GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי פרידמן מרטון: זה מתחיל באמצעים חינוכיים, כמו "יום לאומי לאינטרנט בטוח" שבמסגרתו מתבצעות הדרכות בכל רחבי הארץ בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, עם הצבא ועם הרבה מאוד עמותות טובות וגדולות שנפרשות בכל רחבי הארץ ומבצעות הדרכות גם לילדים, לבני נוער וגם להורים; וגם בהדרכות ובחומר הדרכה שקיים באתרים – באתר של מייקרוסופט ובאתר של עמותת "אשנ"ב" ושל משרד החינוך במשך כל השנה כדי לאפשר מודעות וידיעה איך אפשר לעשות את זה.
אורלי פרידמן מרטון: לצד האמצעים הטכנולוגיים האלה שהם לא אמצעים "כפייתיים", אלא בהחלט נתונים לבחירה אנחנו גם מקיימים אמצעים טכנולוגיים בחינם.
אורלי פרידמן מרטון: חשוב לדעת את זה וחשוב ליידע את הציבור.
אורלי פרידמן מרטון: אנחנו מנסים ליידע בכל דרך אפשרית, אבל בהחלט חשוב ליידע את הציבור איך באופן חינמי כל אדם באשר הוא, בין אם דרך מערכת ההפעלה שלו ובין אם זה דרך תוכנות חינם שנמצאות היום ברשת, כמו מתוך "Windows Live", יכול להיכנס ויש לו מערכת שלמה של "family safety".
אורלי פרידמן מרטון: לצד הדרכות יש גם אמצעים שמאפשרים לשלוט במשך זמן הגלישה, באתרים לפי נושאים של סקס, הימורים או אלימות וכיוצא בזה, בנושאים של משחקים ברשת – להגביל אותם לפי גיל הילד, גיל הצרכן; וגם אפשרות מעקב שזה כמובן פחות טוב, אבל אנחנו בהחלט מקדמים גם את נושא יכולת הפיקוח למקרה שילד נקלע לסכנה.
אורלי פרידמן מרטון: אנחנו סבורים שהדרך הזאת, לבקש מספקיות האינטרנט ליידע הורים על אפשרות או על האמצעים שקיימים, בין בתשלום ובין חינם היא מבורכת וראויה.
אורלי פרידמן מרטון: ראוי לדון בשאלה מה האינפורמציה שתימסר בהקשר הזה, וצריך לתת את טווח האמצעים הקיימים, גם חינם וגם בתשלום.
אורלי פרידמן מרטון: הדרך הזאת מבורכת וראויה.
חמד עמאר: עורך הדין יהונתן קלינגר.
חמד עמאר: בבקשה.
יהונתן קלינגר: תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת מילר.
יהונתן קלינגר: העברנו פרויקט של הדרכת הורים במקומות עבודה.
יהונתן קלינגר: אחד הדברים שיכול להיות הרבה יותר מועיל זה לאפשר להם להמליץ להביא מתנדבים למתנ"ס השכונתי.
יהונתן קלינגר: קיום הדרכות שידריכו.
יהונתן קלינגר: יש עוד הרבה שהסכימו לעשות את זה.
אלכס מילר: אתה מבין שאם אתה מכניס את זה בחוק זה צריך להיות בחוק.
יהונתן קלינגר: שלום, שמי יהונתן, אני חבר הנהלת עמותת "אשנ"ב".
יהונתן קלינגר: אנחנו, כמובן, תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת מילר.
יהונתן קלינגר: אני רק רציתי להוסיף נקודה חשובה.
יהונתן קלינגר: בשנה האחרונה, בשיתוף איגוד האינטרנט, העברנו פרויקט של הדרכת הורים במקומות עבודה, במוסדות חינוך, והדרכנו את ההורים שהסכימו לבוא, לשמוע ולקדם את המודעות לגבי שימוש באינטרנט.
יהונתן קלינגר: אחד הדברים שיכול להיות הרבה יותר מועיל מאשר לשלוח איזשהו עלון להורים זה אפילו להמליץ להם להביא הורים מתנדבים שידריכו במקומות כמו המתנ"ס השכונתי או במקומות אחרים.
יהונתן קלינגר: אני מציע, אם אפשר, להוסיף סעיף קטן (ה) בסעיף 1 שבו ייאמר: קיום הדרכות במרכזים קהילתיים או במתנ"סים.
יהונתן קלינגר: אנחנו באשנ"ב עושים את זה, כמובן, בהתנדבות, ולא רק אנחנו – יש עוד הרבה שהסכימו להמשיך לעשות את זה בהתנדבות ולקדם את זה כי זה חשוב מאוד.
אלכס מילר: אבל אתה מבין שאם אתה מכניס דבר כזה בחוק אתה צריך להכניס את ההדרכות האלה לחוק.
אלכס מילר: כל עוד זה וולונטרי אתה לא יכול - -
יהונתן קלינגר: כמו שאתה לא עושה רגולציה על מה שכתוב בחוברת שבה יש יידוע - -
אלכס מילר: דווקא כן.
אלכס מילר: אנחנו מציינים כאן בחוק לאלו נושאים אנחנו רוצים שיתייחסו.
יהונתן קלינגר: אז אפשר שאותם נושאים יעלו גם בהרצאה להורים, במיוחד כשאנחנו יודעים שהעלון הזה- - -
אלכס מילר: זה לא נמצא במשרד התקשורת.
