GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני קוברסקי: היום, כשיקראו לי חבריי לישיבה, אני נבוך הם יגידו לי - אתה הובלת אותנו לסיטואציה שאנחנו צריכים לתת צ'ק פתוח .
רוני קוברסקי: אנחנו לא יודעים כמה זה יעלה לנו.
רוני קוברסקי: מי שיקבע זה הרשות להגבלים עסקיים באיך שהיא תורה לנו לעבוד, כך וכך יהיה.
רוני קוברסקי: התוצאה הסופית תהיה – תהיה התערבות רגולטורית עם השנים הבאות שבה יבואו להפחית עלויות, כפי שהיום אתם עושים בהרבה תחומים אחרים שבהם היתה התערבות שגרמה - -
ישראל חסון: מה כן?
רוני קוברסקי: כן – המודל הבלגי, לתת לתעשייה להתאגד בתאגיד אחד, ולבצע את הדברים כמו שצריך בעלות נמוכה, זה הסיפור.
רוני קוברסקי: נושא שני שהוא לא נושא ה- -בתחום הבקבוקים, רק להגיד דבר אחד: אנחנו, התעשייה, התחייבה להגיע ליעדי איסוף גבוהים ולאסוף באיסוף וולונטרי את בקבוקי הליטר ווחצי ב- 4שנים הקרובות.
רוני קוברסקי: אנחנו מדברים על מה יקרה אחרי אותן 4 שנים.
רוני קוברסקי: אחרי אותן 4 שנים, בתפיסה שלנו ולפי מה שקורה באירופה –הבקבוקים הגדולים הם חלק מחוק האריזות, כך שאין שום סיבה שהבקבוקים הגדולים, בעוד 4 שנים מהיום, יפעלו תחת שני חוקים שונים בסיפור הזה.
רוני קוברסקי: לכן אנחנו רואים מצב שאחרי שנעמוד במשימה שהוטלה עלינו, הבקבוקים הגדולים יהפכו להיות חלק אינטגראלי של חוק האריזות, כפי שזה קיים בכל המודלים באירופה.
גלעד ארדן: אני רוצה להגיד ממש בקצרה כי עוד יידון- קודם כל צריך להבין שהחוק הזה, הייתי מאד רוצה שהמשרד שלי יהיה בעל הבית של הממשלה.
גלעד ארדן: הוא עדיין לא.
אופיר אקוניס: אם תהיה במשרד אחר – אולי
גלעד ארדן: אז יש דברים שאולי יש לנו מחלוקות עם משרדים אחרים והממשלה הכריעה פעם לטובתנו ופעם לא לטובתנו.
גלעד ארדן: בהחלט יש פה 4 שחקנים מרכזיים גם במשרדי ממשלה שהם שותפים שלנו, גם בגלל ההשלכות – משרד הפנים, בגלל ההשלכות על השלטון המקומי, משרד התמ"ת בגלל ההשלכות על התעשייה, משרד האוצר, כמובן, בגלל ההשלכות הרוחביות על המשק בכלל, וכמובן – רשות הגבלים עסקיים, שיש שלה את ההיבט המקצועי שלה.
גלעד ארדן: כשאתה מדבר על יצירת שוק חדש במדינת ישראל בהיקף של מאות מיליוני שקלים ואולי יותר מזה, בוודאי שיש לה מה לומר והיא הגוף המקצועי בעניין הזה.
גלעד ארדן: אז אני חושב שמצד אחד הם היות שותפים אתנו בדיונים, הם לא סרו על התאגדות והם מבינים והם למדו והם מבינים את הצורך שכיוון שיש פה אלפי ועשרות אלפי יצרנים ומשווקים של אריזות, באופן ישיר או אגב הסחורות האחרות של המוצרים שהם מייצרים, הם לא אסרו על ההתאגדות הזו.
גלעד ארדן: מצד שני הם שכנעו אותנו וחשבנו שאולי זה נכון - לא לקבוע חד משמעית שבמדינת ישראל יהיה אך ורק תאגיד אחד.
גלעד ארדן: אומר רוני בצדק, ואני תומך בעמדה הזו – כשיש רק תאגיד אחד מרכזי בוודאי שהעלויות שלו שמתבזבזות על מנהל מחלקת - -
אתי בנדלר: יתרון הגודל.
גלעד ארדן: כן, יש יתרון לגודל בעניין הזה, שהוא מפחית מהעלויות, והעליות האלה – דרך אגב, פה יש קצת סתירה בדברים של רוני כי הוא אומר שזה יוריד עלויות מהציבור.
גלעד ארדן: אף אחד לא אמר לכם, אתם לא חייבים לגלגל את זה על הציבור.
גלעד ארדן: אם זה 1,4 לאריזה אתם מוזמנים לספוג את זה בעצמכם.
גלעד ארדן: גם ככה הציבור בישראל משלם מחירים שהם בדרך כלל יקרים יותר מול חבריו באירופה, גם מול כח הקניה, עלפי הרבה מחקרים שראיתי.
ישראל חסון: כשזה יגולגל על הציבור זה יהיה 14 אגורות.
גלעד ארדן: אנחנו גם לא נאפשר בטוענה כזו – ואם צריך נציג מול הציבור גם האם השתמשו בחוק הזה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חסון, לא היה פה דיון בשנה האחרונה שבו נציגים שאמורה לחול עליהם רפורמה כל שהיא לא השתמשו בטיעון שזה יגולגל על הציבור.
