארץ, אם זה חלק מחבילה או לא חלק.
אתי בנדלר: לכן אני אומרת שאתה הרחבת את זה הרבה מעבר למה שהם הציעו.
קריאה: לא, לא נכון.
קריאה: לא, זה מה שביקשנו.
אתי בנדלר: אני לא מדברת על סוכני הנסיעות.
אתי בנדלר: חברות הנסיעות רוצות להחריג את כל שירותי התיירות מכל סוג ומין שהוא, אני לא מדברת על זה.
אתי בנדלר: אני מדברת על מה שהוצג על ידי שר התיירות במכתבו.
אתי בנדלר: אני מדברת על העמדות שנשמעו עד כה.
אתי בנדלר: כאן אני פעם ראשונה שומעת שרוצים להחריג לגמרי כל טיסה לחוץ לארץ.
אתי בנדלר: זה לראשונה עלה.
אליהו ישי: רק עסקאות שבתוך ישראל.
דוד רותם: תקבעי שהתקנות יחולו על עסקאות שכולן מיועדות - - -
אתי בנדלר: אבל אז לא תהיה משמעות לסייג של מחצית השנה.
קריאה: חצי שנה להסדיר את זה?
קריאה: מה קרה?
אתי בנדלר: אני חייבת.
אתי בנדלר: אם אני אומרת שזה חל על טיסות - - -
דוד רותם: הבנתי, תכתבי כל מה שאת רוצה, תכתבי בששת החודשים הראשונים יחולו רק על עסקאות הנעשות - - -
אופיר אקוניס: מאה אחוז, עד להתקנה הסופית של התקנות.
קריאה: לא הבנתי, אפשר לקבל הבהרה?
זאב פרידמן: כמו שאמרה היועצת המשפטית, הפתרון יהיה לבצע את העסקאות בעסקאות מכר מרחוק, כדי שהסוכנים יתחילו להרגיש בדרך הקשה - - -
חנה טירי: הכוונה זה גם בעסקאות מכר מרחוק בתחום הזה להסדיר במסגרת חוק שירותי תיירות, כי היום יש איתן בעיות - - -
אתי בנדלר: לכשיוסדר, יוסדר.
אתי בנדלר: התוצאה כרגע תהיה שברור שמי שילך לבצע עסקה אצל סוכן, פשוט יהיה הפרייר המצוי.
חנה טירי: הצרכן לא יעשה היום עסקאות פרונטליות.
חנה טירי: הוא יתקשר לסוכן שלו בטלפון לבצע עסקת מכר מרחוק.
זאב פרידמן: זה גובל באבסורד, שהנציגים של אל-על אומרים: אנחנו מוכנים להיכנס לשרשרת הביטול.
קריאה: ובמכר מרחוק - - -
תמר פינקוס: אנחנו נצא בקריאה לצרכנים, לא לבצע קניות של טיסות ושירותי תיירות בקנייה פרונטלית - - -
אופיר אקוניס: שמעת, מר שלו?
עומר שלו: שמעתי.
עומר שלו: אם אפשר לחדד שהקריאה שלה גם להעדיף את התעשייה הישראלית.
יוסי פלד: זאת הוכחה ניצחת שבדיוק אפשר להשתמש בחוק כדי לנגח.
אופיר אקוניס: היא לא מנגחת, היא אומרת.
יוסי פלד: לא, היא אומרת: אנחנו נצא בקמפיין.
אופיר אקוניס: היא לא אמרה קמפיין, היא אמרה קריאה.
יוסי פלד: זה מראה שאתם מחוקקים את זה מהמקום הלא נכון.
אופיר אקוניס: מר פתאל, אתה אחד האחרונים שצריכים להתלונן.
אופיר אקוניס: בחדר הזה אתה קיבלת יחס לא רע.
אופיר אקוניס: מר שלו, בבקשה, אתה אחרון הדוברים, ואז אתי תקרא את הסעיף ונצביע עליו.
עומר שלו: רק לסיים את דבריי, הדבר הזה יאפשר את משך הזמן הזה שנקבע כדי להסדיר את זה בצורה מסודרת בתעשיית התיירות, הבקשה שלנו כחברת תעופה ישראלית, שלא יפלו לרעה את התעשייה הישראלית לעומת חברות התעופה הזרות, שנמצאות פה בהמוניהן, ואנחנו יודעים ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שיש קושי, משפטי או אחר, באכיפה של חוקי הגנת הצרכן כנגד חברות תעופה זרות וכנגד גופי תיירות ותעופה זרים.
