GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (36) אושרה.
יצחק וקנין: אנחנו ממשיכים ל-(36א).
רננה שחר: "בעל רישיון להפעלת כלי רחיפה למטרות מסחריות שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות סעיף 80ב(ב), או הפר חובה, תנאי או הגבלה החלים עליו לפי סעיף 80ב(ג);"
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (36א) אושרה.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים ל-(36ב).
רננה שחר: "מי שהפעיל כלי רחיפה מסוג שהפעלתו טעונה רישיון לפי סעיף 180ב1, בניגוד לתנאי הרישיון;"
איתי עצמון: אני רציתי להעיר לעניין הפסקה הזאת.
איתי עצמון: לגבי שאר הגורמים שיש לגביהם חובת רישיון כתבתם שהפר תנאי מתנאי רישיונו, וכאן זה בעצם רק הפעלה בניגוד לרישיון.
איתי עצמון: האם יש סיבה להבדל?
איתי עצמון: ואם הוא לא הפעיל, אלא פשוט הפר תנאי מתנאי רישיונו?
רננה שחר: לא, אני לא רואה סיבה.
רננה שחר: אפשר לתקן.
איתי עצמון: כלומר, לא יהיה: "מי שהפעיל", אלא מי שהפר תנאי מתנאי רישיונו?
איתי עצמון: מהו הנוסח שאתם רוצים?
איתי עצמון: האם אתם רוצים להשאיר את המילים "מי שהפעיל", ולהוסיף: וגם הפר תנאי מתנאי רישיונו, או שפשוט מי ש- - -
רננה שחר: בניגוד לתנאי הרישיון זה לא הפר תנאי מתנאי רישיונו?
איתי עצמון: כתוב: "מי שהפעיל".
איתי עצמון: אבל, יכול להיות שהוא לא הפעיל את כלי הרחיפה, אלא הוא פשוט הפר איזשהו תנאי ללא הפעלה של כלי הרחיפה.
רננה שחר: התנאים ברישיון הם תנאים להפעלת הכלי.
רננה שחר: זאת אומרת, אני לא רואה מצב של הפרת תנאי כשהוא - - -
איתי עצמון: לא, אבל נניח שהוא חייב באיזושהי חובה אחרת שהיא לא קשורה להפעלה?
איתי עצמון: האם יש חובה כזאת?
רננה שחר: כל עוד הוא לא הפעיל, אז הוא לא מפר.
איתי עצמון: אם כך, אולי כן אפשר להשאיר את זה.
יצחק וקנין: האם יש הערות נוספות ל-(36ב)?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (36ב) אושרה.
רננה שחר: יתר הפסקאות הן פסקאות שעוד לא דנו בסעיפים המהותיים שלהן, והיועץ המשפטי של הוועדה ביקש שנדלג עליהן.
איתי עצמון: החל מפסקה (38) אלו סעיפים שאנחנו טרם דנו בהם, ולא אישרנו את ההסדרים המהותיים - כל היתרה של סעיף קטן (ב).
איתי עצמון: אנחנו עוברים לסעיף קטן (ג).
יצחק וקנין: אנחנו בדינים.
רננה שחר: "(ג) אלה דינם, מאסר שלוש שנים: (1) מי שעשה פעולה הטעונה רישוי לפי סעיפים 2, 12, 16, 21, 26, 30, 33, 48, 80ב או 80ב1, בלא רישיון בתוקף, בניגוד להוראות הסעיפים האמורים;"
לאה ורון: תסבירי בבקשה מה אומרת הפסקה.
רננה שחר: באופן כללי, חשבנו יחד עם משרד המשפטים שבניגוד להפרות של גורמים שהם מרושיינים, ובאופן כללי פועלים במסגרת רישיון, אבל חרגו מתנאי רישיונם בפעולה שטעונה רישוי – החוק מסדיר הרבה מאוד חובות רישוי.
רננה שחר: חובות הרישוי באות לקדם את הבטיחות, ולהבטיח את בטיחות הטיסה.
רננה שחר: חשבנו שמי שפועל בכלל בלא רישיון - זאת אומרת, עושה פעולה הטעונה רישוי בחוק ללא רישיון בתוקף - זה כבר מסדר גודל אחר.
רננה שחר: אתם גם תראו שאין על זה עיצום כספי.
רננה שחר: זו עבירה שהיא רק פלילית.
לאה ורון: האם בכלל ללא רישיון, או בכלל ללא רישיון בתוקף?
רננה שחר: בכלל - ללא רישיון, וללא רישיון בתוקף, היינו, אך הם.
לאה ורון: לא, זה לא בדיוק.
לאה ורון: גם פקודת התעבורה עושה אבחנות בין מי שלא חידש את רישיונו לבין מי שמעולם לא היה לו רישיון.
רביד דקל: יש מקומות בחקיקה שיש בהם אבחנה בין ללא רישיון כלל, ובניגוד לתנאים שלו.