אלכס מילר: אם משרד החינוך מחליט שהם יוצאים בפרויקט ארצי שבכל בית ספר יהיו הדרכות מסודרות לגלישה בטוחה- -
יהונתן קלינגר: אבל אני לא מדבר על משרד החינוך ועל ילדים, אני מדבר על הורים.
אלכס מילר: אבל החוק מחייב את כולם.
יהונתן קלינגר: לכן אני לא אומר שחייבים לחוקק שיהיו הדרכות בימים מסוימים, אלא שכמו שהשר יכול לחייב לשלוח עלון מידע, לפרסם באתר האינטרנט, לציין בחוזה עם הלקוח, שאלה דברים שרוב ההורים – מה לעשות – לא יקראו, בואו ניתן להורים משהו שיהיה להם יותר זמין: אולי להקים קו חם.
יהונתן קלינגר: לא לחייב ולא להכריח, אלא להתייעץ.
יהונתן קלינגר: שיהיה קו חם להורים, אולי שיהיו מקומות שבהם אפשר לעשות הדרכות – לפתח תוכנית.
חמד עמאר: אף אחד לא נרשם.
חמד עמאר: מי שרוצה לדבר צריך להירשם.
חמד עמאר: נתחיל עם נתי ביאליסטוק.
חמד עמאר: מי שרוצה לדבר שיבוא להירשם.
חמד עמאר: אחרי זה אנחנו צריכים להתחיל בהקראה ונשמע הערות על הסעיפים.
נתי ביאליסטוק כהן: ראשית אנחנו לא מתנגדים להצעת החוק כפי שהוגשה, אנחנו נשמח לקדם את מה שכתוב שם ולראות איך אנחנו יכולים לשפר את המצב הקיים.
נתי ביאליסטוק כהן: רק לסבר את האוזן, כרגע ברישיונות מפעילי האינטרנט יש הוראה וחובה של יידוע שמקיימים אותם.
נתי ביאליסטוק כהן: אולי צריך לראות איך לתת פירוט יותר נרחב ויותר ברור ואיך לעשות את היידוע הזה יותר עתי, כלומר לחבר אותו לחשבונות ששולחים וכדומה.
נתי ביאליסטוק כהן: כמובן, אנחנו יכולים לשפר, וברוח הצעת החוק כך נפעל.
נתי ביאליסטוק כהן: נוסף לכך אני רוצה לסבר את האוזן שמשרד התקשורת ומשרד החינוך מקיימים פעילות משותפת שנמצאת בבחינה ובבנייה, ואני עוד לא יודע לומר מה היקפה, ואיך היא תיושם בסופו של דבר, אבל מטרתה להביא לידיעת הציבור ולידיעת ההורים של ילדים ובני נוער מהם הכלים העומדים לרשותם למניעת חשיפה של הילדים לתכנים לא רצויים מכל סיבה.
נתי ביאליסטוק כהן: זה בשיתוף עם משרד החינוך כיוון שאנחנו חושבים שזה צריך להיות ברמה החינוכית ולא רק ברמה של תחום התקשורת.
אלכס מילר: אתם עשיתם בדיקה מה קורה בעולם מבחינת מודעות ההורים בנושא גלישה בטוחה של ילדים, ואיפה אנחנו עומדים ביחס לשאר המדינות?
אלכס מילר: האם יש נתונים?
אלכס מילר: כי אנחנו מתייחסים למחקרים שנעשו בתקשורת.
אלכס מילר: המחקר האחרון שראיתי היה ב"ידיעות אחרונות" לפני שנה.
אלכס מילר: המספרים שם היו באמת מדאיגים – קרוב ל-70% מההורים אין להם שמץ של מושג איפה הילדים גולשים.
אלכס מילר: אז איפה אנחנו נמצאים יחסית לכל העולם?
אלכס מילר: האם אפשר בישיבה הבאה של ועדת הכלכלה לנושא החוק לבדוק איפה אנחנו עומדים מבחינת הנתונים?
נתי ביאליסטוק כהן: חבר הכנסת מילר, אפשר לבצע את הבדיקה הזאת.
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו צריכים לקבוע מה הסטנדרט שאנחנו רוצים לעמוד בו בלי קשר למה שקורה בעולם.
אלכס מילר: לא, מבחינת הנתונים.
נתי ביאליסטוק כהן: אני לא יודע אם הנתונים האלה קיימים אצלנו, אבל אני יכול לעשות את הבדיקה הזאת.
אלכס מילר: לדעתי, המחקרים האלה נעשים גם בעולם בלי שום קשר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה חשוב?
אלכס מילר: אם אנחנו מפגרים מבחינת מודעות ההורים אז אנחנו מחפשים כלים.
אלכס מילר: אם בארצות-הברית או באנגליה השיעור נמוך מזה שבישראל, למשל, רק 20% לא יודעים באלו אתרים הילדים שלהם גולשים, אז צריך לראות אלו כלים הם משתמשים כדי להרחיב את המודעות.
אלכס מילר: זה אחד הדברים הרציונליים שהמדינה צריכה לעשות כדי להילחם בתופעות של מה שקורה היום בישראל מבחינת הסכנה והחשיפה.
אלכס מילר: אם אפשר לבדוק, זה לא מחייב.
נתי ביאליסטוק: אני יכול לבדוק את העניין הזה.