אופיר אקוניס: כמעט בכל תחום.
רוני קוברסקי: המציאות אבל הראתה לכם שזה גולגל על הציבור.
אופיר אקוניס: אם אתה מדבר על דבר ספציפי - -
רוני קוברסקי: אבל אם אפשר לספוג 1,4, אי אפשר לספוג עלויות יותר גבוהות.
גלעד ארדן: אולי אני טועה אבל פה, אם יווצר מונופול אחד גדול כיוון שאין פה פיקדון שהמחוקק קבע, יכול להיות שבכלל זה ייתן סמכויות לממונה לקבוע לו בדיוק ולהתערב לו בכל דבר כמעט שהוא עושה.
גלעד ארדן: אם אתם בוודאות מעדיפים את זה, אז בסדר, יכול להיות ש - -
רוני קוברסקי: אני חושב שברוב המדינות באירופה שבדקנו, ובטח במודל הבלגי, הרשות להגבלים עסקיים והמחוקקים היו נבונים מספיק להבין שבמקום שבו אתה מתאמץ לחסוך כסף למדינה, כי בסך הכל חוקי אריזות וחוקי סביבה לא נועדים לעשות את כסף אלא ששם, במקומות שרוצים לעשות כסף, יש עניין גדול לממונה על הגבלים עסקיים להתערב.
רוני קוברסקי: במקומות שכולם רוצים לחסוך כסף היה ברור - -
גלעד ארדן: אני חולק עליך.
גלעד ארדן: חולק עליך.
רוני קוברסקי: - - גם לממונים על עסקיים במקומות רבים בעולם ש - - אבל עובדה שהם לא התערבו.
רוני קוברסקי: עובדה.
גלעד ארדן: אם מה שאתה אומר נכון, הרי שהשוק, בוודאות, ייצור ממילא, באופן אוטומטי, תאגיד אחד.
גלעד ארדן: כי אם באמת כל היצרנים שעכשיו נופלת עליהם החובה לאסוף ולמחזר, רוצים להפחית לעצמם עלויות, הם בעצמם יבינו ששווה להם להתאגד בתאגיד אחד ארצי וגדול שנותן שירות בכל רחבי המדינה, אם זה נכון.
גלעד ארדן: לעומת זאת, אם הם ישתכנעו שאולי בתאגיד כזה יכולים להשתלט עליו רק כמה מפעלים גדולים בגלל היקף נתח השוק שלהם והם ימנו שם דווקא מקורבים אליהם שדואגים יותר לאינטרסים שלהם, אז יקום תאגיד מתחרה, וזה בדיוק מה שהצעת החוק רצתה ליצור.
גלעד ארדן: לא לאסור על התאגדות אבל גם לא לחייב התאגדות אחת שאולי יהיה שם ניצול לרעה של כוח השוק.
גלעד ארדן: ודרך אגב, זה שגוף לא רוצה לעשות רווח כדי לחלק אותו עוד לא אומר שלא יכולים להיווצר בו אינטרסים אחרים.
גלעד ארדן: כמו, לדוגמה –מינוי אנשים מטעם החזקים יותר שחברים באותו גוף.
גלעד ארדן: אני חושב שפה גם ייצגתי את עמדת הרשות להגבלים עסקיים.
גלעד ארדן: תקן אותי אם אני טועה.
רוני קוברסקי: שני דברים – על מנת שלא נובן לא נכון.
רוני קוברסקי: האחד, בנוסח הקיים, האפשרות להקים תאגיד אחד שבו יתאגדו כל היצרנים לא קיים.
קריאות: תסביר.
גלעד ארדן: אי אפשר להגיד את זה באוויר.
גלעד ארדן: כן קיים.
רוני קוברסקי: זה כתוב.
גלעד ארדן: מה כתוב, כתוב שחייב להיות יותר מאחד?
גלעד ארדן: זאת אומרת שהחוק מאפשר שיהיה קיים יותר מאחד, אם זה מה שייווצר.
גלעד ארדן: זאת כלכלה חופשית.
רוני קוברסקי: אז היה כדאי לשמוע, מהם שהם מוכנים ל - - - הם עד היום לא אמרו.
ישראל חסון: אתה כבר נותן פה נתון שני שזה ברמה של קביעה, ומאחר ואני הייתי רוצה להתבסס על הנתונים שאתה אומר, אז בוא תדייק.
ישראל חסון: הרשות להגבלים עסקיים יש לה עמדה, זה לא כתוב בחוק.
ישראל חסון: אני מבין את מה שאתה אומר.
ישראל חסון: אני שואל את עצמי האם הדיון עכשיו הוא הדיון נכון על הדבר הזה.
ישראל חסון: האם נכון שתפתח פה כרגע את הדיון הזה.
ישראל חסון: אנחנו אמורים להגיע לסעיפים האלה ואז תצטרך לעשות את זה ברזולוציה גבוהה, ולפי דעתי חבל שנעשה את זה בשלב הזה של הדברים.
רוני קוברסקי: קיבלתי את ההערה, אני אוסיף בכל זאת עוד דבר: אחד, שאם כבוד השר ציין אפשרות של מונופול – לנו אין שום בעיה להיות מפוקחים על ידי כל גורם אחר.