רביד דקל: ככל שפעולת הרישוי היא פעולה שמיועדת להגן על החיים, וכרוכה בסכנה לחיים אם עושים אותה ללא רישוי, – ואין ספק שפה אנחנו מדברים במצב כזה, זו לא איזושהי פעולה איזטורית – מישהו שהוא יודע שהוא עושה את הפעולה הזאת, והוא חייב ברישוי, והוא בכלל לא ניגש לשערי הרגולאטור כדי לקבל את הרישיון הזה, אז זה צפצוף ארוך מאוד על כל ההסדרה החוקית, ויש מקום להתייחס אליה יותר בחומרה לעומת מישהו שמפר איזשהו תנאי שהוא חלק מסל של תנאים ברישיון, בעיקר מישהו שמפר תנאים ברישיון.
רביד דקל: כי זה באמת משהו שאפריורי בכלל לא ניגש ולא ביקש רישיון, ועושה את הפעולה הזאת.
רביד דקל: לכן, הסכנה שגלומה בזה היא הרבה יותר חמורה.
רינה פאר: הסעיף מדבר על החידוש.
רננה שחר: אז השאלה האם לקבוע את המילה "בתוקף" או לא?
רננה שחר: קודם כל, יש מצבים של התליית רישיונות, ביטול רישיונות, וכו'.
רביד דקל: אני לא בטוחה שיש מקום להבחין.
רביד דקל: במה כרוך חידוש הרישיון?
רביד דקל: הוא בטח כרוך בבדיקה רפואית ובדברים כאלה.
רננה שחר: בדברים שמיועדים לשמור על הכשירות המתמדת של האדם.
רננה שחר: זה ברישיונות האישיים.
יצחק וקנין: נניח שאין לו רישיון בתוקף, או שלא חידשו לו את הרישיון בגלל שיש לו בעיה רפואית, או כל בעיה אחרת, או שהיתלו לו גם את הרישיון.
רננה שחר: או שביטלו.
יצחק וקנין: גם בנושא הזה דיברנו בפעם הקודמת.
רננה שחר: אני רוצה להגיד משהו בנושא הזה.
רננה שחר: יש לנו הרבה מאוד סוגי רישיונות בחוק.
רננה שחר: יש רישיונות עובדי טיס שרובם רישיונות שהם לנצח.
רננה שחר: אלא אם כן תהיה פעולה אקטיבית של התלייה או ביטול, הם עומדים, למעט רישיון מדריך טיסה ורישיון "טכבכט" שהם רישיונות עם תוקף של שנתיים.
רננה שחר: כל שאר הרישיונות הם רישיונות שעומדים.
רננה שחר: אבל, עובדי הטיס נדרשים לשמור על ההגדרים שלהם במובן הזה גם מבחינת בדיקות רפואיות, וגם מבחינת הניסיון והרמה - שמירה על זכויות.
רננה שחר: זאת אומרת, הרישיון הוא בתוקף.
רננה שחר: אבל, לא ניתן לעשות בו שימוש.
רננה שחר: זה סוג אחד.
רננה שחר: לגבי הרישיונות של הגופים, לפי דעתי, הרישיונות כיום - אולי למעט רישיון הפעלה מבצעי, וחברת אל-על יכולים לדעת, שהוא רישיון לשנה – שאר הרישיונות הם רישיונות for ever.
רננה שחר: הם לא מותנים בזמן.
רננה שחר: אנחנו לא מדברים פה על תעודות, אנחנו מדברים על רישיונות, ולכן לא אתייחס כרגע לתעודות.
רננה שחר: אני חושבת שמי שהיתלו לו את הרישיון או ביטלו לו את הרישיון שזה אומר שכרגע הוא לא כשיר, זה דבר שהוא שונה.
יצחק וקנין: הסעיף ברור.
בנימין קלנר: מתחילת הדיון הזה בסעיף העונשין, אני לא יודע איפה בדיוק להכניס את ההערה שאני הולך להעיר.
בנימין קלנר: אני אעשה זאת עכשיו.
בנימין קלנר: אם זה לא המקום, תגיד לי לעשות את זה במקום אחר.
בנימין קלנר: הבעיה שלי היא שאין מענישין, אלא מזהירין.
בנימין קלנר: יש כל מיני רישיונות שפג תוקף לחצי שנה ולשנה, וחידוש רישיון, ומבחן רמה.
בנימין קלנר: בתעבורה הכללית שולחים לך הודעה שאתה צריך לחדש את הרישיון, גם לרכב, וגם לנהיגה, וגם לבדיקת ראייה.
בנימין קלנר: בתעופה לא עושים את זה.
בנימין קלנר: אני חושב שבחוק צריך להופיע - אני לא יודע בדיוק באיזה מקום – סעיף האומר: חובה על רשות התעופה האזרחית להודיע שהרישיון עומד לפוג, תחדש אותו.
רננה שחר: זו הערה שהועלתה כמובן כבר בדיונים המוקדמים, והשבנו לה.
רננה שחר: קודם כל, האחריות האישית של האדם – במקרה הזה ד"ר קלנר מתייחס לעובד הטיס – היא אחריות לעצמו, ולרישיון שלו שהוא יהיה בתוקף עם כל ההמראות וכל הנחיתות, והתעודה הרפואית, והשעות שהוא צריך לעשות, והגישות בלילה, והגישות ביום, וכל מה שהוא צריך לעשות כדי לשמור על זכויותיו.
רננה שחר: לא ניתן, בוודאי לא ניתן לנהל עבור עובד הטיס את הבוכהלטריה שלו, והוא זה שצריך.
רננה שחר: זו אחריותו האישית.
