GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר אקוניס: בסדר, אנחנו היום בחמישה.
אופיר אקוניס: אנחנו ב: 1, 2, 10, 33 ו-99.
אופיר אקוניס: אנחנו בחמישה בפועל.
מנשה סמירה: אנחנו כרגע בחמישה בפועל, יש מקום לעוד אחד.
אופיר אקוניס: זאת אומרת, 12 בסך הכול.
מנשה סמירה: כן, יש מקום לעוד אחד.
מנשה סמירה: אנחנו נערכים - - -
אתי בנדלר: אם יעבו את המערך.
אופיר אקוניס: אורן, האם היתה לכם עמדה?
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, אתם התנגדתם לדבר הזה.
אופיר אקוניס: אני רוצה לדעת מהי עמדת האוצר.
אופיר אקוניס: הנה הפתרון, מצאנו את הפתרון למחלוקת הדרמטית על החבילה הצרה – 12 ערוצים.
מנשה סמירה: במחליטים של הממשלה בחוק ההסדרים - שבוודאי האוצר עומד מאחורי זה, הוא הגיש את זה – מוקמת ועדה מיוחדת שעוסקת בהרחבת המערך הזה.
מנשה סמירה: יש החלטת ממשלה.
אופיר אקוניס: האם יש זמן סיום ומועד סיום?
אסי קליין: יש מועד שצריך להגיש את ההמלצות – 31 בדצמבר.
מנשה סמירה: הצוות: משרד התקשורת, משרד האוצר, הרשות השנייה, ומועצת הכבלים.
מנשה סמירה: אנחנו צריכים להגיש את ההמלצות ואת הסיכום עד ה-31 בדצמבר.
אופיר אקוניס: מי יופיע בפני הוועדה?
אופיר אקוניס: הוועדה לא תהיה סגורה ומסוגרת.
אופיר אקוניס: תבוא הטלוויזיה החינוכית ותבקש להיכנס, או לא להיכנס.
אופיר אקוניס: יבוא ערוץ 24.
אופיר אקוניס: אני מבין ש- 25 שעולה לשידור בקרוב.
אופיר אקוניס: יבוא ערוץ אחר, או ערוץ חדשות יעודי, או ערבי יעודי, או אני לא יודע מה.
מנשה סמירה: הוועדה תתכנס ותקבע את העקרונות.
מנשה סמירה: סליחה, הצוות.
מנשה סמירה: הצוות ימליץ לממשלה, לכנסת – איפה שצריך – איזשהם קריטריונים, ואיזושהי שיטה להרחבת המערך.
אתי בנדלר: על כל פנים, זה לא יהיה כלול בתיקון החוק של מעבר מזיכיונות לרישיונות.
קריאות: לא, לא – נכון.
אופיר אקוניס: במקור זה כן היה.
אופיר אקוניס: בחוק הקודם, בחוק שנמשך, זה היה סעיף נפרד.
דורון אבני: צריך לזכור שיש שני תהליכים שהם מתחברים להם יחדיו.
דורון אבני: הנושא של ההרחבה – אנחנו מדברים על גופים נוספים.
דורון אבני: אבל, ברור שההרחבה הבסיסית תצטרך להתרחש מינואר 2012 לגבי בעלי רישיונות חדשים.
אופיר אקוניס: אני שמח שהממשלה שינתה את עמדתה, כי הממשלה אמרה באמצעות משרד האוצר בפעם הקודמת לנציג הוט ויס, אם אינני טועה, שהביעו התנגדות דרמטית גם לחבילה הצרה וגם ל-DTT.
אופיר אקוניס: הם התנגדו לשני הדברים הללו, והממשלה אמרה שיש הבטחה שלטונית על-ידי - - -
אופיר אקוניס: סלחי לי, מר מוקדי ומר אילון דיברו על מר פרננדס, שעזב בינתיים את משרד האוצר, כמי שהבטיח להם.
אופיר אקוניס: דנה, אפילו השתמשו בביטוי הבטחה שלטונית.
אופיר אקוניס: אני לא יודע ממתי פקיד מבטיח דבר כזה.
אופיר אקוניס: הבטחה שלטונית מבטיחים נבחרי הציבור, לא הפקידות.
אופיר אקוניס: אני שמח שהממשלה שינתה את עמדתה, זו בשורה חשובה מאוד.
דנה נויפלד: לא, רגע.
דנה נויפלד: הממשלה לא שינתה.
אופיר אקוניס: אה, משרד המשפטים לא שינה את עמדתו.
דנה נויפלד: בכל הכבוד, אני רוצה בכל זאת שנדייק.
אופיר אקוניס: אז אני לא מברך את הממשלה, היא לא שינתה.
דנה נויפלד: מר מוקדי יכול לטעון את מה שהוא טען.
דנה נויפלד: אני לא יודעת שהיתה הבטחת שלטונית או שהיתה הבטחה כלשהי.
אופיר אקוניס: אדרבה ואדרבה.
דנה נויפלד: כל מה שכרגע מדובר בו זה צוות שבוחן.
דנה נויפלד: המסקנות כמובן הן בטח עוד לא נמצאות עוד לפני שהצוות בכלל התכנס.