ישראל חסון: אם תהיה מונופול זה לא אם יש לך - -
רוני קוברסקי: האחריות שלהם זה לפקח על מונופולים.
אופיר אקוניס: תודה, נגיע לזה.
איתן אטיה: אני מדבר כאן בשם השלטון המקומי - -
אופיר אקוניס: כתוב כאן – מנכ"ל פורום ה- 15.
איתן אטיה: כן, זה תפקידי, אבל אני גם מייצג את מרכז השלטון המקומי.
איתן אטיה: ראשית – אנחנו רוצים להגיד באופן מפורש וברור שאנחנו מברכים על היוזמה, מברכים את השר והמשרד ואת העובדים המקצועיים במשרד על העבודה, מברכים על הרצון להסדיר את הנושא הזה וכמובן להביא אותו לחקיקה.
איתן אטיה: עוד יותר שמחנו היום לגלות שהכוונה היא לאמץ את הדירקטיבות האירופאיות, שביניהן יש דירקטיבה שקובעת אחריות יצרן מורחבת.
איתן אטיה: אנחנו שמחים שזו הכוונה, ללכת עליה עד הסוף.
איתן אטיה: זה באמת כרקע כללי וכהקדמה, חשוב לנו לציין את זה.
איתן אטיה: שלוש הערות קצרות – ראשית, יש לנו, מטבע הדברים, הערות לניסוחים השונים של סעיפים שונים, נציג את זה כשנגיע להקראה.
איתן אטיה: הערה שניה – והיא בעינינו מאד חשובה ומרכזית: כדי להצליח להביא את החוק הזה כדי שהוא לא רק יהיה חוק יפה לתפארת מדינת ישראל אלא גם ייושם באופן המיטבי והנכון, ועד כמה שניתן ככתבו וכלשונו, לא ניתן לעשות את זה מבלי שתהיה הסכמה וסדרה של הסכמים בין השלטון המקומי לתעשיינים על אופן התפעול וההפעלה של החוק הזה ביום יום, שעה שעה בשטח.
איתן אטיה: אנחנו נמצאים עם התעשיינים במשא ומתן בעניין הזה.
איתן אטיה: זה משא ומתן שלא התחיל היום, הוא כבר מספר חודשים.
איתן אטיה: התהליך הזה עוד לא הסתיים.
איתן אטיה: מה שאנחנו מבקשים מהוועדה- שתביא את זה בחשבון, מבלי שאנחנו נגיע לסיכום הזה על התפעול של העניין מול התעשיינים, אדוני היושב ראש, אנחנו חושבים שמבלי שאנחנו נצליח לסכם קודם כל את הנושא של הפן התפעולי מול התעשיינים, אנחנו חושבים שזה לא יהיה נכון להשלים את חקיקת החוק ובטח לא להביא אותו לכיוון של הפעלה.
איתן אטיה: חשוב לזכור בהקשר הזה - -
אתי בנדלר: עד מתי?
איתן אטיה: אנחנו בעיצומו של תהליך.
איתן אטיה: אני מעריך שזה עניין של שבועות עד חודשים ספורים.
אופיר אקוניס: אני מודיע לכם: אל תחשבו שפה יוצאים לפגרה.
אופיר אקוניס: אני גם לא מבין איך יוצאים לפגרה ב- 22 ביולי אבל זו שיחה שלי פה בתוך הכנסת.
אופיר אקוניס: לא מובן.
אופיר אקוניס: אני לא יוצא לפגרה.
אופיר אקוניס: אני ממשיך פה דיונים עד כמעט - -
גלעד ארדן: חכה.
גלעד ארדן: אל תגיד דברים - -
אופיר אקוניס: מליאת הכנסת לא תתכנס החל מה – 22 ביולי, אבל אני מודיע שאנחנו מקיימים פה דיונים עד לפחות מחצית אוגוסט ואפשר להמשיך את החקיקה מבלי להביא אותה לקריאה השניה והשלישית, אבל אפשר לסיים אותה ולהביא אותה לקריאה שניה ושלישית מייד עם פתיחת כנס החורף של הכנסת.
אופיר אקוניס: אז שלא ייקח לכם חודשים, תעשו הידברות מהירה.
איתן אטיה: לא ביקשנו גם, אבל בד בבד צריך להבין שקיימת להתקיים הידברות לגבי היישום, אחרת לא ניתן יהיה ליישם את החוק.
אופיר אקוניס: רק נתתי לך לוח זמנים, אגב, לידיעתך –הכנסת איננה כפופה להידברות בין השלטון המקומי לתעשיינים.
איתן אטיה: ברור שלו.
איתן אטיה: אני מנסה להבהיר שיש פה פן מעשי, תפעולי מאד כבד.
איתן אטיה: אתה, אדוני היושב ראש יודע שבישראל יש 200 ומשהו רשויות מקומיות כולל מועצות אזוריות.
איתן אטיה: אתה מכיר את רמת השונות.
איתן אטיה: לא ניתן לייצר הסכם אחד לפרדסיה, לבאר שבע, לירושלים , לתל אביב ולירוחם.
איתן אטיה: לכן אנחנו מנסים לבנות פה הסכם גמיש יותר, או כמה הסכמים מקבילים, וצריך להביא את זה בחשבון, זה לא דבר פשוט ליישום.