רננה שחר: לגבי השאלה האם רת"א בעתיד בזמן מסוים כלשהו כן תתקדם לאיפה שנמצא היום משרד התחבורה, ופה ניתנה הדוגמה של רישיונות הנהיגה – הגם שרישיונות הנהיגה הם כל חמש שנים, ורישיונות עובדי הטיס אינם פגי תוקף, כפי שאמרתי – האם בעתיד ישלחו הודעה מראש כדי להקל על האזרח?
רננה שחר: זה כדי להקל על האזרח.
רננה שחר: זה לא מוריד את האחריות האישית שלו, לא מוריד את האחריות האישית של אף אחד מאיתנו אם היתה תקלה במחשבים של משרד התחבורה, ובמקרה לא הגיע אליי חידוש הרישיון.
יצחק וקנין: כל כמה זמן מתחדש הרישיון של טייס היום, או שהוא לא מתחדש בכלל?
רננה שחר: הרישיון של טייס לא מתחדש, רק אם שוללים.
יצחק וקנין: כל כמה זמן הוא עובר בדיקות?
רננה שחר: כל שנה, וכל שנתיים, וכל חצי שנה – תלוי בכל סוג הרישיון.
רננה שחר: אלו הבדיקות הרפואיות וגם הוא - - -
לאה ורון: אולי תאמרו לוועדה מה הם אותם רישיונות שנדרשים לחדש אותם מעת לעת.
רננה שחר: מדריך טיסה, וטכנאי בדק לכלי טיס.
לאה ורון: האם הם היחידים שהרישיון שלהם מוגבל לתקופה של זמן?
רננה שחר: כן, ויש גם שני הגדרים בטיס: טייס ניסוי, וטייס חקלאי שאלו הגדרים מוגבלים בזמן.
יובל לוטן: באופן מעשי, יש הגדרים – לפחות לגבי טייס תובלה בנתיבי אוויר – בלעדיהם אי אפשר להמשיך לפעול, ואלה מתחדשים פעמיים בשנה.
רננה שחר: הם לא מתחדשים, הם עושים מבחני רמה.
רננה שחר: מבחני רמה – זה אומר, שימוש בזכויות.
רננה שחר: זה לא שההגדר עצמו צריך.
יצחק וקנין: זה הליך סטנדרטי שפועל, ואין לו שום קשר לרישיון כרגע.
יצחק וקנין: הרישיון הוא בתוקף.
יצחק וקנין: רק אם הוא נמצא לא כשיר, אז שוללים ממנו.
רננה שחר: לא, הרישיון בתוקף.
רננה שחר: פשוט אסור לו להשתמש בו - מה שנקרא שמירת זכויות.
רננה שחר: בכל מקרה, לא ניתן, אדוני, לשלוח את הכול.
רננה שחר: אני מקווה שבעתיד ישלחו לפחות חלק מהתזכורות לגבי תעודת כושר טיסה, ותעודה רפואית.
רננה שחר: עובדים על זה.
רננה שחר: אבל, זה בוודאי לא תנאי לעבירה הפלילית.
בנימין קלנר: אני מוכרח להגיד שאני מתפלא.
בנימין קלנר: כל חברה רצינית, חברת ביטוח, משרד התחבורה, שולחים לך את התזכורות האלה, רק רת"א לא.
בנימין קלנר: יש הרבה דברים שאתה צריך לחדש.
בנימין קלנר: כאן אתה צריך לחדש, ושם אתה צריך לחדש.
בנימין קלנר: וכאן פג תוקף, ושם פג תוקף, וכל מיני דברים כאלה.
בנימין קלנר: לא יקרה כלום אם החוק יחייב את רת"א לשלוח הודעה מראש על פי ההלכה שאין מענישין אלא אם מזהירין.
בנימין קלנר: מודיעים לך: אתה חייב לחדש.
בנימין קלנר: לא יקרה כלום.
בנימין קלנר: אתה הרשות המחוקקת, אתה מייצג אותי.
בנימין קלנר: הם הרשות המבצעת, הם עובדים אצלך.
בנימין קלנר: אני מבקש שתגן עליי.
יצחק וקנין: הם לא עובדים אצלי, ואני לא עובד אצלם.
בנימין קלנר: כי לפעמים קורה שנשמט.
בנימין קלנר: שוללים לך את הרישיונות, ותעשה עוד 22 בחינות.
בנימין קלנר: צריך להזהיר, ולחייב בחוק.
מייק אברהמי: כל טייס חייב לבצע שלוש המראות, ושלוש נחיתות בשלושה חודשים על מנת שהוא יוכל להשתמש בזכויות רישיונו.
מייק אברהמי: האם יעלה על הדעת שמישהו ינסה לעקוב אחרי המראות ונחיתות של טייס כלשהו?
מייק אברהמי: לפיכך, הרישיון הוא תקף, הרישיון הוא בר קיימא.
מייק אברהמי: לא נוגעים ברישיון.
מייק אברהמי: הטייס, עובד הטייס - למעט כפי שציינה רננה, טכנאי בדק כלי טיס, מדריך ועוד שני סוגי טייסים: חקלאי וניסוי - הרישיון נשאר, ולא נפגע.
מייק אברהמי: השימוש בזכויות הרישיון – הווה אומר, המראות ונחיתות – דורשות בדיקות רפואיות לפי רמת הרישיון.
