GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: לא נטיל מגבלה על מי שהיה מועסק בחברת ביטוח.
אתי בנדלר: מועסק כעובד?
אברהם פורז: יש עקרונות חופש העיסוק, שבתי משפט רואים בעין מאד לא יפה מגבלות עליהם.
אברהם פורז: ברגע שנותקו יחסי העובד והמעביד בין השמאי לבין חברת הביטוח, אין לו תלות יותר.
אברהם פורז: העובדה שהוא עבד בעבר בחברת ביטוח מסוימת, לא מעניינת אותנו.
אברהם פורז: עכשיו אנחנו מדברים רק על מי שמקבל עבודה מחברת ביטוח.
אברהם פורז: מי שנותן שירותים לחברת ביטוח במישרין או בעקיפין - שלא יהיה מצב ששני שותפים בתאגיד – והוא היה קשור לאותה חברת ביטוח בשנה האחרונה, לא יוכל להיות שמאי מכריע במקרה של אותה חברת הביטוח.
אברהם פורז: נמצא את הניסוח.
אברהם פורז: אני לא יכול להגביל אותו הגבלה כזאת, כי זה גם לא חוקי.
משה אברמוביץ: למה לא? יש כאן בעיה.
אברהם פורז: יכול להיות, אבל אנחנו לא נלך רחוק עד כדי כך.
אברהם פורז: לאור הסעיף הזה, חבר הכנסת ריבלין, אני חושב שאת עניין "לא יעסוק מבטח בשמאות ביטוח" צריך להשאיר לגמרי לא בענייננו, כי אם נניח חברת ביטוח שותפה באיזה משרד, והמשרד הזה נותן שירותי שמאות לחברת ביטוח אחרת, זה לא ענייננו.
חיים רר: אבל אין דבר כזה.
אברהם פורז: אני לא רוצה לפגוע בחופש העיסוק, כי נציגי משרד המשפטים טוענים שזה לא יעמוד במבחן החוקיות.
אברהם פורז: מנענו פה את ניגוד העניינים בשמאות הרכב.
אברהם פורז: נניח שחברת ביטוח רוצה להקים משרד שמאות, זה לא ענייננו, וזאת תהיה פגיעה יותר מדי חמורה בחופש העיסוק.
אברהם פורז: אבל ברגע שיש לך גורם שלישי שפוסק והוא לא קשור אליהם, גמרת את העסק.
יוסי הלוי: הכוונה היא לחלק לא גדול.
ראובן ריבלין: האדם שיושב מאחוריך אמר שאין דבר כזה.
אברהם פורז: אמרה נציגת משרד המשפטים שבעיניהם הפגיעה בחופש העיסוק זאת פגיעה מעל לנדרש.
אברהם פורז: ברגע שאתה אומר שבסכסוך בינינו אתה לא עוסק בשמאות, והוא רוצה לעסוק בעסקים אחרים שלא נוגעים לסכסוך בינינו, אני חושב שהם צודקים.
אברהם פורז: בואו נשמיט את הסעיף הזה.
ראובן ריבלין: השאלה היא האם פרקטית יש דבר כזה, או שזה הופך להיות תיאורטי לחלוטין.
אברהם פורז: אנחנו יודעים רק דבר אחד, שאם מתרחשת תאונה, אתה מזמין שמאי מגורם שלא קשור לחברת הביטוח.
ראובן ריבלין: אני רוצה לשאול את נציגי משרד המשפטים משהו שקשור לליבה של הצעת החוק.
ראובן ריבלין: האם האיסור לגבי חברות ביטוח - שתפקידן לעסוק בביטוח, והדבר העיקרי שעומד לנגד עיניהן זה לקוחותיהן - לעסוק בשמאות בעקיפין או במישרין, הוא דבר שפוגע בחופש העיסוק?
ראובן ריבלין: האם כאשר אנחנו קובעים בצורה מפורשת שאנחנו אוסרים עליהן לקיים איזשהו עיסוק נוסף שקשור בשמאות הביטוח - בגלל ניגוד האינטרסים שיכול להיות ניגוד אינטרסים בהגדרה - זה דבר שנוגד לדעתכם את נושא חופש העיסוק מבחינת המטרה ומבחינת ההיקף?
טלי שטיין: האם אתה רוצה לצמצם את זה רק למקרה מסוים של ניגוד אינטרסים ולא כאיסור כללי?
ראובן ריבלין: האם זאת מטרה ראויה?
טלי שטיין: זה יותר מתקבל על הדעת.
ראובן ריבלין: ובמידה סבירה.
ראובן ריבלין: אדם אומר שחברת ביטוח צריכה לשלם.
ראובן ריבלין: מטבע הדברים, היא לא צריכה לקבוע כמה היא צריכה לשלם.
ראובן ריבלין: האם זה דבר שהוא הגיוני?
ראובן ריבלין: 80 חברי כנסת חשבו כך.
אברהם פורז: אבל חבר הכנסת ריבלין, כשחברת הביטוח השתגעה למשל, ונותנת לך שמאות עקומה והכל פרוורטי ומטורף, יש מנגנון מאד פשוט להפיל אותה בדקה, אתה מביא שמאי מכריע.