איתן אטיה: זו היתה הערתי השניה.
איתן אטיה: הערתי השלישית והאחרונה- תראו, חשוב לזכור שבסופו של דבר, החוק הזה, מתוך סך הכל 100% הפסולת שאנחנו אמורים להתמודד אתה, החוק הזה בסוף יטפל ב- 15% עד 20%, יפחית לנו מכמות הפסולת במשקל.
גלעד ארדן: ובנפח?
איתן אטיה: אני לא מנסה להוריד - -
גלעד ארדן: בסדר, הם יפקעו מתי שהוא.
גלעד ארדן: חוק זה לא להסכם עם הקבלנים הנוכחים.
קריאה: זו אמת המידה, המשקל.
איתן אטיה: בכל אופן, אדוני היושב ראש – 15 עד 20% מסך משקל הפסולת במדינת ישראל.
איתן אטיה: צריך לטפל והמשרד יודע ובודק את זה עכשיו ומכין, אני מניח, גם תכניות איך מטפלים ב- 80% האחוזים הנותרים.
איתן אטיה: כדי לעשות את זה, גם כדי להפעיל את החוק הזה וגם כדי להצליח להתמודד עם יתרת 80% הנוספים – חייבים להקים בפריסה ארצית מתקני קצה, מתקני טיפול, הפרדה ומיון של פסולת.
איתן אטיה: את זה, השלטון המקומי לא יכול לעשות אך ורק מכיסו.
איתן אטיה: בדיוק בשביל זה יש את קרן הניקיון, כספי היטל ההטמנה שאנחנו מעבירים חודש בחודשו.
איתן אטיה: אמרת מקודם, ואני הקטן חושב שזה בצדק- אמרת שתפקידה החוקתי של ממשלה הוא באמת לשלוט , אז גם תפקידה החוקתי של הכנסת הוא לא רק לחוקק אלא גם לפקח.
איתן אטיה: אנחנו חושבים שכדאי לקיים דיון בשאלה לגבי קרן הניקיון, לגבי הכספים הרבים שבה, כספי השלטון המקומי, בשאלה – מדוע עד עכשיו זה לא הועבר לטובת מתקני הפרדה ומתי זה כן יועבר.
אופיר אקוניס: תגיד לי – מה אתם מתנגדים כל כך להפסיק את הדבר המטורף הזה- המפוחים שמזהמים את הסביבה, מעבירים ממקום למקום - -
גלעד ארדן: מוזיל להם עלויות – מה יותר זול לעשות עם מפוחים או עם מגרפות?
גלעד ארדן: הכל כסף.
אופיר אקוניס: זה לא הצעת חוק, זה תקנות.
אופיר אקוניס: אפשר בפעם אחת.
גלעד ארדן: קודם כל – אני מניח שהשלטון המקומי ירצה לגמור כמה שיותר מהר ולעזור לנו לקדם את החוק כפי שאמרנו על פי הערכות האוצר הוא יוזיל בעשרות מיליונים את עלויות השלטון המקומי בטיפול בפסולת.
גלעד ארדן: מול מה שנאמר קודם כאילו כל אריזה עלולה להתייקר לאזרח ב- 1,4 אג', אלא אם כן התעשייה תספוג חלק מזה, כפי שאני הייתי מצפה – אמור להיות גם תהליך של הוזלת עלויות הטיפול בפסולת באופן משמעותי לרשויות, כשבאופן מעשי זה גם אמור להיות מתורגם מתי שהוא, כשהרשויות תתנהלנה – יש רשויות שמתנהלות טוב יותר,
גלעד ארדן: יש כאלה שפחות – גם זה יכול להתבטא לחיוב מול האזרח בעלויות הארנונה שלו.
גלעד ארדן: בכל מקרה, שוב אני אדגיש – זה נכון שפסולת האריזות, משקלית היא בין 15% ל – 20%.
גלעד ארדן: לגבי הפינוי – לא מזמינים משאית פסולת כאשר המשקל מגיע ל – X, הפינוי מתבצע כאשר הפחים מלאים, ומה שגורם לפחים להתמלא –הנושא של פסולת אריזות תורם לזה הרבה יותר מ- 15-20% בגלל הנפח של זה, כי הפסולת האורגנית, שאריות המזון, למרות שהן 40% הן הרבה יותר דחוסות ופחות תורמות – כל אחד מכיר מביתו מה גורם לפח האשפה שלו להתמלא, ולחייב את הרשות לשנע משאיות ולפלוט זיהום אוויר, וכו' וכו'.
גלעד ארדן: לכן, ההשלכות של החוק הזה, כפי שאמרתי, הרבה יותר משמעותיות, ואני מקווה שהוא יעבור במהרה.
גלעד אוסטרובסקי: גם אני מבקש להתייחס בקצרה, ולעומקם של דברים נגיע בסעיפים.
גלעד אוסטרובסקי: ראשית, החוק הזה נושא עמו ברכה גדולה ואני שמח לברך את המשרד ולברך את השר להגנת הסביבה, לחזק את ידיכם ולעמוד על המשמר שהעקרונות החשובים שמיושמים לראשונה בחוק הזה אכן יהיה בחוק.