מייק אברהמי: אין ספק שאנחנו נרצה להגיע לכך.
מייק אברהמי: האחריות היא עליו.
יצחק וקנין: עדיין למה אני מתלבט פה?
יצחק וקנין: יש פה בכל זאת סנקציה מאוד קשה.
יצחק וקנין: זה שלוש שנים.
איתי עצמון: זה מקסימום.
רביד דקל: צריך לזכור שכאשר מדובר בעבירה פלילית יש הרבה מחסומים שצריך לעבור.
רביד דקל: קודם כל, צריך להחליט שמגישים כתב אישום.
רביד דקל: יש מצבים שהם מצבים מינורים שבהם יחליטו שבאמת שזה שהרישיון שלו לא חודש הוא פונקציה של איזה משהו שהוא לא היה יכול לשלוט עליו, ודברים מהסוג הזה, וסביר להניח שלא יגישו כתב אישום.
רביד דקל: אחרי שמגישים כתב אישום צריך לעבור את המשוכה שבית המשפט בכלל מחליט להרשיע.
רביד דקל: אם אנחנו עוברים את המשוכה הזאת ובית משפט מרשיע, לבית המשפט יש טווח של ענישה שהוא פחות או יותר מאפס.
רביד דקל: הוא יכול להטיל על האדם הזה שירות לתועלת הציבור ללא הרשעה, והוא יכול להרשיע אותו באמת בעונש המקסימום.
רביד דקל: זאת אומרת, יש פה שיקול דעת מאוד מאוד רחב, בניגוד לעיצומים הכספיים ששם אין שיקול דעת כל כך רחב.
רביד דקל: יש הרבה "באפרים" בדרך שאני מניחה שהם מסננים את המקרים שלא ראוי להעמיד לדין, ושלא ראוי להטיל עונש מאסר, ושלא ראוי אולי להטיל עונש בכלל עליהם.
רביד דקל: כשאנחנו מסתכלים על עבירה פלילית, העונש הקבוע לצידה מסמל את המקרה הכי חמור שבו מבוצעת העבירה.
יצחק וקנין: ברור, אנחנו מדברים על המקסימום של שלוש שנים.
יצחק וקנין: אבל, עדיין.
רביד דקל: לכן, שלוש שנות מאסר למישהו שמבצע פעולה בלי רישיון זה עונש סטנדרטי.
רביד דקל: בדרך כלל, הענישה נעה בין שנה לשלוש.
רביד דקל: רופא שפועל ללא רישיון זה חמש שנות מאסר, למשל.
רביד דקל: ככל שזה יותר נוגע לסכנה לחיים, לבריאות, והסכנה שגלומה בפעולה ללא רישיון היא יותר גדולה אז באמת העונש הוא יותר חמור.
רביד דקל: אני חושבת שהעונש פה הוא עונש סביר.
רביד דקל: זאת אומרת, מסתכלים רוחבית על כל החוקים שיש בהם רגולאציה ויש בהם רישוי.
יצחק וקנין: לא דיברתי על חומרת העונש.
יצחק וקנין: דיברתי על מקרה ומישהו בטעות לא חידש.
יצחק וקנין: החומרה של העונש היא גדולה מאוד.
יצחק וקנין: אני הולך לדבריו של ד"ר קלנר.
יצחק וקנין: הוא בעצם מביא לפה בעיה שיכול להיות שהיא לא תשנה הרבה גם אם נודיע לאותו אחד, וגם אם הוא יקבל הודעה חודשיים לפני כן.
יצחק וקנין: לא בטוח שזה מה שימנע.
בנימין קלנר: אני המום ממה שהוא אמר כאן לגבי שלוש הנחיתות.
בנימין קלנר: מי בודק את זה?
בנימין קלנר: אף אחד לא בודק את זה.
בנימין קלנר: הוא מצהיר על זה לבד.
רננה שחר: זה ברשום ביומן הטיסה.
בנימין קלנר: מקסימום אם זו איזושהי חברה מסחרית ששם הוא שוכר את המטוס, אז הם אולי שמים לב לשלוש נחיתות האלה.
בנימין קלנר: כאן זה לפני עיוור תשים מכשול, ולא צריך לעשות את זה.
בנימין קלנר: רת"א היא שירות גם לי כאזרח, לא רק כטייס.
בנימין קלנר: הוא צריך לתת לי את השירות הזה.
בנימין קלנר: חברת ביטוח עושה את זה, משרד התחבורה עושה את זה.
בנימין קלנר: כל גוף שיש לו מחשב עושה היום את זה ככה.
בנימין קלנר: רק כאן עשו מזה סיפור פתאום.
אבישי פדהצור: אני חייב להתייחס לנקודה הזאת משני היבטים.
אבישי פדהצור: קודם כל, מההיבט העיוני הנורמטיבי, ובהמשך מההיבט המעשי.
אבישי פדהצור: מההיבט העיוני – אני מודה שקשה לי תפיסתית שאדם, איש מקצוע, שמסוגל או אמור לפי הטפסים המקצועיים הפרטניים שמנחים אותו לעשות פעולות מאוד מאוד מורכבות, איננו מסוגל לעקוב אחרי דברים מאוד מאוד פשוטים כמו העובדה האם הרישיון שלו הוא בתוקף או לא, האם יש לו בדיקה רפואית תקפה ביד או לא.