נתי ביאליסטוק: אני כבר אומר שהדבר הזה דורש סקר מיוחד, אין לנו - - -
חמד עמאר: ראיתי פרסום בעיתון על זה- -
מיטל גרייבר שוורץ: אני מיטל מאיגוד האינטרנט הישראלי.
מיטל גרייבר שוורץ: יש מחקר השוואתי שערכה פרופ' דפנה למיש במימון איגוד האינטרנט בין המצב בישראל לבין המצב באנגליה.
מיטל גרייבר שוורץ: זה מחקר שנעשה לפני כמה שנים, ויכול להיות ששווה לרענן אותו ולבדוק את זה מחדש, אבל לפני כמה שנים המצב היה דומה.
מיטל גרייבר שוורץ: במדינות אירופה יש הרבה תהליכים של הסדרה עצמית, שספקי האינטרנט עושים שיתופי פעולה ומוצאים פיתרונות ודרכים לפתור את הבעיה ולעודד את הגלישה הבטוחה בינם לבין עצמם בלי התערבות של המחוקק.
מיטל גרייבר שוורץ: זה לצערנו, לא מצליח פה בארץ, ואנחנו עושים מאמצים אפילו בימים אלו.
חמד עמאר: יפעת בויאר, המועצה לשלום הילד.
יפעת בויאר: אני רוצה לחזור על הערה שהעליתי בדיון הקודם: הצעת החוק הזאת חשובה ומבורכת, אבל היא צריכה ללכת צעד אחד קדימה במובן זה שתחייב לספק לכלל הציבור את תוכנות הסינון האלה שהן בעלויות לא גבוהות.
יפעת בויאר: זאת אומרת לא רק לשלוח עלונים ולספר על התוכנות שיש באינטרנט, אלא לתת תוכנות- -
אלכס מילר: את שמעת מה אמרתי בתחילת הדיון?
אלכס מילר: תתייחסי למה שאמרתי.
אלכס מילר: אני ביקשתי שלחוק תיכנס חובת אספקת תוכנה חינם לכל לקוח חדש שיש לו ילד מתחת לגיל 16.
אלכס מילר: זה מה שאנחנו עושים.
יפעת בויאר: אתה מדבר על לקוחות חדשים.
חמד עמאר: היא רוצה לדבר על לקוחות קיימים.
יפעת בויאר: אני רוצה להרחיב את זה לכלל הציבור.
אלכס מילר: "לקוח חדש" הוא כל שנה לקוח חדש בעצם, כי הוא מחדש- -
נתי ביאליסטוק כהן: לא.
אורלי פרידמן מרטון: לא בהכרח.
חמד עמאר: לקוח קיים זה לקוח קיים, הוא לא חייב לחדש כל שנה.
נתי ביאליסטוק כהן: אני רוצה להעיר שוועדת שרים לא דנה בהצעה שמוסיף כרגע חבר הכנסת מילר, אז אני לא יכול להתייחס לעמדתנו, לעמדת השר ומה עמדת הממשלה בהקשר הזה.
לאה ורון: הכנסת היא הריבון, אחרי הכול.
נתי ביאליסטוק כהן: אני רק אומר- - -
אלכס מילר: אם שר יחליט למשוך חוק לוועדת השרים לחקיקה זה יהיה צעד שאתם יכולים- - -
חמד עמאר: הכנסת לא תלויה בממשלה, אם היא מושכת או לא.
חמד עמאר: אנחנו מצביעים כאן, ואם הממשלה מתנגדת- -
ליאת גלזר: - - - של הממשלה, יש לנו בעיה- - -
חמד עמאר: יש לנו עוד קריאה שנייה ושלישית.
חמד עמאר: אנחנו עכשיו בקריאה ראשונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איזו עמדה יכולה להיות לממשלה נגד הצעת חוק מסוג זה?
אתי בנדלר: לא נגד הצעת החוק, נגד התוספת המוצעת עכשיו.
אתי בנדלר: האמת היא שאין לנו שום מידע כרגע על העלויות.
אתי בנדלר: אולי כדאי לשמוע במה זה כרוך, ואז הממשלה תראה שאין בכלל מה לקיים דיון מחדש בנושא הזה.
אלכס מילר: לממשלה יש - - - הממשלה משלמת את זה.
אתי בנדלר: אבל אתה מטיל כאן
אתי בנדלר: לכאורה עלויות על ספקי הגישה לאינטרנט, על החברות האלה.
אתי בנדלר: ייתכן שמדובר בעלויות כל כך שוליות שאף אחד לא יעשה מזה עניין.
אתי בנדלר: כדאי פשוט לשמוע נתונים.
חמד עמאר: עורכת הדין יפעת בויאר, סיימת?
יפעת בויאר: זאת הערה עקרונית, ואחר כך יש לי גם הערות לנוסח.
אתי בנדלר: הערות לנוסח יש לכולנו.
חמד עמאר: כשנתחיל בהקראה.
חמד עמאר: מיטל שוורץ, איגוד האינטרנט הישראלי.
מיטל גרייבר שוורץ: אני רוצה להוסיף עוד משהו לגבי ההערה שיונתן קלינגר העיר קודם לגבי החיוב בהדרכות.