גלעד אוסטרובסקי: ואלה הם העקרונות: אחריות יצרן, שהפך כבר לנורמה שגורה באירופה, למי שמכיר, ולא נפתח עוד פעם את הדיון הזה עוד פעם לגבי מי אחראי ומי לא, יעדים מחייבים עם מנגנון העלאה – חידוש מרענן ויפה בחוק, והעיקר השלישי - דיווח שהוא גם שקוף לציבור בליווי סנקציות.
גלעד אוסטרובסקי: שלושת הדברים האלה יחד נותנים חבילה מאד יפה ומעבירים מסר ברור שיש פה כוונה רצינית להגדיל את המחזור באופן גדול.
גלעד אוסטרובסקי: לכן אנחנו רואים בזה מהלך מכונן וחשוב מאד.
גלעד אוסטרובסקי: כמה הערות עקרוניות – גורם המפתח שיוביל לחקיקת החוק וליישום ומענה לכל הבעיות שהועלו פה זה חקיקה מהירה של החוק.
גלעד אוסטרובסקי: בלי חקיקה מהירה אנחנו נמשיך לדשדש.
גלעד אוסטרובסקי: אני, שאני במקצוע, כבר ראיתי מצגות של התאחדות התעשיינים לפני שנתיים, שמדברים על סקר שהושלם לפני שנה.
גלעד אוסטרובסקי: אני לא אומר את זה בביקורת כלפיהם כי אני מברך על ההירתמות.
גלעד אוסטרובסקי: אני רק אומר שדרכו של עולם שאם אין חוק ותאריך מחייב, כולם עובדים הרבה יותר לאט.
גלעד אוסטרובסקי: כל הבעיות יבואו על פתרונם כאשר יידעו שבתאריך מסוים – והוא צריך להיות מהיר מאד- יתחיל החוק ביישום.
גלעד אוסטרובסקי: אז זה חשוב ביותר.
גלעד אוסטרובסקי: אני מציע גם לכל השותפים לא להלך אימים.
גלעד אוסטרובסקי: כולנו למדנו וראינו, זה אפשרי, הציבור מוכן וכדאי לא להתחיל להעלות עוד פעם כל מיני סימני שאלה ולחזור 20 שנה אחורה.
גלעד אוסטרובסקי: לגבי הסקרים וההכנות – נכון, נדרשות הכנות אבל חלק מההכנות כבר בוצעו.
גלעד אוסטרובסקי: חלק מהדברים כבר ידועים, ואני רוצה להזכיר לכולם את התשובה ששמענו בבלגיה, שגם הם התחילו בהכנות אבל התמונה המלאה התגלתה להם רק כאשר הם התחילו לעבוד, כאשר החוק נחקק.
גלעד אוסטרובסקי: כך זה יהיה גם פה.
גלעד אוסטרובסקי: לגבי הגוף המוכר- אין ספק שצריך להיות גוף מוכר או תאגיד, אני לא הבנתי בדיוק מה מטריד את התעשיינים.
גלעד אוסטרובסקי: אני רק רוצה להזכיר שמי שקרא את החוק הבלגי וקבל כאילו יש פה איזה עודף ביורוקרטיה, בחוק הבלגי יש פי שלושה עמודים שמתארים חובות וסייגים ואת הדיווחים של הגוף המוכר, FOT PLUSולכן צריך להעמיד דברים על דיוקם.
גלעד אוסטרובסקי: זה חוק טוב מאד שמיישם עיקרון חשוב מאד והוא יכול להקפיץ את 13 אחוזי המחזור, בשלב ראשון כבר להכפיל אותם, ועם הפסולת האורגנית, שתבוא כמהלך משלים ומרכזי של הפרדה במקור, סוף סוף נצטרף למשפחת העמים המתקדמים.
אופיר אקוניס: אנחנו כמובן נקיים דיונים נוספים, אבל לא נספיק, לדעתי, להקריא.
אופיר אקוניס: בדיון הבא נקרא ואז נקיים דיון בסעיפים, ויישמעו הערות.
יוסי ענבר: אני רק רוצה לומר להתאחדות לשכות המסחר – אתה כנראה לא מבין את העיקרון של החוק, לא קראת אותו.
יוסי ענבר: אנחנו כן עבדנו עם האנשים שלכם, אנחנו עובדים בצמידות.
דן כרמלי: איזה אנשים שלנו, אדוני המנכ"ל?
יוסי ענבר: החל מהמנכ"ל לשעבר שהיה בסיור - -
גלעד ארדן: דסקל, נמרוד הגלילי – עובדים אצלכם, או שאני אחראי גם על תחלופת האנשים בלשכות המסחר?
דן כרמלי: אבל אתה יודע, אדוני השר, שלא ניתנה תשובה עניינית ל - -
גלעד ארדן: אנחנו מברכים אותך על תפקידך החדש אבל לא יכולים לייצר רטרואקטיבית דיונים אתך בתפקידך הקודמים.
רוני קוברסקי: הגבלים עסקיים לא אמרו כלום.
אופיר אקוניס: כאשר נגיע לסעיף שהעלית - - -אני מבקש להאריך את הישיבה ב- 10 דקות, להודיע ללשכת יושב ראש הכנסת שאני מאריך אותה.
אופיר אקוניס: כך החלטתי עכשיו.
יוסי ענבר: נשמעו פה הרבה הערות, חלק מכם קיבל את הצעת החוק רק אתמול או שלשום.