דנה נויפלד: יבוא הצוות, הוא יקיים את דיוניו, ומה שיבוא בסופו של דבר לפני הוועדה יהיה לאחר שהממשלה תאמץ מסקנות ככל שתהיינה.
אופיר אקוניס: ברור כשמש, כי הממשלה בסופו של דבר תתכנס ותעסוק בדבר הזה, ותקבל החלטה.
אופיר אקוניס: אבל, העמדה הקודמת שהיתה, ואם אני לא טועה, אורן, אתם הבעתם גם עמדה שאומרת, ואתם הצדקתם את עמדת הכבלים והלוויין שהיתה סוג של הבטחה שלטונית שלא להכניס עוד ערוצים למערך ה-DTT.
אורן משה: לא דובר על הבטחה שלטונית, אלא דובר על זה שהדברים צריכים להיעשות בהדרגתיות, ותוך בחינה של הנושא.
אורן משה: זה בדיוק תפקידה של הוועדה שמוקמת – לבחון את הנושא.
אורן משה: צריך להבין שהמשמעות של הרחבת המערך הזה לא מסתכמת בהגדלת ההיצע למשקי הבית בחינם, אלא יש לה השפעות גם על שווקים מקבילים כמו שוק הטלוויזיה הרב-ערוצי.
אורן משה: ולכן, נעשית הבחינה.
אופיר אקוניס: זה שהבחינה מתקיימת, ויש לה תאריך יעד כמו סוף דצמבר זה דבר שהוא חשוב כשלעצמו.
אופיר אקוניס: זה דבר שלא היה במסגרת הדיונים על חוק המעבר מזיכיונות לרישיונות - - - שבעצם הממשלה לא אמרה את הדבר, וזה כבר שינוי בעמדת הממשלה, דנה.
אופיר אקוניס: עובדה שהכניסו את אותה ועדה.
אופיר אקוניס: גם נציגי כלי התקשורת יוכלו להופיע בפני הוועדה הזאת.
אופיר אקוניס: רק אל תבקשו עוד זמן כמו בוועדת שישינסקי.
אופיר אקוניס: כל הזמן מאריכים.
אופיר אקוניס: כלומר, אפשר לבקש, אבל רצוי שלא.
מנשה סמירה: אני רק מבקש להוסיף שכפי ביקשתי בעבר וגם בתוך מסגרת הבחינה, אנחנו גם סבורים שיש להיערך לנושא של שידור בטכנולוגיות מתקדמות כי למערכת הזאת יש את היכולת כבר היום אפילו.
מנשה סמירה: ולכן, צריכה להתקבל החלטה גם בעניין הזה שאין שום סיבה שהערוצים הפתוחים לא ישודרו, או ישדרו גם בטכנולוגיות מתקדמות איכותיות יותר.
מנשה סמירה: העולם כולו משתנה ומתפתח, וזה בוודאי צריך להיכנס לתוך המסגרת הזאת.
מנשה סמירה: יש לזה גם השלכה לגבי אופי ההרחבה, ומה יקרה עם הערוצים הקיימים והערוצים החדשים.
מנשה סמירה: שנית, אנחנו גם סבורים שצריך לבחון שבאותה מידה שהיום משודרים ערוצי הרדיו בתוך הממירים של הוט ויס, גם זה צריך להיכנס במובן מאליו.
מנשה סמירה: זה obvious כזה שבהחלט יכול לשפר ולהגיע ולתת איזשהו מענה כפי שקיים היום ברב-ערוצי.
מנשה סמירה: זה נלקח בחשבון, וזה אפשרי, וכל המערכות האלה ערוכות לכך מבחינה טכנולוגית.
מנשה סמירה: צריך לקבל החלטות, ובלוח זמנים סביר לצאת עם זה, ולתת את השירות הזה לציבור כנדרש.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה, ואחר כך נתחיל בהקראה.
אתי בנדלר: אולי קודם להציג את התקנות לפני ההקראה ברמה העקרונית.
אתי בנדלר: ברמה העקרונית יש לי שתי מילים לפני ההקראה.
אופיר אקוניס: אוקיי, אז לפני כן.
אופיר אקוניס: יש גם תיקונים.
אופיר אקוניס: אנחנו יכולים להעלות את הסכום שנקבע כאן לעלות מרבית לסיוע.
אופיר אקוניס: יש כאן כמה קריטריונים שיגרמו לכמה מהאנשים לכתת את רגליהם בין עשרות משרדי ממשלה שאולי צריך להוציא אותם, וכדו' וכדו'.
אופיר אקוניס: את זה נכניס, ותוך כדי הקראה כמובן נקיים את התיקונים הללו - גם את גובה הסבסוד, וגם את הקריטריונים לקבלת סיוע.
אופיר אקוניס: אני לא רואה אזרח אחד שיכתת את רגליו.
אופיר אקוניס: אנחנו נוריד כמובן ונקצץ.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב ראש, תודה רבה ובוקר טוב.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, כמובן שמערך ה-DTT הוא מערך מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: הוא נותן פתרון חשוב לאוכלוסייה שצריכה אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, מצד שני, זוהי מאוד מאוד מצומצמת, לדעתי.