מיטל גרייבר שוורץ: הצעת החוק מדברת על חיוב של ספקי האינטרנט, ובהחלט אפשר להוסיף להצעת החוק חיוב של ספקי האינטרנט; שהעובדים שלהם יחויבו לתת הדרכות במידה מסוימת שתיקבע בתקנות, אבל בהחלט לחייב את העובדים לתת שירות לקהילה.
מיטל גרייבר שוורץ: זה משהו שקיים בהרבה חברות, והן עושות את זה בהתנדבות.
אתי בנדלר: אני לא מכירה סוג כזה של חובה חוקית, עם כל הכבוד.
אורלי פרידמן מרטון: אני רק רוצה להוסיף הערה קטנה כי אמרו לי שלא שמעו אותי היטב.
אורלי פרידמן מרטון: מאוד חשוב לי דווקא בנקודה שדיברת עליה כל הזמן על תוכנה חינמית.
אורלי פרידמן מרטון: קיימות היום תוכנות חינמיות, וחשוב שזה יהיה ברור.
אורלי פרידמן מרטון: לדעתי, הן קיימות בהישג יד לכל אדם באשר הוא צורך אינטרנט היום – בין אם זה דרך מערכת ההפעלה שקיימת בשיעור גבוה מאוד מהמחשבים ובין אם זה דרך הרשת באמצעי שנקרא "windows live" – שירות דואר אלקטרוני עם זיכרון אחסון וכיוצא בזה, שיש בו אלמנט של "family security".
אורלי פרידמן מרטון: יש בו כל אמצעי ההגנה חינם לחלוטין.
אורלי פרידמן מרטון: חשוב שזה יהיה ידוע גם אם זה משהו שהתוסף או לא התוסף דרך הספקיות.
יפעת בויאר: אלה אותן תוכנות שאנחנו מדברים עליהן שהן מדורגות- -
אורלי פרידמן מרטון: כל אחד יכול להגדיר את משך הגלישה לילד.
אלכס מילר: למצוא תוכנה חינם – אין בעיה.
אלכס מילר: הבעיה היא שאנשים לא יודעים.
אורלי פרידמן מרטון: הם לא יודעים על קיומה.
אלכס מילר: הם לא יודעים איך להשתמש, ובדרך כלל התוכנות האלה באנגלית.
אורלי פרידמן מרטון: הן מתלוות בהדרכות שקיימות ברשת עצמה און-ליין.
אלכס מילר: יש לי ילד בן 9, ומצאתי את התוכנה ועשיתי את זה תוך חמש דקות.
מיטל גרייבר שוורץ: השאלה היא תוך כמה זמן הילד שלך מצא את הדרך להוריד אותה.
אלכס מילר: עדיין לא מצא.
אורלי פרידמן מרטון: ילדים יותר גדולים הם מתוחכמים מאוד ברשת, ויש נכון באמירה שחלקם מוצאים את הדרכים לעקוף את זה.
קובי שמש: יש תוכנות של ספקי אפליקציה שמציעים את זה חינם, ויש שירות סינון שניתן על-ידי ספקי אינטרנט.
אתי בנדלר: מה אמרת?
אתי בנדלר: שיש בלבול בין מה למה?
קובי שמש: גולש בבית יכול להוריד תוכנות חינם או של מייקרוסופט שנותנות לך אפשרות לעשות סינון.
קובי שמש: קשה קצת להוריד אותן ולהפעיל אותן- -
אורלי פרידמן מרטון: לא קשה.
קובי שמש: לחלק הציבור שלא יודע לגלוש זה קצת קשה.
קובי שמש: יש תוכנות שספקי האינטרנט עצמן מציעות, לדוגמה: אינטרנט רימון הוא אינטרנט כשר שמציע רמות של סינון, והוא חלק מחבילת הגלישה הבסיסית שאתה קונה.
אתי בנדלר: ואז זה בתשלום?
קובי שמש: לא, הוא חלק מחבילת הגלישה שהוא מציע.
קובי שמש: אם את רוצה רמת סינון יותר גבוהה את משלמת- -
לאה ורון: הם לא החברה היחידה.
קובי שמש: לא.
קובי שמש: יש ספק נוסף - -
לאה ורון: אני מציעה שנעשה פרסומת לכל הספקים אם אנחנו כבר פה.
אלכס מילר: הרציונל בסופו של דבר הוא שאנחנו לא באים לספקים ואומרים להם שהם מחויבים להשתמש רק בתוכנה מסוימת, כי היא הכי טובה.
קובי שמש: היום אתה פונה לכל ספק אינטרנט, והוא יכול להציע לך תוכנת סינון חינם, ואתה יכול לבחור את רמת הסינון שאתה רוצה.
אלכס מילר: זה לא נאמר בפעם שעברה.
אלכס מילר: בפעם שעברה דובר על כך שעל חלק גדול מאספקת השירות הזה גובים כסף כל חודש, כ-10 שקלים.
אלכס מילר: לדעתי, היום ספקים יכולים לתת את השירות חינם, וכמו שאמרתי זה כמובן תלוי בגיל כי לא צריך לתת את זה אוטומטית לכולם כי לא כולם משתמשים בזה.
אלכס מילר: אבל מי שצריך להשתמש בזה ומי שרוצה להשתמש בזה, וכאשר אתה בא ועושה חוזה עם לקוח ושואל אותו האם יש לו ילדים מתחת לגיל 16, והאם הוא מודע לסכנות החשיפה, ומספקים לו פתרון מסוים – זה חשוב מאוד.