גלעד ארדן: אין שום חלק כזה.
גלעד ארדן: אני מצער.
אתי בנדלר: את הצעת החוק, לא את התזכיר.
גלעד ארדן: השינויים, ככל שהם קיימים בינה לבין מה שהופץ לממשלה לפני חצי שנה הם אולי בשניים או שלושה סעיפים.
גלעד ארדן: אין שינויים דרמטיים.
יוסי ענבר: מה שאני מבקש – להעביר את ההערות בשבוע הקרוב.
אופיר אקוניס: אני היום מודיע על סדר היום וזה לא יהיה במושב הבא.
אופיר אקוניס: זה יהיה בהקדם – בין השבועיים לשלושה הקרובים יהיה הדיון הבא.
יוסי ענבר: אז אנחנו מבקשים לקבל הערות.
גלעד ארדן: לא לחכות עד הדיון.
יוסי ענבר: במהלך 10 הימים הקרובים להעביר הערות בכתב למשרד ולוועדה, על מנת שנוכל להיות מוכנים וייעל את הדיונים בהמשך.
אשר גושן: אני חושב שלצורך השלב הזה של הדיון, באמת –השר להגנת הסביבה השיב לדברים כהלכה, גם מבחינתנו.
אשר גושן: כוונת החוק כפי שאנחנו מבינים אותה אינה למנוע מצב של תאגיד אחד או גוף מוכר אחד אלא לאפשר מצב שאם מישהו ירצה להקים גוף שני מסיבה כלשהי, כמו- שהוא לא מרוצה מהשירות שהוא מקבל מהגוף הראשון, הדבר יתאפשר, וזה גם כפוף לקבלת הכרה מאת השר, זה משהו שיצטרך לקרות בצורה מבוקרת.
אשר גושן: נראה חשוב שתהיה אפשרות כזו.
אשר גושן: בכל מקרה, יש מצבים באירופה – יכול להיות שבבלגיה יש רק אחד, אבל יש מקומות שיש יותר מאחד –אז הדבר אפשרי.
רוני קוברסקי: בגרמניה יש אחד באזור גיאוגרפי .
אשר גושן: בכל מקרה, רק כדי לסיים את דברי -כיוון שאנחנו עומדים לעבור בישיבות הבאות על הסעיפים ולדון בדברים יותר לעומק, מן הסתם יהיה לנו עוד מה להוסיף, אז.
אשר גושן: אני חושב שבשלב הזה הצגנו את הדברים - -
אופיר אקוניס: אני מבקש שהדיון הבא יתחיל בהערות לסעיף הראשון, סעיף המטרה.
אופיר אקוניס: נקרא את הסעיף הראשון.
ג'וש פדרסון: אני מהלשכה המשפטית במשרד להגנת הסביבה.
ג'וש פדרסון: אני מתכבד להתחיל לקרוא את הצעת החוק להסדרת הטיפול באריזות, תש"ע, 2010.
ג'וש פדרסון: "פרק א' מטרה והגדרות מטרה 1.
ג'וש פדרסון: מטרת חוק זה לקבוע הסדרים לעניין ייצור אריזות וטיפול בפסולת אריזות, שנועדו לצמצם את כמות פסולת האריזות, למנוע את הטמנתה ולעודד שימוש חוזר באריזות, לשם הקטנת ההשפעה השלילית הסביבתית של אריזות ופסולת אריזות, ובכלל זה – הסמכת השר לקבוע הסדרים לעניין אמצעי הפחתה במקור, שעל יצרנים של אריזות לפעול לפיהם; הטלת אחריות מורחבת על יצרנים של מוצרים ארוזים, על יצרנים של אריזות שירות, ועל יבואנים של מוצרים ואריזות כאמור, בכל הנוגע לסימון האריזות ולביצוע מיחזור מוכר של פסולת האריזות הנובעת מהן, לרבות קביעת יעדים מחייבים למחזור כאמור, והסדרת גוף מוכר שיפעל בשמם של היצרנים והיבואנים האמורים; הטלת אחריות על אחראים לפינוי פוסלת לקבוע הסדרים לעניין הפרדה של פסולת אריזות מפסולת אחרת ולעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות וקביעת איסור על השלכת פסולת אריזות ועל איסוף או פינוי של פסולת אריזות שלא על פי ההסדרים האמורים; קביעת איסור על הטמנה של פסולת אריזות".
אופיר אקוניס: אני מודה לך, אנחנו נתחיל את הישיבה הבאה מהערות לסעיף הזה.
אופיר אקוניס: צהרים טובים.
אופיר אקוניס: אני מקווה לסיים היום את תקנות הנמלים, שגם הן מ-2007.
אופיר אקוניס: היום במקרה לגמרי צירפנו לעצמנו מהבוקר שורה של תקנות שממתינות מ-2007 והגיע הזמן לחתוך דברים, להחליט, לסכם ולהביא את התקנות לידי ביטוי כפי שמבקשות הממשלות השונות, שתיים במספר, מאתנו, מהכנסת.
אופיר אקוניס: אנחנו הכנסנו את כל התיקונים הנדרשים היכן שנדרשו תיקונים וקיבלנו את כל ההידברות היסודית ביותר.