כרמל שאמה-הכהן: מתוך מיליוני אזרחי ישראל, רובם רוצים לראות ולצפות ביותר ערוצים מאלו שקיימים ב-DTT.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, יש כאלה שלא יכולים לאפשר לעצמם יותר מכך.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, הפתרון הוא חשוב.
כרמל שאמה-הכהן: הבאת המידע גם היא חשובה לציבור, כי עד לפני מספר שבועות קיומו של דבר כזה היה באמת אחד הסודות הכמוסים במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: עבודת ביטחון השדה שנעשתה פה היתה באמת משובחת.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, הקמפיין הוא ברור, הוא עושה את עבודתו, ואין לי ספק שתהיה לכך התקדמות מצטברת.
כרמל שאמה-הכהן: בישיבות הקודמות ניהלנו שיחה לגבי הרחבת ה-DTT.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שיש לכך השלכות שצריך לבחון אותן בכובד ראש לגבי הפלטפורמות האחרות כי דבר קשור בדבר.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, כמובן שהכיוון הוא רצוי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, צריך לבדוק את המינון ואת התזמון, ואולי גם במקביל שינויים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, צריך גם להבחין, אדוני היושב ראש, בין פלטפורמה של ה-DTT לבין חבילה צרה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מינוס אחד ל-DTT והוא שאף אחד לא יכול להוסיף שם עוד ערוץ שהוא רוצה שהוא מאוד חשוב לו.
כרמל שאמה-הכהן: למשל, ערוץ הילדים, ערוץ היסטוריה, ערוץ מוזיקה – כל אחד מה שהוא אוהב.
כרמל שאמה-הכהן: זוהי מגבלה צרכנית ראשונה במעלה.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, אלו שני מישורים נפרדים שצריך לתת עליהם את הדעת.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאמרתי, ה-DTT הוא דבר מבורך, וחבילה צרה זו מדרגה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: לא יכול להיות שאזרחי ישראל יהיו כבולים בחבילה בסיסית שהם צריכים לשלם עליה, ולמעשה זה משהו שהם לא צריכים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, כמובן שעוד הכול צריך להיות נתון לדיון בדיונים עמוקים ורחבים, כי באמת יש לכך השלכות רחבות.
כרמל שאמה-הכהן: נקודה נוספת – רציתי לנצל את ההזדמנות מול אנשי הרשות השנייה, והזכרת את זה בסיפא של דבריך.
כרמל שאמה-הכהן: אזרחי ישראל נחשפו בזמן המונדיאל לשידורי ה-HD, והתגובות היו כביכול כמו המהפך משחור לבן לצבעוני.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים פתאום גילו טלוויזיה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: הם אהבו לשבת יותר מול הטלוויזיה, והרגישו נעים יותר.
כרמל שאמה-הכהן: זו ממש הפכה להיות חוויה כיפית ואמיתית.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע מתי הפעם הבאה שניפגש, ולכן אני רוצה לנצל את ההזדמנות על מנת להעלות שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: הטענה שהובאה בפניי היא שמה שמונע לפחות מערוץ 2 ו-10 לשדר שידורי HD היום זה הצורך לעבור דרך המסננת של הרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אם יתנו להם לשדר ישירות כמו שהם רוצים ויכולים ללא הפיקוח של הרשות השנייה, הם יכולים לשדר תוך זמן קצר HD לאזרחי ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאם כך הדבר, ואם אין איזה טעם מיוחד להמשיך בפיקוח של הרשות השנייה - ואני לא יודע אם נעשה בו שימוש עד היום, ואם אי פעם הורד השאלטר - לתת להם לשדר ישירות ולשדר HD לאזרחי ישראל זו גם תהיה בשורה.
מנשה סמירה: להערכתי, יש פה כאלה שמנסים לנצל כל הזדמנות וכל נושא כדי לדחוף דברים שלא רלוונטיים לעניין.
מנשה סמירה: ראשית, על פי חוק השידורים של ערוצי הרשות השנייה מועברים דרך הרשות השנייה, והראייה – העלות של הקמת ה-DTT והעברת הערוצים והשידורים באמצעותם, ויש לי פה נתונים יוצאים מהכלל שמראים על חיסכון דרמטי ועל יעילות גבוהה מאוד ביחס לאלטרנטיבות שנבחנו בשעתו על-ידי משרד האוצר ומשרד התקשורת על הקמת המערכת על-ידי גופים אחרים.
מנשה סמירה: אז קודם כל, זה נעשה בצורה מאוד יעילה.
מנשה סמירה: לגבי המצב הטכני – כפי שאמרתי קודם, ניתן להעביר ולשדר את השידורים ב-HD.
מנשה סמירה: זה עניין של החלטה, גם תיקון חקיקה.
מנשה סמירה: חשוב שכולנו, וגם אתם – במיוחד חברי הכנסת, נציגי הציבור - נבין את התמונה לאשורה, ושלא נטעה.
מנשה סמירה: במדינת ישראל, נכון לרגע זה, על פי נתונים שפרסמו גם הוט ויס, וגם נתונים של הלמ"ס עד כמה שניתן - הם לא הכי מעודכנים - וגם סקר שאנחנו עושים עכשיו, יש כ-20% עד 25% ממשקי הבית בישראל עם אופציית קליטת HD.