עומר שלו: ולכן מן הראוי לבחון את הנושא הזה גם בשאלת האפליה בין חברות ישראליות עליהן חל החוק הזה לבין חברות זרות.
עומר שלו: אני  מזכיר שמדובר בשוק גלובלי.
עומר שלו: אנחנו בתהליך של חתימת הסכם שמים פתוחים בין ישראל לבין האיחוד האירופי.
עומר שלו: תצטרך להיות הרמוניזציה חקיקתית, זה לא עולה בקנה אחד עם החקיקה הישראלית.
אופיר אקוניס: אתה יודע כמה שנים מדברים על השמים הפתוחים האלה?
אופיר אקוניס: דרך אגב, אני שמח לשמוע שאתם על סף החתימה, השאלה מתי היא תתקיים.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת רותם מהמר על מחר, אני לא.
סוזנה רבינוביץ: בקשר למבצעים, בנוסח הראשון הקודם של התקנות נכלל גם בחריגות שזה לא יחול על מבצעים.
אתי בנדלר: רגע, תני לנו לגמור את הנושא של הנופש והתיירות.
אתי בנדלר: אתה לא רוצה קודם שאני אקרא את הנוסח הזה, ואחר כך שיעירו הערות לסעיפים אחרים?
סוזנה רבינוביץ: אבל זה סעיף 6(א).
נורית פייביש-יוסף: זה יוסדר במסגרת 6 או 8.
אתי בנדלר: לא, זה לא יהיה במסגרת 6, זה יהיה במסגרת התוספת (תקנה 2), אולי לא – בפרט (8) של (תקנה 2).
אתי בנדלר: אני לא יודעת איפה זה יוחרג, אבל זה יוחרג.
אתי בנדלר: על כל פנים, אני מציעה לעשות הבחנה ולחלק את זה לשתי פסקאות.
אתי בנדלר: פסקה אחת תהיה שירותי הארחה, נסיעה, חופש ובילוי בארץ.
אתי בנדלר: זה חל עליהם.
אופיר אקוניס: לא - - -
אתי בנדלר: לא יחול על - לא יודעת איפה זה ייכנס – שירותי הארחה, נופש ותיירות, המיועדים להתבצע מחוץ לישראל או טיסות היוצאות מישראל או מחוץ לישראל לארץ, ותוקפה של הפסקה הזאת שלושה חודשים מיום התחילה.
אופיר אקוניס: אוקיי, זה שלושה פלוס שלושה.
נורית פייביש-יוסף: אני רוצה לדבר לגבי סעיף 6(2).
נורית פייביש-יוסף: סעיף 6(2) אומר: "טובין שיוצרו במיוחד עבור הצרכן על פי מידות או דרישות מיוחדות".
נורית פייביש-יוסף: אני מבקשת להשמיט את המילים "על פי מידות או דרישות מיוחדות", ואני אסביר למה.
נורית פייביש-יוסף: אני מדברת על רהיטים במדינת ישראל.
נורית פייביש-יוסף: כשאני צרכן הנמצא בחנות ועושה הזמנה, רק לאחר שאני חותמת על ההזמנה ומשלמת, עוברת הוראה למפעל לביצוע לייצור.
נורית פייביש-יוסף: המפעלים אצלנו לא מחזיקים במחסנים לוגיסטיים.
נורית פייביש-יוסף: אין מדפים, אין מלאים, זה לא מוצר מדף, אלה מוצרים שמיוצרים תמיד במיוחד עבור הלקוח, ולכן כשאנחנו רושמים מידות או דרישות מיוחדות, זה מייתר מספר מוצרים, לדוגמה: מזרן שהוא במידות 1.40 מטר על 1.90 מטר, הוא מוצר שהוא לא במידות מיוחדות, אלא מידות סטנדרטיות, מידות עולמיות, אבל אין יצרן במדינת ישראל שמייצר מזרן ומניח אותו במלאים.
נורית פייביש-יוסף: במידה ואני מבטלת את ההזמנה, אין לי מה לעשות עם המזרן, המזרן הזה עובר לאולם תצוגה ונמכר במשהו כמו 50%, וצריכים להבין את זה.
נורית פייביש-יוסף: אין כאן מלאים, וזה לא מוצר מדף.
בן ציון אדורם: אני רוצה להוסיף ולחזק את הדברים שאמרה הגברת פייביש.