אבישי פדהצור: זה ברמה עיונית.
אבישי פדהצור: כי ברגע שאתה מטיל על המדינה את החובה להמציא, ואתה אומר שאין הפרה אלמלא המדינה המציאה, אתה מסיר מהאדם את האחריות.
אבישי פדהצור: זה מקצוע שעיקר עיקריו, או עיקר מעיקריו זו האחריות.
אבישי פדהצור: שנית, יש רשויות לא מעטות שכעניין של שירות לציבור ממציאות את זה.
אבישי פדהצור: למשל, לפי חוק רישוי כלי ירייה, משרד הפנים מודיע לי.
אבישי פדהצור: אבל, פקיעת הרישיון שלי של כלי הירייה, לצורך העניין, לא מותנית בשאלה האם נמסרה לי הודעה או לא.
אבישי פדהצור: כי אז לאיזה מצב נגיע?
אבישי פדהצור: וזה ברמה המעשית.
אבישי פדהצור: אני אתחיל לנהל דיונים עם הרשות לא על השאלה האם הרישיון שלי בתוקף או לא, האם הפרתי את דיני הטיס לצורך העניין, אלא האם קיבלתי או לא קיבלתי, עברתי דירה כן או לא, הכתובת במשרד הפנים תוקנה כן או לא.
אבישי פדהצור: יש משמעות לקביעה שזה בחוק, כי ברגע שזה נקבע בחוק זה אומר שתנאי שלי להפעיל את סמכות האכיפה שלי שהעיקר שלה זה בטיחות הטיסה, נתלה בשאלה האם נשלח או לא נשלח לכתובת, ומתי נשלח – כן או לא.
אבישי פדהצור: אדם אחראי למעשיו, אנחנו לא קטינים, אנחנו לא פסולי דין.
אבישי פדהצור: הפעולה פה היא באמת לא בשמיים.
אבישי פדהצור: הדרישה שכל האחריות תוטל על הרשות לעניין זה כחובה שבדין, ולא כשירות לציבור, היא קשה בעיניי כאשר היא באה מבגירים אחראיים.
אבישי פדהצור: תודה, אדוני.
גדי רגב: מעבר להיבט הקונספטואלי העקרוני שהוצג פה – ברמה הטכנית, אגף מערכות מידע של משרד התחבורה עובד על הפרינציפ כזה כרגע, או על העיקרון.
גדי רגב: אם הכול ילך בסדר, מאוקטובר אפשר יהיה לשלם אגרות דרך האינטרנט, ומייד אחרי זה עובדים כבר על השלב השני שזה באמת הוצאת ההתראות או האגרות.
לאה ורון: זאת אומרת, במצב היום כשאדם רוצה לשלם אגרה עבור חידוש רישיונו, הוא צריך להגיע לרת"א?
גדי רגב: התהליך טיפה יותר מסובך אפילו.
גדי רגב: הוא צריך לבקש את האגרה.
גדי רגב: הוא מקבל את האגרה אליו הביתה.
גדי רגב: הוא הולך לשלם באיזושהי מקום, והוא צריך להציג אותה.
גדי רגב: התהליך הוא רע, אנחנו כרגע בעיצומה של עבודה של אגף מערכות מידע של משרד התחבורה.
גדי רגב: אני מקווה שבאוקטובר אפשר יהיה לשלם הכול דרך האינטרנט.
גדי רגב: עובדים כרגע כבר על השלב השני שגם הפקת האגרה תוכל להיעשות דרך האינטרנט.
גדי רגב: אחרי זה יבוא הצד השלישי והוא אפילו לשלוח.
גדי רגב: אם כן, שלושה שלבים.
גדי רגב: שלב ראשון – מאוקטובר אפשר יהיה לשם אגרה דרך האינטרנט.
גדי רגב: גם זה אי אפשר היום.
גדי רגב: שלב שני – אפשר יהיה להפיק את האגרה מהאינטרנט.
גדי רגב: בשלב השלישי יהיה משלוח יזום כמו שד"ר קלנר כרגע מבקש את השירות הזה.
גדי רגב: אנחנו בדרך לזה, זה הולך לאט באגף מערכות מידע במשרד התחבורה.
גדי רגב: אבל, אני מדגיש שוב, זה מעבר לקונספט.
גדי רגב: זה על הצד הטכני שאנחנו כרגע מנסים להשלים את ההליך מזה כמה חודשים.
דוד גורודצקי: האם במצב שאין אפשרות לחדש את הרישיון עקב שביתה ברת"א או משהו דומה, הרישיון תקף?
רננה שחר: אני לא מכירה כזה מצב.
רננה שחר: אבל, כפי שנאמר - - -
יצחק וקנין: רבותי, הניחו את דעתי פה בתשובות.
יצחק וקנין: אני מבין שרת"א הולכת לאיזשהו כיוון.
יצחק וקנין: גם אמרתי במאמר מוסגר שאנחנו בכל זאת צריכים להבין שרת"א היתה באיזשהו מקום, לצערנו.
יצחק וקנין: הרבה גופים במדינת ישראל התקדמו כבר, ועברו את זה.
יצחק וקנין: רת"א היתה באיזשהו מקום, ולא פלא שאנחנו יושבים כאן סביב השולחן הזה ומנסים להסדיר את הדברים.