כרמל שאמה-הכהן: האם האופציה זה הטלוויזיה או הממיר?
מנשה סמירה: גם וגם.
כרמל שאמה-הכהן: האם חייב להיות גם וגם?
מנשה סמירה: גם וגם – בדיוק.
מנשה סמירה: גוף משדר HD, ומי שאין לו הוא לא יראה את זה מטושטש, אלא הוא לא יראה כלום.
מנשה סמירה: כלומר, אם גופי השידור ישדרו רק ב-HD אזי 75% כרגע ממשקי הבית בישראל לא יקלטו כלום.
מנשה סמירה: אם אתה משדר ב-SD אז מי שיש לו HD יכול לראות.
מנשה סמירה: ה- SD הוא השידור הרגיל, המסורתי, שקיים כרגע.
מנשה סמירה: זאת אומרת, אם גופי השידור רוצים לשדר ב-HD הם חייבים לשדר בו זמנית גם ב-SD וגם ב-HD.
מנשה סמירה: זה מה שעשו רשות השידור בזמן המונדיאל.
מנשה סמירה: הם שכרו או קיבלו בחינם – לא משנה איך – בהסדר עם הוט או עם יס ערוץ, ושם הם שידרו ב-HD.
מנשה סמירה: אבל, כגוף ציבורי הם בוודאי היו מחויבים לשדר את השידור פתוח לציבור, ושידרו אותו גם ב-SD.
מנשה סמירה: הנתון הזה מכפיל ומייקר בצורה משמעותית את העלויות, קודם כל.
מנשה סמירה: לכן, צריך להיערך אליו.
מנשה סמירה: זאת אומרת, גם אם מחר לכאורה הכנסת פה תחוקק חוק חופשי, וכל אחד יעשה מה שהוא רוצה, אז זה לא יקרה מייד כי יש פה איזושהי היערכות משמעותית שיש לה עלויות, ויש לה גם תוכנית עסקית כזאת או אחרת שצריך לתת עליה את הדעת.
מנשה סמירה: אני לא רוצה להרחיב כאן, ולהלאות אתכם בפרטים יותר טכניים.
מנשה סמירה: שנית, אין שום בעיה.
מנשה סמירה: אנחנו עכשיו בוחנים את העניין של לאפשר לערוצים שלנו – ל-2 ו-10 - לשדר ערוץ צל ב-HD באמצעות הפלטפורמות הקיימות.
מנשה סמירה: הוא יהיה חייב להמשיך לשדר SD, כי אחרת אתה לא מתכוון לסבסד מחר 2,000 שקל לכל משק בית כדי שיעברו ל-HD.
מנשה סמירה: אנחנו לא נמצאים במקום הזה.
מנשה סמירה: זה תהליך שצריך לתת לו זמן.
מנשה סמירה: גם בעולם זה עובד כך, משדרים במקביל, לאט לאט ובהדרגה.
מנשה סמירה: נושא הרשות השנייה - ברגע שאנחנו נפתור את הבעיות הטכניות וגם החוקיות, וברגע שהם יסכימו, ויהיה להם כדאי לתת ערוץ צל, ערוץ מלא, זהה - גם פה יש שאלה, ואני לא אלאה אתכם עכשיו – אז באמצעות אותו כבל שמגיע לרשות השנייה ויוצא להוט ויס, ויוצא לכל הגורמים, ככה זה ייעשה גם עם הדבר הזה.
מנשה סמירה: העניין הזה הוא פתיר, ויש לו עלויות.
מנשה סמירה: על זה מתנהלת עבודת מטה, ואנחנו נביא את זה לידיעת הערוצים הקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: עבודת המטה היא אצלכם.
מנשה סמירה: לא תהיה חסימה.
מנשה סמירה: אבל, הם עדיין יהיו מחויבים על פי חוק לתת לציבור את השידור ב-SD.
מנשה סמירה: אני מזכיר לכולנו שיש עדיין 100 אלף משקי בית שעוד קולטים אנלוגי עם שני ערוצים מסכנים, בסך הכול.
מנשה סמירה: אנחנו הולכים לדבר כאן על 200 שקל סבסוד, ועל זה הולך להיות דיון סוער.
אופיר אקוניס: בוא נסייע לשכבות החלשות.
אופיר אקוניס: הדיון לא יהיה כל כך סוער.
אתי בנדלר: ברשותך, הצו ששר האוצר מציע לוועדת הכלכלה לאשר מותקן מכוח סעיף 51ג לחוק הרשות השנייה שנחקק בזמנו בד בבד עם כל הסעיפים הנוגעים למערך השידורים הדיגיטאליים.
אתי בנדלר: ברשותכם, אני רוצה לקרוא את סעיף 51ג לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו: "שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע, בצו, סכומים" – ואני בכוונה אדגיש את מה שאני רוצה להדגיש לתוך העניין – "סכומים שיינתנו כסיוע מאוצר המדינה לאוכלוסיות נזקקות, לפי אמות מידה ובאופן שיקבע, לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית עקב המעבר מהפצת השידורים בשיטה אנלוגית להפצה בשיטה ספרתית, ובלבד שהסיוע לא יפחת מ-50 אחוזים מעלות הציוד כפי שקבע השר".