אלכס מילר: בסופו של דבר ככה אנחנו מגנים על הילדים.
אלכס מילר: גם אם נצליח בכל המערכת הזאת להציל ילד אחד – עשינו את העבודה.
אלכס מילר: לשמוע בחדשות שבן אדם אחד פוגע ב-25 ילדים, אז יש לנו פה בעיה.
אלכס מילר: כי ברגע שאני שומע הורה אומר, אני אפילו לא תיארתי לעצמי שזה מה שיכול לקרות – צריך למצוא דרך לפתור את העניין הזה.
אלכס מילר: אני בטוח שהעניין נוגע לכולם.
אלכס מילר: גם אתם כספקי אינטרנט, הדבר האחרון שאתם רוצים זה שדרך הערוץ שלכם ייפגעו ילדים בישראל.
אלכס מילר: אף אחד לא רוצה את זה.
אלכס מילר: אנחנו צריכים למצוא כלים.
אלכס מילר: גם בשירותי הכבלים והלוויין ששם הנושא הזה איכשהו הוסדר, וגם באינטרנט העניין הזה לא בעייתי, ולעשות מזה משבר מדיני בוועדת שרים לחקיקה זה לא לעניין.
חמד עמאר: תגיבי לנושא הזה, ונתחיל בקריאה.
ליאת גלזר: כרגע הצעת החוק שהצגת ושהממשלה תמכה בה מדברת על יידוע – על עצם החובה לספק תוכנה וליידע את המנוי ולשאול אותו אם הוא כן רוצה לקבל תוכנה או לא רוצה לקבל תוכנה.
ליאת גלזר: הייתה הצעת חוק כזאת בכנסת הקודמת, ועמדת הממשלה הייתה לא להחיל עליה דין רציפות.
אלכס מילר: מה זאת אומרת?
אלכס מילר: היא לא עברה קריאה ראשונה.
ליאת גלזר: היא עברה קריאה ראשונה.
ליאת גלזר: הצעת החוק של חבר הכנסת אמנון כהן עברה בקריאה ראשונה, ובכנסת הזאת הוחלט שלא להחיל עליה דין רציפות.
אלכס מילר: את מדברת על משהו אחר.
אתי בנדלר: ודאי שזה משהו אחר.
אלכס מילר: זה חוק - - - אתם - - -
ליאת גלזר: אני יכולה לסיים?
ליאת גלזר: הצעת החוק שהייתה בכנסת הקודמת אמרה את מה שיפעת כיוונה אליו- -
יפעת בויאר: ממש לא.
חמד עמאר: סליחה, רק מי שמקבל אישור יכול לדבר בוועדה.
ליאת גלזר: - - היא חייבה את ספקי הגישה לאינטרנט להציע תוכנת סינון חינם.
אלכס מילר: חוץ מזה היא גם קבעה שהממשלה תקים דרך משרד התקשורת, ואתם תקבעו את הכללים וצריך לסנן- - -
ליאת גלזר: זה לא היה בקריאה הראשונה.
ליאת גלזר: בנוסח של הקריאה הראשונה זה לא מופיע.
ליאת גלזר: אני יכולה להביא לך את הצעת החוק שעברה בקריאה הראשונה- -
אלכס מילר: זאת הייתה הכוונה.
ליאת גלזר: - - שעקרונית הייתה בה חובה לשאול את המנוי אם הוא רוצה לקבל תוכנה ולספק לו תוכנה כזאת חינם.
ליאת גלזר: אם רוצים לשנות את ההצעה הזאת אנחנו נשמח לראות הצעה, והממשלה תצטרך לגבש את העמדה שלה מחדש.
אלכס מילר: את מדברת עכשיו בשם הממשלה או בשם משרד התקשורת?
ליאת גלזר: אני מדברת בשם משרד התקשורת.
אלכס מילר: אז אני מציע למשרד התקשורת ש"עד גיל 16" אנחנו מכניסים לקריאה ראשונה.
אלכס מילר: תעבדו במשרד התקשורת, תבדקו אם כדאי לכם להחזיר את הנושא הזה חזרה לממשלה ולהצביע - -
ליאת גלזר: נשאל את השר.
אלכס מילר: אבל מבחינתנו אין שום בעיה להכניס את זה לתוך החוק.
אלכס מילר: תראו לנכון להחזיר את זה – תחזירו.
אלכס מילר: אין לי שום בעיה.
אתי בנדלר: סליחה, לא שמעתי.
אלכס מילר: אני מציע להכניס את הסעיף הזה.
אלכס מילר: אם יראו לנכון להחזיר את זה לוועדת שרים לחקיקה – שיחזירו.
אתי בנדלר: אנחנו עוד לא שמענו הערות לסעיף.
אתי בנדלר: אתם מוכנים ללכת עם בקשתו של חבר הכנסת מילר לכלול את החובה לספק את התוכנות האלה?
ליאת גלזר: אולי חבר הכנסת מילר יציע לנו נוסח, ואנחנו נתייעץ עם השר.
אתי בנדלר: יש אפשרות נוספת כדי שזה לא ייחשב אחר כך לנושא חדש, לא לכלול את זה בנוסח, אבל להתייחס לזה בדברי ההסבר ולכתוב שבעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית תשקול ועדת הכלכלה לחייב לספק את תוכנות הסינון חינם.
אלכס מילר: יש גם אפשרות שלישית.