יצחק וקנין: כולנו יודעים מה היה.
יצחק וקנין: כולי תקווה שהדבר הזה הולך לכיוון הנכון, ושהדברים האלה יסודרו בשנה הקרובה בעזרת השם.
אילון טל: בהנחה יסודית שרת"א עומדת פה על עיקרון מאוד חשוב שבמקצועות האלה אנשים יעבדו עם כשירויות בתוקף, לפחות לגבי החברות הגדולות אני חושב שאולי כדאי לשקול, או אולי רת"א חושבת על זה - וניקח חברת תעופה מסחרית כלשהי או רשות שדות תעופה – שלארגון עצמו תהיה איזה אחריות לוודא שהמפעילים שלו, הטייסים שלו, פקחי הטיסה שלו, הם עובדים עם כשירות בתוקף באמצעות מנגנון פיקוח, עד שיהיה אולי מנגנון אחר.
רננה שחר: זה קיים גם בסעיף 10 להצעת החוק, וגם בסעיף 125(ב) שעוד לא הגענו אליו.
בנימין קלנר: אומרים כאן בקלילות שזה לא בעיה ושצריך לבדוק את הרישיון.
בנימין קלנר: לי יש כמה מקצועות.
בנימין קלנר: אבל, יש לי רישיונות בכל מיני דברים.
בנימין קלנר: האם אני כל פעם צריך לבדוק האם זה, האם זה?
בנימין קלנר: האם עברתי כאן, והאם עשיתי את זה?
בנימין קלנר: לא.
בנימין קלנר: קריאות כן.
בנימין קלנר: אם חברת ביטוח יודעת לעשות את זה, אם משרד התחבורה יודע לעשות את זה, אם כולם יודעים לעשות את זה, אין שום סיבה שרת"א לא תעשה את זה.
בנימין קלנר: תודיעו לי: כאן אתה הולך לעבור עבירה, אל תעבור אותה.
בנימין קלנר: אין מענישין אלא אם מזהירין.
רביד דקל: זה לא קשור לאין מענישין אלא אם מזהירין.
יצחק וקנין: משרד הפנים הלך קדימה.
יצחק וקנין: פעם היינו הולכים לשלם את הרישיון במשרד התחבורה, ברשות הדואר.
יצחק וקנין: היום אפשר לעשות את כל הדברים האלה, או את הביטוח, דרך רשות הדואר או דרך האינטרנט.
יצחק וקנין: לא סתם אמרתי שרת"א היתה באיזשהו מקום.
יצחק וקנין: רת"א עושה שדרוג גבוה מאוד.
יצחק וקנין: חלק גדול מהחקיקה הזאת הוא בגלל המצב.
לאה ורון: אני חושבת שצריך לדרוש מרת"א איזושהי התחייבות לגבי אוקטובר.
לאה ורון: אני רוצה להציע לך שרת"א תתחייב בפני הוועדה להמציא בפניה באוקטובר או בנובמבר מסמך שמדווח לגבי תהליכי חידוש הרישיונות, ובכלל זה משלוח הודעות שכרוכות בתשלום אגרה לבתי בעלי המקצועות השונים.
גדי רגב: האם אנחנו מדברים על מסמך עדכון, על סטאטוס?
לאה ורון: כן, כן.
גדי רגב: אין לנו שום בעיה עם זה.
רננה שחר: אנחנו נשמח לעשות את זה.
רביד דקל: אדוני, אני רואה שעניין החובה להזהיר לפני שמענישין חוזר.
רביד דקל: החובה להזהיר לפני שמענישין מצויה פה.
רביד דקל: החוק קובע שאתה צריך רישיון לפעילות – זאת חובת האזהרה.
רביד דקל: זה לא אומר שכל פעם אם הרישיון שלך מתחדש, אז כל פעם המחוקק או הרשות המבצעת צריכה לבוא ולהגיד: סליחה, האם אתה זוכר שיש לך בחוק הזה את החובה הזאת?
רביד דקל: היא הולכת להתחדש, ולכן אתה צריך לשלם את הרישיון – לא.
רביד דקל: החובה קבועה בחוק.
רביד דקל: זו הסיבה שחוק רגולאטורי בנוי כך.
רביד דקל: קודם כל, הוא קובע את כל החובות.
רביד דקל: אחר כך , בחלק העונשין ובחלק הסנקציות הוא אומר על מה הוא מעניש.
רביד דקל: זאת החובה של האזהרה.
רביד דקל: הענישה היא קורלטיבית לחובות שקבועות בחוק.
רביד דקל: בזה בא לידי ביטוי העיקרון החוקי.
בנימין קלנר: כמה רישיונות יש לך שאת צריכה לחדש?
רביד דקל: אני עורכת דין, - - -
יצחק וקנין: ד"ר קלנר, זה לא טיפול נקודתי.
יובל לוטן: אני בכל זאת מבקש להחזיר את הדיון לשאלה המהותית יותר לנושא המילה "בתוקף" שהוספה פה.
יובל לוטן: סעיף 2 הוא אחד מהסעיפים שעליו מוטלת הסנקציה.
יובל לוטן: בפירוש כתוב פה גם העניין של הגדר ברישיון, ותנאי הרישיון וכן הלאה.