אופיר אקוניס: רבותיי, אנחנו גם צריכים להחליט והיום אני חושב שהגיע הזמן להחלטות.
אופיר אקוניס: לפני שנתחיל את הישיבה הזאת, מבקשת מנהלת הוועדה שנאשר תיקון פרוטוקול מספר 209 מישיבת ועדת הכלכלה בהתאם לסעיף 102(ב) לתקנון הכנסת שגם הוא קשור כמובן בעניין הזה.
אופיר אקוניס: מבקש פואד נאסר, יושב ראש ארגון הדייגים לתקן פרוטוקול מה-17 במרץ 2010.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, תציגי את התיקון ואני אאשר אותו.
אתי בנדלר: אני אפנה את חברי הכנסת להוראה התקנונית שעל בסיסה מתבצע ההליך כרגע.
אתי בנדלר: סעיף 102 לתקנון הכנסת שעניינו בפרוטוקול של ועדות, אומר בסעיף קטן (ב): "המבקש לתקן שיבוש, שגיאה או השמטה בפרוטוקול, יפנה בכתב ליושב ראש הוועדה ויפרט את התיקון המבוקש.
אתי בנדלר: יושב ראש הוועדה יביא את הצעת התיקון להחלטה בפני הוועדה בישיבתה הראשונה".
אתי בנדלר: דהיינו, גם אם יושב ראש הוועדה משתכנע שאכן הייתה טעות ברישום הפרוטוקול, עדיין חייבת להיות החלטה של הוועדה לתקן את הפרוטוקול.
אתי בנדלר: מונחת בפנינו בקשתו של שמר פואד נאסר מיום 7 באפריל 2010 בה הוא טוען שבעמוד 25 לפרוטוקול הישיבה מיום 17 במרץ 2010 שדנה בתקנות המעגנות, נרשם, ואני מצטטת מהפרוטוקול: "לצערי מנהל המעגן לוקח הכל לעצמו" במקום "הכל על עצמו".
אתי בנדלר: הדברים כפי שנכתבו בפרוטוקול עלולים להוציא את דברם מהקשרם והוא מבקש שהדברים יתוקנו בהתאם.
אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שאני עצמי הקשבתי להקלטה של הדיון מאותו מועד ביחד עם עורך דין ניר ימין שיושב לשמאלי ושמיד יחליף אותי בדיון, ואכן השתכנענו שמה שנאמר זה: "לצערי מנהל המעגן לוקח הכל על עצמו" למרות שה"על" קצת נבלע ולכן בנקל ניתן היה לטעות ולחשוב שמדובר "לעצמו".
אתי בנדלר: מכל מקום, משנחה דעתנו שאכן הדובר אמר "לוקח הכל על עצמו", אני תומכת בבקשת התיקון ואני מבקשת שהוועדה אכן תחליט לתקן את הפרוטוקול בהתאם.
אופיר אקוניס: אני מודיע שאני לא שמעתי את ההקלטה, אבל אני סומך על עמדתה של היועצת המשפטית ועוזר היועצת המשפטית.
מורדי חבר: אני אשמח מאוד אם תתקנו את הפרוטוקול.
מורדי חבר: באותה ישיבה אני לא השתתפתי.
מורדי חבר: אני מנהל המעגן ונגרם לי עוול קשה מאוד, גם לשמי, כאילו מדברי הפרוטוקול את אגרות העגינה שמשולמות למדינת ישראל, אני לוקח לכיסי.
מורדי חבר: זאת המשמעות של הדברים ובהתאם לכך גם קיבלתי פניות.
מורדי חבר: אני אשמח מאוד אם הוועדה תקבל את הבקשה ומהפרוטוקול יימחק הכתם כאילו אני לוקח את כספי המדינה לכיסי הפרטי.
אופיר אקוניס: ובא לציון גואל.
פואד נאסר: אדוני, כשאני דיברתי ואמרתי שהוא לוקח על עצמו, הוא עוד לא היה מנהל ולא חשב להיות מנהל.
פואד נאסר: שלא ייקח את זה על עצמו.
פואד נאסר: הוא התחיל לאיים שהוא יתבע אותי.
פואד נאסר: גם זה שאני יושב על כיסא גלגלים ---
אופיר אקוניס: אבל אנחנו עכשיו לא בוויכוח אתך.
פואד נאסר: תדע מי הבן אדם הזה שיושב כאן.
אופיר אקוניס: אנחנו אישרנו את הבקשה שלך.
פואד נאסר: תודה.
אופיר אקוניס: אנחנו לא רוצים שנבוא לכאן בעוד חודש או חודשיים ותבקש מחדש לתקן איזושהי אמירה בפרוטוקול.
אופיר אקוניס: מיצינו את זה.
אופיר אקוניס: הוא ראה את הדבר כפגיעה אישית ולמרות זאת ביקש שנתקן את הפרוטוקול.
אופיר אקוניס: תגיד לו יפה תודה רבה ובזה מסתיים העניין.
אופיר אקוניס: הוויכוחים שלכם, לא כאן.
אופיר אקוניס: אני מודיע שאנחנו לא ממשיכים יותר עם הוויכוחים האלה כאן בפורום הזה.
אופיר אקוניס: אני מסיים, אני מאוד מקווה, היום את התקנות בלי פיליבסטרים ובלי משיכות.