אתי בנדלר: מה שמובא כאן, והצו שעומד לדיון כרגע בפני הוועדה, הוא צו שמאפשר סיוע אחיד, סכום אחיד – לא סכומים – של 50%.
אתי בנדלר: זה מה שעומד כרגע בפני הוועדה.
אופיר אקוניס: אני הודעתי שאנחנו נטפל מול האוצר והרשות השנייה בהעלאת הסכום הזה.
אתי בנדלר: מדובר על עלות מרבית לסיוע – 380 שקלים.
אופיר אקוניס: זה יעלה.
אתי בנדלר: אוקיי, ומדובר על 50% מהסכום שבו נרכש הממיר.
אתי בנדלר: דהיינו, מקסימום 190 שקל.
אופיר אקוניס: בסדר, אבל אם נעלה את סכום הסיוע הזה, נקבל - - -
אתי בנדלר: אז אם התכוונתם כשעשיתם לעשות כך שזה סכומים, כי זה בעצם 50% ממקסימום 380 לפי מחיר הרכישה, אז תרשי לי להגיב: נו, באמת על הלא הזה.
אופיר אקוניס: לא, זה יהיה יותר.
אתי בנדלר: וכפי שאדוני כבר הזכיר, ראשית, מדובר על הסכום כאן שהוא נמוך להפליא כמעט בצורה מעליבה.
אופיר אקוניס: זה יטופל.
אתי בנדלר: ודבר שני, על מסלול הייסורים שניסו להעביר את מי שמבקש את הסיוע.
אופיר אקוניס: גם פה נצמצם, תיכף נגיע לזה – אין ספק.
אתי בנדלר: כבר היום בחקיקה במקום אחר, יש מנגנונים שנקבעו איך אפשר לזהות אוכלוסיות מוחלשות שנזקקות לסיוע בלי להעביר את כל הבירוקרטיה המטורפת.
אופיר אקוניס: את כל הבירוקרטיה המטורפת שמוצעת בצו.
אתי בנדלר: אני רק מזכירה, לדוגמה, את המנגנון שנקבע בתיקון לחוק משק החשמל, למשל, לקבלת תעריפים מופחתים.
אתי בנדלר: שם נקבע שכל מי שמקבל קצבת זקנה בתוספת גמלה להבטחת הכנסה, יהיה זכאי אוטומאטית לתשלום של תעריף מופחת.
אופיר אקוניס: זה מה שנעשה פה בכנסת הקודמת, נכון?
אתי בנדלר: וזה על-ידי העברת רשימות ישירות מהמוסד לביטוח לאומי לחברת החשמל, בכלל בלי שאדם יצטרך להתייצב לצורך העניין הזה.
אתי בנדלר: לכן, אני מבקשת להביא בחשבון את שני הדברים האלה כפי שאתה כבר הצעת.
אופיר אקוניס: אנחנו נכניס תיקונים בצו שמבקש שר האוצר.
אופיר אקוניס: אורן, האם אתה רוצה להקריא?
אורן משה: לפני ההקראה, אני רק רוצה לחדד את העניין של סכום וסכומים.
אורן משה: אנחנו עשינו עבודה לגבי אומדן עלות של ממיר, כפי שיקבע השר כמו שכתוב פה, והגענו לעלות של 380 שקלים כאשר הגשנו.
כרמל שאמה-הכהן: עלות למי?
אורן משה: עלות לצרכן.
אופיר אקוניס: אנחנו יודעים כמה.
אורן משה: זה משמעותית פחות, המחירים ירדו.
אופיר אקוניס: האם הרשות השנייה יודעת שנמכרים ממירים במחיר שהוא פחות מ-380 שקלים?
אופיר אקוניס: נדמה לי שהיו מספרים של 420.
אורן משה: לא.
אורן משה: כמו בכל מוצר אלקטרוני יש ספקטרום.
אורן משה: לא שזו אינדיקציה שמייצגת משהו.
אורן משה: אבל, לפני חודש ראיתי במשביר לצרכן ממיר ב-300 שקלים, ואני יודע שיש מחירים נמוכים יותר.
אורן משה: לא צריך להתאמץ, אפשר לגשת לאינטרנט ולרשום ממיר, ולראות את כל הספקטרום של המחירים.
אורן משה: יש ממירים מקליטים שעושים כל מיני דברים חכמים אחרים, והם עולים הרבה יותר מ-380 שקלים.
אופיר אקוניס: האם אתה יודע בערך מה המחיר המקסימאלי של ממיר?
אורן משה: אני לא יודע.
אופיר אקוניס: סדר גודל, האם 450 – 500 שקל?
אורן משה: אני מניח שהיקרים באמת יכולים להיות אפילו יותר מזה – לא יודע.
אופיר אקוניס: האם לרשות השנייה יש מושג?
מנשה סמירה: בדיונים עם האוצר אנחנו אמרנו שגם אנחנו סבורים, ואני ראיתי חלופות אחרות של האוצר שהאוצר מסכים איתנו שיש.
מנשה סמירה: צריך להבין, יכול להיות באמת שמחירו של הממיר לבד הוא 380 שקלים.
מנשה סמירה: אבל, אנחנו מדברים על ערכה, והערכה הממוצעת יכולה לנוע בין 380 ל-450.