אתי בנדלר: יש כל מיני אפשרויות.
אלכס מילר: אנחנו יכולים להכניס את זה לנוסח החוק, ואפשר להצביע.
אלכס מילר: חבר הכנסת חמד עמאר יכול לבקש רביזיה כי הוא חבר ועדה, ואם תהיה איזושהי בעיה אפשר לפתוח שוב את החוק, ואם לא תהיה בעיה הוא ימשוך את הרביזיה.
אתי בנדלר: גם זאת אפשרות, ואולי האפשרות הטובה ביותר.
אלכס מילר: אז סיכמנו.
אתי בנדלר: נראה איפה לשלב את זה בנוסח.
קובי שמש: התוספת היא שתהיה תוכנת סינון חינם כחלק מהשירות?
אתי בנדלר: עבור אספקת תוכנות הסינון בספק שירותי אינטרנט לא יגבו תשלום כלשהו.
אלכס מילר: כמובן, לפי הצורך.
יפעת בויאר: זאת תוכנת הסינון, זה לא סינון.
יפעת בויאר: אלה שני דברים שונים.
אלכס מילר: לא קובעים רמת סינון.
ערן גרף: אני רוצה להעיר משהו.
חמד עמאר: נתחיל בהקראה.
חמד עמאר: אתה יכול להעיר על הסעיפים עצמם.
ערן גרף: אני מבזק בינלאומי.
ערן גרף: לגבי הסעיף הנקודתי הזה.
חמד עמאר: כשנגיע לסעיף הזה אני אתן לך להעיר.
ערן גרף: זה לא - - - אם היינו יודעים למה להתייחס- - - העניין, האם יש גיל 16 בבית הוא מאוד מורכב ומאוד בעייתי.
אלכס מילר: הוא שולח לך תעודת זהות.
ערן גרף: לא כל אחד שולח תעודת זהות.
אלכס מילר: אם לא, אז אתה לא מספק.
ערן גרף: אם מישהו גולש מהבית שלו, והוא לא מתחת לגיל 16, אז מה?
אלכס מילר: תודה לאל, היום במדינת ישראל לרוב התושבים יש תעודות זהות.
אלכס מילר: אם יש היום אפשרות לבן אדם לקבל - - -
ערן גרף: בזק בינלאומי הייתה בעד הצעת החוק של חבר הכנסת מילר עד הבוקר כשגילינו דבר חדש נוסף.
ערן גרף: אני לא אתייחס כרגע אם זה יהיה חינם או לא – הבעיה התפעולית היא מאוד קשה.
ערן גרף: אם בתוך הבית נמצא בן 16 זה מאוד בעייתי ומאוד מורכב, לא הייתי נכנס למקומות האלה בכלל.
חמד עמאר: אבל יש אפשרות אחרת, שההורה חייב ליידע את ספקית האינטרנט שיש לו ילד מתחת לגיל 16, ואז הם יספקו לו את התוכנה.
יהונתן קלינגר: וגם אם אין לו, לא נורא.
יהונתן קלינגר: יש גם אוכלוסיות מסוימות שמעוניינות בסינון, והם לא ילדים.
יהונתן קלינגר: זה לא משנה אם זה ילד או לא ילד- -
אתי בנדלר: אז צריכים לברר מהי עמדתו של חבר הכנסת מילר בעניין הזה.
חמד עמאר: חבר הכנסת מילר העלה נושא, איך החברה תדע שיש ילד בגיל 16, מי צריך ליידע?
אלכס מילר: ההורה.
חמד עמאר: ההורה צריך ליידע.
אתי בנדלר: צריכים לדבר על התהליך, אבל אולי קודם צריך לקרוא את ההצעה כדי לראות איך היא משתלבת.
אתי בנדלר: צריך לדבר על התהליך אחרי שמיידעים.
אתי בנדלר: הרי הצעת החוק הזאת מדברת על יידוע.
אתי בנדלר: נניח שהמנוי יודע, ואז הוא אומר, אוקיי, אני רוצה תוכנה; הוא צריך להודיע לספק שירותי הגישה שהוא מעוניין.
אתי בנדלר: אם הוא מעוניין צריך לספק לו את זה ללא תשלום, אבל רק בתנאי שיש לו ילד מתחת לגיל 16.
אתי בנדלר: אז הוא יגיד שיש לו ילד מתחת לגיל 16, והחברה תגיד לו לשלוח תעודת זהות שלו.
אתי בנדלר: כלומר יש כאן תהליך שצריכים להתייחס אליו ולראות איך הוא יתבצע- -
לאה ורון: והאם אין פגיעה בפרטיות.
אתי בנדלר: - - אחרת אספקת התוכנה, עשויים לגבות עליה תשלום.
אתי בנדלר: אנחנו שומעים שחלקם מספקים לפחות חלק מהתוכנות ללא תשלום, אז אולי אם אנחנו נאמר שהאספקה היא חינם רק אם יש ילד מתחת לגיל 16 אז יתחילו לגבות תשלום עבור התוכנות שהן היום תוכנות חינם.
אתי בנדלר: צריכים לבדוק איך זה משתלב.
אתי בנדלר: אני מציעה לקבל את ההצעה להתחיל את הקריאה ואת הדיון, ואחר כך לדבר על המשמעויות של הצעה נוספת.
חמד עמאר: נתחיל בהקראת סעיף 1.