אופיר אקוניס: צריך להתקיים סדר במדינה הזאת וזה שהדבר הזה נמשך שלוש וחצי שנים, זה דבר לא תקין בעיניי והיום הוא יסתיים.
אופיר אקוניס: כך אני מקווה.
אופיר אקוניס: אני נועל את הישיבה.
אופיר אקוניס: הישיבה הבאה תהיה על המשך התקנת התקנות, תקנות הנמלים (מעגנות), התשס"ז-2007.
אופיר אקוניס: אני מתכבד לפתוח את הישיבה: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – יידוע לקוחות בדבר אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט ואפשרויות ההגנה מפניהם), התשס"ט-2009, של חברי הכנסת: אלכס מילר, רוברט אילטוב, משה (מוץ) מטלון, דוד רותם, פניה קירשנבאום, אורלי לוי אבקסיס.
אופיר אקוניס: ב-16 בנובמבר התחלנו בקריאת הסעיפים.
אופיר אקוניס: זאת הייתה הישיבה הקודמת.
אלכס מילר: ראשית אני שמח שבסופו של דבר לאחר הישיבה הקודמת כאשר ביקשת לקבל עמדה ברורה של ועדת שרים לחקיקה, ועדת השרים לחקיקה התכנסה שוב והצביעה על החוק, והוא קיבל תמיכה.
אלכס מילר: כמובן, בתיאום עם משרד התקשורת, היינו בקשר עם משרד התקשורת.
אלכס מילר: החוק הזה בא לעזור לילדים ולהורים במדינת ישראל להימנע מכל אותם סיפורים שאנחנו שומעים מדי פעם בתקשורת אחרי שאותם ילדים נחשפים לאתרים פוגעניים ואסורים, וחלקם גם מנוצל בידי אנשים.
אלכס מילר: רק לא מזמן שמענו את הסיפור על ניצול על-ידי פדופילים דרך רשתות חברתיות.
אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אנחנו גם דיברנו על נושא נוסף שחשוב מאוד שיהיה חלק מהחוק כאשר אנחנו מדברים על המודעות של ההורים.
אלכס מילר: כל המחקרים מראים שרוב ההורים במדינת ישראל לא יודעים איפה ילדיהם גולשים.
אלכס מילר: עצם הרחבת הדרכים של הידיעה של ההורים על-ידי ספקי אינטרנט יסייע להורים.
אלכס מילר: חשוב מאוד שגם נותני השירות על-ידי הספקים לציבור יהיו מודעים לבקשות של ההורים במקרה שהם שואלים באיזו דרך אפשר להגן על הילדים.
אלכס מילר: זה חייב להיות חלק מהשירות שנותנים היום הספקים.
אלכס מילר: כאשר אנחנו מדברים על ילדי ישראל הגיע הזמן שאותם ספקים יספקו לפחות ללקוחות שיש להם ילדים עד גיל 16 את תוכנת הסינון הזאת חינם.
אלכס מילר: אין שום בעיה לאותם ספקים, כמו שקורה היום בתחומים אחרים כמו בטלוויזיה שלכל אחד יש אפשרות לחסום ערוץ או תוכנית.
אלכס מילר: הדבר הזה לא קיים באינטרנט.
אלכס מילר: כאשר אנחנו מדברים על חשיפה כל כך גדולה של ילדי ישראל לנושאים שבסופו של דבר הם יכולים להיפגע מהם ישירות, הגיע הזמן שספקי האינטרנט יתנו אפשרות גם ללקוחות שיש להם ילדים עד גיל 16 לקבל תוכנה כזאת חינם ויתנו ליווי להורים.
אלכס מילר: אנחנו דנו על הנושאים האלה בעבר.
אלכס מילר: גם המדינה ניסתה להתערב.
אלכס מילר: המדינה לא צריכה להיות זאת שמסננת, אבל ההורה צריך לקבל כל כלי אפשרי בשביל להגן על הילדים.
אלכס מילר: זאת הצעתי – להכניס לחוק תוספת שאם יש ללקוח חדש ילדים מתחת לגיל 16, והוא מוכיח את זה, הספק ייתן את התוכנה חינם וייתן ליווי במידה שהלקוח מבקש.
אופיר אקוניס: אורלי פרידמן ממייקרוסופט.
אורלי פרידמן מרטון: בוקר טוב.
אורלי פרידמן מרטון: אני מודה על ההזדמנות, ואני מברכת את חבר הכנסת אלכס מילר על ההצעה.
אורלי פרידמן מרטון: נכון שהמדינה לא צריכה לסנן, ובהחלט ראוי ויפה שהיא תיטול לעצמה את האחריות להוביל דרכים אחרות להבטיח את הבטיחות של הילדים באינטרנט.
אורלי פרידמן מרטון: (ח"כ חמד עמאר – ממלא מקום היושב ראש – 11:15) בתור חברת טכנולוגיה מובילה שמנו את זה בראש סדר העדיפויות שלנו.
אורלי פרידמן מרטון: אנחנו נוקטים גם אמצעים טכנולוגיים וגם חינוכיים כדי להבטיח בדיוק את זה; שבצד עושר המידע והצמיחה שמאפשר האינטרנט לכל אדם באשר הוא ולכל ילד, תהיה גם אפשרות להבטיח את ביטחונם של הילדים כשהם גולשים ברשת.