אתי בנדלר: מה כוללת הערכה מעבר לממיר?
מנשה סמירה: בערכה יש ממיר ואנטנה.
מנשה סמירה: באנטנות יש מרחב.
מנשה סמירה: יש אנטנה פשוטה, ויש אנטנה קצת יותר מורכבת.
מנשה סמירה: תלוי באיזה קומה אתה גר, ובאיזה מקום אתה בארץ.
אתי בנדלר: זאת אומרת, אם אני רוכשת אנטנה מורכבת זה לא כדי שהספציפיקציות שלה יהיו יותר משוכללות, אלא לאפשר את עצם הקליטה.
מנשה סמירה: זה לא שירותים נוספים.
אופיר אקוניס: חברים, הבנו.
אופיר אקוניס: זה בסעיף הראשון, סעיף ההגדרות.
אופיר אקוניס: עלות מרבית לסיוע תעלה מ-380.
אופיר אקוניס: נקבע סכום אחר, ונחליט פה ביחד כולם.
מנשה סמירה: וכדאי גם לשקול שבתוך הדבר הזה תתאפשר גם אפשרות, במיוחד לבתי הקשישים שיעברו מהאנלוגי, גם לעזור להם להתקין את הדבר הזה, להביא להם אותו הביתה.
אופיר אקוניס: מר אורן משה, תתחיל בבקשה להקריא.
אורן משה: את ההקראה תעשה עו"ד אסי קליין מהלשכה המשפטית שלנו.
אורן משה: לפני ההקראה אני אעשה עדכון נוסף.
אורן משה: בנוסח שהועבר אליכם היתה, במטרה באמת להקל על כל תהליך בדיקת הזכאות, התבססות הממשק מול המערכות של רשות המיסים.
אורן משה: עוד מעט אני אמנה גם את התנאים לפני שנעשה את ההקראה של הנוסח, ובאמת נוכל להסביר יותר טוב.
אופיר אקוניס: זה בנוסח, אז בשביל מה צריך?
אופיר אקוניס: - "אישור מרשות המיסים בדבר עמידתו.
אופיר אקוניס: .."
אורן משה: נכון, אבל בכל זאת כדי שיהיה ברור יותר.
אורן משה: אבל, בתהליך שבמצטבר ארך יותר משנה, הגענו למסקנה שהניסיון הזה יקשה את התהליך מהסיבה הפשוטה שהפונה יצטרך כל מיני הצהרות, וגם להגיע ולהזדהות באופן אישי יחד עם כל בני ביתו מול מישהו שיזהה אותו פיסית, וזאת על מנת שהוא יוכל - - -
קריאה: מי מציע?
אופיר אקוניס: הלשכה המשפטית במשרד האוצר.
אורן משה: זה נכתב בשילוב כל הגורמים, וההצעה לפנות לרשות המיסים נעשתה גם בתיאום עם הרשות עצמה.
אורן משה: אבל, כשהבנו את הסרבול שכרוך בתהליך הזה החלטנו לשנות את התנאי הזה, ולהעתיק מודלים שקיימים ברשויות אחרים כמו ברשויות מקומיות כשאתה נותן הנחה ומציג כנגד זה תלושי שכר מחודש ספציפי, או טופס 106 שמעיד על הכנסתך.
אורן משה: זה מה שאנחנו נתכוון להציע - לערוך שינוי בטופס הזה.
אתי בנדלר: האם אין אוכלוסיות שמלכתחילה אתם יודעים שההכנסות שלהן הן מאוד נמוכות, ולכן - - -
אופיר אקוניס: שנייה, יש לנו זמן מוגבל לישיבה הזאת.
אופיר אקוניס: נתחיל להקריא, ונכניס את השינויים.
אורן משה: אדוני היושב ראש, עוד הערה אחת ברשותך.
אורן משה: אנחנו קבענו תנאי שמדבר על זה שאנחנו רוצים לסייע לנזקק, ואנחנו רוצים להקציב את הסכומים שהקצאנו לטובת הדבר הזה למי שבאמת זקוק לדבר הזה.
אורן משה: אנחנו מזהים בגדול אוכלוסייה אחת שקלטה עד היום את השידורים דרך האוויר.
אורן משה: למעשה, היא לא היתה מנויה.
אורן משה: יתרה מכך, גם אתה נזקק, ונדרשת לעשות מנוי על הכבלים או על הלוויין כדי לקלוט שידורי טלוויזיה, הממיר והעלויות הנוספות מחזירות את עצמן תוך חודשיים מרגע שהתנתקת.
אורן משה: ולכן, קבענו כלל שאם אתה מנוי אתה לא זכאי.
אורן משה: כי אם אתה מנוי - או שאתה יכול להרשות לעצמך לקלוט שידורי טלוויזיה, לרבות הערוצים הפתוחים דרך המנוי.
אורן משה: ואם אתה לא יכול ואתה מחליט להתנתק, אז ההחזר על הניתוק הזה קונה לך ממיר במהירות שיא.
אורן משה: ולכן, החלטנו לקבוע תנאי כזה.
אורן משה: בעקבות דרישה שהגיעה ממך, אנחנו נקל את התנאי הזה בצורה משמעותית.