יובל לוטן: כלומר, זה לא כפי שתואר פה אם עבודתי - - -
יצחק וקנין: רננה, האם אפשר למחוק את המילה "בתוקף"?
רננה שחר: אפשר, בסדר.
יצחק וקנין: קיבלנו את ההערה.
יצחק וקנין: רבותי, האם יש עוד הערות לסעיף (ג)(1)?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (1) אושרה.
יצחק וקנין: עובד טיס.
רננה שחר: "(2) עובד טיס שרישיונו הותלה או בוטל שעשה שימוש ברישיון מאותו סוג שניתן לו בידי רשות המוסמכת לכך במדינה חברה, בניגוד להוראות סעיף 39;"
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (2)?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (2) אושרה.
רננה שחר: "(3) מי שמסר חומר מסוכן להובלה בכלי טיס, קיבל חומר מסוכן להובלה כאמור או הוביל אותו, בניגוד להוראות סעיף 71(א) ו-(ב), או הוביל חומר מסוכן בכלי טיס שהובלתו נאסרה לפי סעיף 71(ג)(4);"
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי הפסקה הזאת.
איתי עצמון: בסעיף 71(ג) יש גם חובות שיחולו על המוסר חומר מסוכן להובלה בכלי טיס.
איתי עצמון: מה תהיה הסנקציה על הפרת אותן חובות?
רננה שחר: זה בניגוד ל-71(א) או (ב).
רננה שחר: זה כלול.
רננה שחר: אנחנו הלכנו פה על הכול כלול.
רננה שחר: ב-(ב) כתוב: "לא ימסור אדם חומר מסוכן להובלה, לא יקבל אדם...".
רננה שחר: זה בניגוד ל-71(ב), כי ב-71(ב)(1) כתוב: "לא ימסור אדם חומר מסוכן להובלה בכלי טיס, אלא לאחר שסיווג, ארז, סימן ותייג את החומר המסוכן, ומסר מידע לגביו לבעל הרישיון, כאמור בסעיף קטן (א)(1), הכול כפי שקבע השר".
רננה שחר: ואז סעיף קטן (ג) מפרט את אותן קביעות לגבי מה עושים, מה ככה, מה ככה.
איתי עצמון: אני לא כל כך מבין.
איתי עצמון: אין כל כך לינקג' בין הפסקאות.
איתי עצמון: אני מבין שהכול כפי שקבע השר זה דבר אחד, ודבר שני זה לפי (ג)(2), החובות שיחולו על המוסר חומר מסוכן בהובלה.
רננה שחר: אוקיי, אז אפשר להוסיף את 71(ג).
איתי עצמון: מה הן אותן חובות שאמורות להיקבע לפי (ג)(2)?
רננה שחר: החובות קבועות היום בתקנות הטיס הובלת חומרים מסוכנים.
רננה שחר: באופן כללי, למי שמכין חומר מסוכן להובלה אווירית יש חובה קודם כל לסווג את החומר, להגיד באיזה קלאס הוא לפי ההוראות הטכניות, לארוז אותו, לסמן אותו, לתייג אותו, ולמסור מידע למפעיל האווירי.
רננה שחר: הוא גם ממלא טפסים, טופס שולח, הצהרות לגבי מה יש בתוך החומר וכו'.
רננה שחר: הכול מוסדר, הכול לפי האמנה וההוראות הטכניות.
רננה שחר: אלה החובות שמדובר בהן.
איתי עצמון: אז מה התשובה שלכם למה ששאלתי?
איתי עצמון: האם צריך?
רננה שחר: אפשר, אני לא מתנגדת להוסיף.
איתי עצמון: מהותית, האם התכוונתם שזה כן ייכלל כאן?
איתי עצמון: אז אנחנו נוסיף גם לגבי חובות שיחולו על המוסר חומר מסוכן לפי סעיף 71(ג)(2)?
רננה שחר: אפשר בניגוד להוראות סעיף 71(א), (ב), ו-(ג).
איתי עצמון: אז יש כאן בעצם הוראות נוספות.
איתי עצמון: ב-(ג) יש הסמכה רחבה לקבוע הוראות בנוגע לאחסונם, שינועם, טעינתם או פריקתם.
רננה שחר: אבל, פה זה רק מי שמסר חומר מסוכן.
איתי עצמון: מי שמסר, מי שקיבל, מי שהוביל.
רננה שחר: כן, מסר וקיבל.
איתי עצמון: כל התהליך בעצם.
רננה שחר: אני אומר כך, הסעיף הזה הוא סעיף של שלוש שנות מאסר, כי השוונו את הענישה לזאת שבחוק החומרים המסוכנים.
רננה שחר: ולכן, באופן כללי, הפרות הנוגעות לחומרים מסוכנים הן הפרות שחומרתן גבוהה יותר.
רננה שחר: (ג)(2) מפנה ל-(א)(1).
איתי עצמון: לא, זה חובות שיחולו על בעל רישיון כאמור כאמור בסעיף (א)(1).
איתי עצמון: אני לא בטוח שההפניה היא - - -
רננה שחר: אוקיי, נכון.
רננה שחר: אז אני מסכימה.
רננה שחר: האם אתה רוצה שיהיה כתוב (ג)(2)?
איתי עצמון: 71(ג)(2).
יצחק וקנין: רבותי, האם יש עוד הערות לסעיף (3)?