ניר ימין: הקראת הצעת החוק:
ניר ימין: הקראת הצעת החוק: הוספת סעיף 4ט 1.
ניר ימין: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב–1982, אחרי סעיף 4ח, יבוא: "יידוע לקוחות בדבר אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט 4ט.
ניר ימין: (א) בלי לגרוע מסמכויות השר לפי סעיף 4, השר יקבע, בתקנות או ברשיון, הוראות לענין חובת בעל רישיון למתן שירותי גישה לאינטרנט, ליידע את לקוחותיו בדבר קיומם של אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט ואפשרויות ההגנה מפניהם, לרבות אמצעים טכנולוגיים המיועדים לסינון אתרים, וכן בדבר סכנות נוספות הקיימות ברשת האינטרנט, בכל אחת מהדרכים הבאות: (1) שליחת עלון מידע ללקוח; (2) פרסום המידע באתר האינטרנט של החברה; (3) ציון המידע בחוזה שנחתם עם הלקוח; (4) מסירת המידע ללקוחות על ידי נציגי שירות לקוחות.
ניר ימין: קודם כול זה צריך להיות "התש"ע-2010" ולא "התשס"ט-2009.
חמד עמאר: אני רוצה לדעת מה זה "סכנות נוספות"?
אתי בנדלר: יש עוד הרבה שאלות, זאת אחת השאלות.
אתי בנדלר: כבר בישיבה הקודמת אמרתי שאני אבקש התייחסות לנושא של "סכנות נוספות".
לאה ורון: גם חבר הכנסת חמד עמאר שאל?
אתי בנדלר: כן, מצוין.
אלכס מילר: אנחנו התכוונו דווקא לעניין הרשתות החברתיות: עניין הפדופילים והחשיפה של הילדים.
חמד עמאר: מה שהיה בשבוע האחרון.
אלכס מילר: בדיוק.
ליאת גלזר: זה לא רק רשתות חברתיות, אלא גם אינסטנט מסנג'ר וצ'אטים.
אלכס מילר: נכון, הכול.
אורי אזולאי: אני מנכ"ל חברת "פיורסייט".
אורי אזולאי: אנחנו מספקים את תוכנות ההגנה לשלוש ספקיות האינטרנט בארץ.
אורי אזולאי: אני מסכים שיש תוכנות חינמיות.
אורי אזולאי: חלק מההערכה, מה זה תוכנה חינמית צריך להיעשות בידי ספקיות – האם היא עובדת, והאם היא עובדת היטב וכדומה.
אורי אזולאי: אני שמח לשאלה שלך.
אורי אזולאי: הרובד הבסיסי ביותר להגנה על ילדים באינטרנט הוא באמת סינון מפני אתרים: אתרי פורנוגרפיה, הימורים, סמים וכולי.
אורי אזולאי: היום יש תחום חדש לחלוטין שמתפתח בעולם וקיים בארץ.
אורי אזולאי: אנשים באשנ"ב מכירים אותו, כמובן: כל הנושא של "סייבר בולינג" – אלימות דיגיטלית.
אורי אזולאי: זה הנושא הכואב לילדים.
אורי אזולאי: בשעה זו הבוקר כשילדים מתעוררים בבית, והם בחופשה בבית לבד, והם מצ'טטים עם החברים וסופגים המון פגיעות עד כדי חרם.
אורי אזולאי: זאת הסכנה האמיתית הנפוצה ביותר, אדוני היושב ראש.
אורי אזולאי: כמובן, פדופיליה היא סכנה, אבל עושים ממנה הרבה יותר- - - נושא של "סייבר בולינג" ואלימות דיגיטלית הוא נושא מאוד כאוב, הילדים סובלים.
אורי אזולאי: יש לזה פתרונות.
אורי אזולאי: כמו שאמרנו, תוכנות החינם מדברות על רבדים בסיסיים מאוד, והתוכנות המתקדמות יותר מדברות גם על הרבדים העמוקים של ההגנה.
אורלי פרידמן מרטון: אני מתחברת לחלוטין למה שנאמר כאן.
אורלי פרידמן מרטון: זה אלמנט מאוד חשוב, והוא היבט חינוכי מאוד חשוב.
אורלי פרידמן מרטון: בחומרי ההדרכה כלולה התייחסות לכל הנושא של "סייבר בולינג".
אורלי פרידמן מרטון: התנהגות של גלישה נבונה ברשת לילדים היא לא רק להימנע מפדופילים, אלא גם המידע שאתה מוסר וגם איך אתה מדבר ברשת, איזה סוג של פעולות אתה לא מבצע כלפי חברים שלך- -
לאה ורון: איך זה נקרא?
אורלי פרידמן מרטון: "סייבר בולינג" – בריונות ברשת.
אורלי פרידמן מרטון: זה קיים בחומרי הדרכה, וזה אלמנט חינוכי מאוד חשוב בכל המגזרים.
אורי אזולאי: זה באינטרנט הקווי.
אורי אזולאי: סכנה נוספת היא בסלולר; נולד שם קונספט חדש שנקרא "סקסטינג".
אורי אזולאי: זה שילוב של "סקס" ו"טקסט".
אורי אזולאי: משלוח של תמונות עירום בין החבר'ה דרך ההודעות הכתובות בנייד.