אורן משה: הדבר נעשה בתיאום כמובן גם עם הערות שהגיעו מהרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: במקום כל הוויה-דולורוזה הזאת, למה לא לקחת מסננות רשמיות שכבר קיימות?
כרמל שאמה-הכהן: למשל, כמו ועדת הנחות של רשות מקומית שאליה מתנקזים כל המסכנים של העיר.
כרמל שאמה-הכהן: אני ישבתי בוועדה כזאת שש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה אוספת את תלושי השכר, את ההשתכרות בשנה שעברה, מסמכים רפואיים, ואת כל מה שאתה לא רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: היא גם לוקחת בחשבון נתונים שהם הרבה יותר לעומק לעומת מה שאני רואה פה בצו.
כרמל שאמה-הכהן: כי פה אתם שמים סך הכנסה ברוטו.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, יכול להיות שמישהו מרוויח קצת יותר מזה, אבל יש לו שישה ילדים שאחד מהם הוא חלילה נכה, ויש הוצאות של טיפולים ותרופות.
כרמל שאמה-הכהן: ראיתי מקרים כאלה שבהם היינו צריכים לאשר גם במשכורות של מעל עשרת אלפים שקל, כי לא נשאר כסף בשביל לחיות.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, למה לא לקחת מי שכבר עבר את המסננת הזאת, וקיבל הנחה?
כרמל שאמה-הכהן: שם זה מ-0 עד 70%.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, צריך לתת איזשהו רף למקרים הקשים, ולהגיד שזה כבר פטור.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מביא כבר את האישור של ועדת ההנחות של רשות מקומית.
אופיר אקוניס: זה בדומה למה שהציעה היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: היא דיברה על הגמלאים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, יש גם זוגות צעירים.
אופיר אקוניס: יכול להיות שנכניס את זה בשינויים.
אופיר אקוניס: נתחיל להקריא, ונכניס את השינויים תוך כדי.
אורן משה: תהיה הקראה, אבל ההערה הבאה היא מאוד עניינית.
אורן משה: בין היתר, בגלל הקושי שלנו עם רשות המיסים, אנחנו רוצים להציע נוסח שמאפשר לנו להסתמך על נתונים שקיימים במוסד ממוסדות המדינה, לרבות הוועדה הזאת שתיארת.
אורן משה: יחד עם זאת, יש תנאים נוספים שהם לא בהכרח קיימים שם.
אורן משה: למשל, תשלום אגרת רשות שידור.
אורן משה: זה תנאי שאנחנו נדרוש בכל זאת, והוא לא קיים.
אופיר אקוניס: זה מאה אחוז, זה בסדר.
אסי קליין: "צו רשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (סיוע בשל רכישת ממיר) (הוראת שעה), התש"ע-2010.
אסי קליין: בתוקף סמכותי לפי סעיף 51ג לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור: הגדרות סעיף 1.
אסי קליין: בצו זה - "אגרה" – אגרה בעד החזקת מקלט טלוויזיה בהתאם לחוק רשות השידור; "בעל רישיון" – בעל רישיון כללי לשידורי כבלים או בעל רישיון לשידורי לוויין, כהגדרתם בחוק התקשורת; "הכנסה חודשית ממוצעת" – כהגדרתה בסעיף 1(א) לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח-2009;"
אתי בנדלר: לא רק שזה יחייב אותך בהסבר מה זה, אלא גם להגיד לאיזה מטרה זה.
אופיר אקוניס: בסוף, תקראי עד הסוף.
אסי קליין: אוקיי.
אסי קליין: לכן, עצרתי – אם אתם רוצים עכשיו הסבר או בסוף.
אסי קליין: "המועד הקבוע – כמשמעותו בסעיף 51(א2) לחוק; "ממיר – ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית של הגופים המנויים בסעיף 51א(א) לחוק, אשר נרכש עקב המעבר מהפצת השידורים בשיטה האנלוגית להצפתה בשיטה הספרתית; "מנוי" – מנוי של בעל רישיון; "סכום הסיוע" – סכום בגובה 50 אחוזים מהתשלום ששולם בפועל עבור ממיר, או 50 אחוזים מעלות מרבית לסיוע, לפי הנמוך מביניהם; "עלות מרבית לסיוע" – 380 שקלים חדשים.
אופיר אקוניס: פה נעדכן את הסכום.
אופיר אקוניס: אורן, תסבירו את הסעיף הראשון.
אורן משה: בהמשך להערת חבר הכנסת שאמה, ובהמשך להערות הכלליות שהקדימו להקראה, מרגע שהחלטנו שאנחנו נוטשים את המהלך מול רשות המיסים, דיברנו על אפשרות לתלושי שכר.
אורן משה: אבל, דרך פשוטה יותר לפונים יכולה להיות דווקא אם אתה לא שומר את תלושי השכר, או אם יותר נוח לך להראות טופס 106 שאתה מקבל באפריל כל שנה על ההכנסה הקודמת שלך, אז תביא את הטופס הזה, וזאת תהיה עדות לרמת ההכנסה שלך.
אתי בנדלר: קודם כל, אנא הסבירו מה זה הכנסה חודשית ממוצעת לצורך העניין.
אורן משה: זה תנאי שלקחנו מחוק מס הכנסה שלילי.