בועז חטיבה: סליחה, אני רק מבקש לשאול שאלה על מנת לראות האם אנחנו מבינים נכון.
בועז חטיבה: איך מתמודד הסעיף הזה עם סיטואציה שבה עובד טיס קיבל את הדוקומנטים שמעידים על זה שהחומר שהוא עומד להטיס הוא מותר בהטסה, ומתברר בדיעבד שהדוקומנטים היו מטעים.
בועז חטיבה: זאת אומרת, מישהו שם בתוך תא המטען משהו שהוא אסור, למרות שאני קיבלתי את המסמכים המעידים על זה שהכול היה בסדר.
בועז חטיבה: כלומר, אני בדקתי את המסמכים, והכול היה תקין.
בועז חטיבה: איך ההתייחסות פה של הצעת החוק לסוגיה הזאת?
רננה שחר: החוק כולו הוא חוק של עבירות מודעות.
רננה שחר: זאת אומרת, שלא היה את רכיב המודעות, לא התקיים רכיב המודעות לעבירה.
רננה שחר: ולכן, לא תהיה עבירה.
רננה שחר: רביד טובה ממני בהסברים.
רביד דקל: אין עבירה פלילית של הטייס.
בועז חטיבה: אוקיי, תודה.
יצחק וקנין: אם כן, אנחנו נצביע עליו, כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (3) כולל התיקונים?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין פסקה (3), כולל התיקונים, אושרה.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים ל-(4).
איתי עצמון: אני מציע שנדלג על פסקה (4) מכיוון שסעיף 117 טרם נדון.
יצחק וקנין: (5).
רננה שחר: "(5) מי ששידר ממתקן עזר לטיסה, מכלי טיס, משדה תעופה או ממנחת שלא לצורך שלשמו מיועד שידור כאמור לפי חוק זה, באופן העלול לסכן את בטיחות הטיסה.
איתי עצמון: העיקרון שעליו דיברנו כשהתחלנו לדון בפרק העונשין הוא שאנחנו תמיד נפנה לסעיף המהותי שבו נקבע האיסור.
איתי עצמון: השאלה היא, לאיזה סעיף צריך להפנות כאן?
איתי עצמון: הבנתי שאולי ב-69 נקבעה החובה?
איתי עצמון: האם לפי 69?
רננה שחר: לפי 69 – בוודאי לכלי הטיס, ויכול להיות שגם לנוהלי התעבורה.
איתי עצמון: איפה בסעיף 69 בהקשר הזה?
רננה שחר: 69(ג)(1) הוראות לעניין הפעלת כלי טיס בטיסה וניהול תעבורה אווירית – יש לך שם אותות וסימנים, יש לך דיווחים שטייס יקבל וימסור, נוהלי דיבור וקשר.
רננה שחר: יש לך שם שלל הוראות מסמיכות לעניין התקשורת.
רננה שחר: בזה יש את סעיף 33 שמדבר על אישור הפעלת מתקן עזר לטיסה ותנאים להפעלתו – זה סעיף 33.
רננה שחר: לגבי שדה תעופה ומנחת יש תקנות לפי סעיף 32.
לאה ורון: האם יש משהו בסעיף הזה משום מלחמה בשידורים הפיראטיים?
רננה שחר: באופן כללי, לא.
רננה שחר: סעיף 7(א) לפקודת הטלגרף האלחוטי מסדיר בצורה משביעה רצון, לפי דעתנו, את נושא השידורים הפיראטיים, שימוש בתדרים שהוקצו לתעופה, או חריגה לתדרים שהוקצו לתעופה, עם חמש שנות מאסר, ושלוש שנות מאסר – ענישה קצת יותר מחמירה.
יצחק וקנין: האם יש עדיין הפרעה כמו בתקופות הקודמות?
בועז חטיבה: לא, ממש לא.
איתי עצמון: בהקשר להערה שהערתי קודם, אני מציע שנמפה אולי את הסעיפים.
איתי עצמון: האם מדובר ב- 69 ו-33?
רננה שחר: ו-32, בניגוד להוראות לפי סעיף 32, 33 ו-69.
עמרי טלמון: אם אני מבין טוב, העונשין חלים אם היתה הפעלה באופן העלול לסכן את בטיחות הטיסה.
עמרי טלמון: אם אני אומר שלום לרננה בקשר, אז זה בסדר אם זה לא סיכן את בטיחות הטיסה.
עמרי טלמון: מי יקבע אם זה סיכן או לא סיכן את בטיחות הטיסה?
רביד דקל: מי שחוקר את העבירה הזאת.
רננה שחר: זה חלק מיסודות העבירה.
רננה שחר: צריך יהיה להוכיח אותן בבית משפט בסופו של דבר בהליך הפלילי.
רננה שחר: השופט יחליט אם היסוד התקיים או לא.
רביד דקל: התביעה – מי שמגיש את כתב האישום – צריך לכלול בכתב האישום את האלמנטים העובדתיים שלדעתו מגבשים את הרכיב הזה בעבירה של סיכון בטיחות הטיסה, ובית משפט יחליט אם זה באמת סיכן או לא סיכן.
רביד דקל: עמרי טלמון מי יגיש את כתב האישום?
רביד דקל: כתב האישום יוגש על-ידי המשטרה.