אורי אזולאי: החברה שולחת אחרי שכנוע בטלפון את התמונה שלה בפוזה מסוימת לחבר שהוא החבר בן ה-16 שלה היום, וכשהם נפרדים התמונה מופצת רק בכיתה, רק בין החבר'ה בכיתה בפייסבוק.
אורי אזולאי: אבל מ-40 הילדים האלה זה נשלח לעוד 100 או 200, ואלה תמונות שאי אפשר להוריד.
אורי אזולאי: הסכנה היא לא רק למי שנפגע; בארצות הברית הילד הפוגע שמפיץ תמונה של ילדה בת 16 נחשב עבריין מין.
אורי אזולאי: יש מקרים כאלה בארצות-הברית.
אורי אזולאי: עד גיל 42 רשום לאותו נער ברקורד שהוא עבריין מין מכיוון שהוא הפיץ תמונות של חברה כשהיה בן 16.
אורי אזולאי: האם הורים לא ירצו להגן על הילדים שלהם מפני מעשים שטותיים כאלה, שהם לא יודעים מה הם עושים?
אורלי פרידמן מרטון: אני רציתי להעיר לנוסח, אבל אני לא יכולה להתעלם.
אורלי פרידמן מרטון: יש היום גם טכנולוגיה שפועלת בדיוק בהיבט הזה ועושה את ניתוח ה-D.N.A – פוטו D.N.A – ומאפשרת באמצעות ספקיות האינטרנט- -
חמד עמאר: כמה עולות תוכנות כאלה?
חמד עמאר: יותר יקרות מהתוכנות שאנחנו מורידים אותן חינם?
אורלי פרידמן מרטון: לא, אבל כשאנחנו מדברים על תוכנות סינון או אמצעים סינון במחשב הפרטי זה משהו אחר- -
חמד עמאר: זה נמצא בתוכנות הפרטיות?
אורלי פרידמן מרטון: כשאנחנו מדברים על תוכנה כמו "פוטו D.N.A", זה בשביל מערכות השיטור והאכיפה וספקיות האינטרנט מלמעלה, כדי שתמונה שה-D.N.A שלה זוהה ככזה תימחק אוטומטית ממאגרי המידע ולא תוכל להמשיך להישלח למאות ילדים נוספים.
אורלי פרידמן מרטון: אבל זה באמת דיון אחר.
אתי בנדלר: זה לא שייך לתוכנות הסינון שעליהן אנחנו מדברות?
אורלי פרידמן מרטון: לא.
אורלי פרידמן מרטון: זה לא תוכנות הסינון שהצרכן עצמו יוכל להפעיל באופן עצמאי.
אתי בנדלר: ברשותכם, אני לא מבינה.
אתי בנדלר: את מדברת על תוכנות שמותקנות על-ידי הספקים עצמם עוד לפני שזה עובר לציוד הקצה של המנויים.
אתי בנדלר: אבל אין חובה חוקית על הספקיות להשתמש באותן תוכנות.
אורלי פרידמן מרטון: לגמרי לא.
אתי בנדלר: לכן יש צורך להתחבר להצעת החוק של חבר הכנסת מילר.
אורלי פרידמן מרטון: לחלוטין, אין לנו מחלוקת.
אורלי פרידמן מרטון: אני התייחסתי למה שהועלה כרגע.
אורלי פרידמן מרטון: יש גם טכנולוגיה שהולכת בדיוק לשם, וברמה הטכנולוגית עוד יש אופטימיות לעתיד.
אתי בנדלר: אם כך, אנחנו חוזרים לשאלה של חבר הכנסת עמאר.
אורי אזולאי: כאשר מדובר על סכנות נוספות, באמת הסכנות הנוספות – אלה הן.
אורי אזולאי: צריך להגן מפני הסכנות הנוספות.
חמד עמאר: הן נכנסות להצעת החוק?
ליאת גלזר: ברמת היידוע.
אתי בנדלר: ברמת היידוע.
אתי בנדלר: מה קורה מבחינת אספקת החינם – האם התוכנות החינמיות כוללות הגנה גם מפני הסכנות הנוספות האלה.
אורי אזולאי: אני לא רוצה לדבר בוועדה על תוכנה זו או אחרת, זה כבר דיון מסחרי.
אלכס מילר: אני יכול להגיד לך שרוב התוכנות חוסמות בצורה שיטתית הכול.
אלכס מילר: יש דברים שכבר התגברו עליהם, ושם אנחנו יכולים עד מחר לשבת ולחפש את הפרצות שיש היום בעולם הוירטואלי כדי להתגבר על כל הדברים שתוכנות הסינון חוסמות.
אלכס מילר: אנחנו מדברים על בסיס; אנחנו מדברים על כך שברגע שבן אדם קיבל את הבסיס, הבין על מה מדובר, התקין וחסם – יש לו כבר מודעות.
אלכס מילר: משם והלאה הוא כבר יוכל להיות מודע לכל הבעיות שקיימות, וגם אם יש דרך אצל הספקים להרחיב את זה לדברים הרבה יותר גדולים, זה כבר הוא מולם – אם יש להם תוספות כדי לחסום עד אינסוף.
אלכס מילר: אנחנו לא יכולים בכל מקרה להכניס לתוך החוק.
אלכס מילר: בדברים בסיסיים, שזה לדעתי, הבסיס לכל תוכנה ותוכנה בנושאים של פורנוגרפיה, אלימות הסתה ושל צ'אטים ורשתות חברתיות – זה נותן מענה.