אורן משה: אפשר פשוט להקריא את ההגדרה.
אסי קליין: "הכנסה חודשית ממוצעת – סך כל הכנסת העבודה של עובד בשנת מס כשהוא מחולק במספר חודשי העבודה בפועל של העובד בשנת המס, בתוספת סך כל הכנסתו מעסק או משלח יד באותה שנת מס כשהוא מחולק בשתים עשרה.
אסי קליין: ולגבי מי שפתח עסק או מי שהחל לעסוק במשלח יד במהלך שנת מס, או שחדל לעסוק בעסקו או במשלח ידו במהלך שנת המס, לגבי אותה שנת מס כשהוא מחולק במספר החודשים שבהם העסק היה פעיל".
אורן משה: נצמדנו להגדרה קיימת שבודקת מה הכנסתו של פרט מחוק מס הכנסה שלילי.
אופיר אקוניס: אנחנו נסכם את הסכום, ואת העלות המרבית לסיוע.
אופיר אקוניס: האם אתם מסכימים להעלות ל-440 כי שמעתי שזה הממיר עם ההשלמה.
אופיר אקוניס: לגבי העלות המרבית לסיוע, הממשלה מציעה 380, ואנחנו מציעים להעלות את הסכום ל-440.
מנשה סמירה: אני הייתי שמח 450, אבל גם 440 זה - - -
אורן משה: האומדנים שלנו הם 380.
אורן משה: אם היושב ראש חושב שחשוב להעלות את זה ל-440 אז נעלה את זה ל-440.
אופיר אקוניס: שמעתי 440.
מנשה סמירה: לא, אני אמרתי 450.
אופיר אקוניס: אז אני מתקן ל-450.
אופיר אקוניס: בסדר, יפה.
לאה ורון: האם אתם לא רציתם להכניס הגדרה לטופס 106 בסעיף ההגדרות?
אסי קליין: ככל שיקבלו את ההצעה שלנו להקל בתנאים של רשות המיסים, אז צריך להכניס הגדרת טופס 106.
אסי קליין: יש לנו נוסח שאפשר להקריא.
אופיר אקוניס: נוריד מסעיף אמות מידה לקבלת סיוע, ונכניס את 106, כי לכאורה עוד לא הורדנו אותו.
אתי בנדלר: עלות מרבית לסיוע יהיה 450.
אתי בנדלר: השאלה היא, האם הסכום לסיוע יישאר רק 50% לכל היותר מ-450?
אתי בנדלר: החוק אומר לא יפחת.
אתי בנדלר: זאת אומרת, יכול להיות גם כל הסכום.
אתי בנדלר: ככל שאדם נזקק יותר, ייתכן שרוצים לתת לו סיוע במלוא העלות.
אורן משה: האומדנים שלנו שהתבססו בתחילה על 380, ועכשיו העלאנו ל- 450, מחושבים על פני השתתפות של 50%.
אורן משה: זאת אומרת, 190, ו-225 עכשיו.
אורן משה: ההעלאה של השיעור הזה מאוד מאוד מייקרת לנו את העלות, ומצריכה אותנו לעשות באמת בדיקה מחודשת.
אתי בנדלר: מה האומדן שלכם סך הכול להשתתפות המדינה בסיוע?
אורן משה: סדר גודל של 40 מיליון שקלים.
אתי בנדלר: 40 מיליון שקלים על פני 18 חודשים.
אורן משה: עם אפשרות להארכה.
מנשה סמירה: אנחנו נצטרך לדבר על 18 חודשים, כי המועד הקובע הוא בעייתי.
אופיר אקוניס: אבל, לגבי הסכום והסעיף הזה - אם אינני טועה, מתבסס על החוק שאת הקראת.
אתי בנדלר: מה?
אופיר אקוניס: סכום הסיוע, הסעיף הזה - סכום בגובה 50 אחוז מהתשלום- - -
אתי בנדלר: לא, אדוני.
אתי בנדלר: סכום הסיוע אומר בסעיף: לא יפחת מ-50%.
אתי בנדלר: הם הפכו את זה כאילו כתוב 50%.
אסי קליין: לא כאילו, שר האוצר בחר 50%.
אתי בנדלר: הוא הלך על הרף הנמוך?
אסי קליין: כן, כדי לאפשר כמה שיותר סיוע ליותר אנשים.
קריאה: אני יכול לעשות את זה יותר, אבל אז ה-450 ירד ל-200.
מנשה סמירה: אני מבקש להתייחס לשאלת היועצת המשפטית, אדוני היושב ראש.
מנשה סמירה: אנחנו גם סברנו יחד עם משרד האוצר שבעניין הזה עדיף להגיע לכמה שיותר משפחות.
מנשה סמירה: ולכן, מוטב להעמיד על 50%.
מנשה סמירה: אני גם חושב שחשוב שיהיה תשלום של דמי רצינות של כל משפחה.
מנשה סמירה: זה לא סכום שאי אפשר לעמוד בו.
מנשה סמירה: אבל, חשוב שיהיה פה סבסוד.
מנשה סמירה: הסכום של 450 משקף נאמנה יותר את המציאות, וטוב שיהיה 450 על פני 380.
מנשה סמירה: אבל, ב-50%.