אברהם פורז: מה אכפת לך מה הם עשו שם?
ראובן ריבלין: האם באותה נשימה אני יכול לומר שמהיום כל מי שעוסק בשמאות ביטוח, יכול להיות גם סוכן ביטוח?
אתי בנדלר: אני סבורה שאיסור גורף על העסקה של שמאים במסגרת חברות ביטוח, ככל שזה נדרש לצורך מילוי תפקידיה של חברת הביטוח, הוא איסור בלתי סביר, שלא יכול לעמוד בשום פנים ואופן בחופש העיסוק, ואולי גם בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
אתי בנדלר: לכן, נדמה לי שהאיסור המופיע בסעיף 2(א) איננו יכול לעמוד.
אתי בנדלר: מתי הוא יכול לעמוד?
אתי בנדלר: אם לא היינו מוצאים שום שיטה אחרת להקטין את הנזק, אבל משנקבע שהעקרונות שהוצעו כאן ושסוכמו על ידי חברי הכנסת - יושב ראש הוועדה וחבר הכנסת ריבלין - ששמאי מכריע אף פעם לא יוכל להיות כזה שייתן שמאות לגבי מקרה ביטוח מסוים אם הוא מועסק על ידי אותה חברת ביטוח, אני חושבת שפתרנו את הבעיה.
אברהם פורז: הכוונה למועסק ולמקבל עבודה.
אתי בנדלר: מקבל עבודה בעקיפין, במישרין, באמצעות תאגיד.
אתי בנדלר: אני אנסח את זה בצורה הכי רחבה.
אתי בנדלר: נדמה לי שאין מקום לסעיף 2(א).
יוסי הלוי: על פי חוק חוזי הביטוח ועל פי העיקרון שנקבע פה, אנחנו צריכים לבדוק את הנזק ולערוך שומה בעצמנו.
יוסי הלוי: בסעיף 2(ב) כתוב: "אין באמור בסעיף קטן (א) כדי לפגוע בזכותו של מבטח להעסיק יועץ שהוא שמאי רכב".
יוסי הלוי: שיהיה ברור שאתה מעסיק שמאי רכב לצורכי חברת הביטוח.
אברהם פורז: יש סעיף שאומר שאתה עורך אומדן ופירוט האומדן.
אברהם פורז: איך אתה עורך את האומדן?
אברהם פורז: אתה שולח מישהו.
אתי בנדלר: אם כך, סעיפים 2(א) ו-(ב) מתבטלים, והעיקרון יהיה בעצם רק לגבי שמאי מכריע.
אברהם פורז: מי בעד העברת הצעת החוק לקריאה ראשונה במתכונת הזאת?
אברהם פורז: אין גרסה ב'.
אברהם פורז: בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק שמאי רכב (הוראת שעה), התשס"א-2000 עברה לקריאה ראשונה.
לאה ורון: אני מבקשת מהנציג של משרד האוצר, להודיע לוועדה עד מחר האם ההצעה כרוכה בעלות תקציבית לתקציב המדינה, או שאתה יכול להודיע על כך עכשיו.
יואב ענתבי: עלות תקציבית קשורה לאגף תקציבים, ואני מייצג את אגף הפיקוח על הביטוח.
לאה ורון: זאת המחויבות של נציגות משרד האוצר.
לאה ורון: תדאג לזה עד מחר בבקשה.
אתי בנדלר: אני מבקשת התייחסות לעונשין.
אתי בנדלר: אתם קובעים כאן עקרונות, ומה עם סעיף העונשין?
אתי בנדלר: אם אין סעיף עונשין, יטענו נושא חדש.
ראובן ריבלין: למה למחוק את סעיף 2(א)?
אתי בנדלר: הרי זה מה שסיכמנו.
אברהם פורז: נניח שחברת ביטוח רוצה לפתוח חברת שמאות שתיתן שמאות לחברות אחרות, מה אכפת לך?
אברהם פורז: אתה לא יכול למנוע את זה ממנה.
אתי בנדלר: אני אשנה את סעיף תחילה עונשין.
אברהם פורז: תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו.
אתי בנדלר: האם עד אז הם יספיקו להקים ועדה ולקבוע תקנות לצורך קביעת שכר טרחה?
אברהם פורז: שישה חודשים מיום פרסומו ברשומות.
אתי בנדלר: ועד אז אתה חייב להקים את הוועדה ולקבוע תקנות לצורך קביעת שכר טרחה.
אברהם פורז: ברגע זה אני נועל את הישיבה.
אתי בנדלר: חבר הכנסת פורז וחבר הכנסת ריבלין, יש לי עוד שאלה אחת לעניין השכר של השמאים המכריעים.
אתי בנדלר: אני מציעה שהשר יקבע זאת לאחר התייעצות עם הוועדה והמועצה, וגם עם נציגי השמאים.
אתי בנדלר: הרעש הזה הוא בלתי אפשרי.
אברהם פורז: השר יקבע את זה בהתייעצות עם הוועדה - -
גבי לסט: אם זה כולל את ה"נציגים", זה גם כולל אותנו.
אתי בנדלר: אם כך, השר יקבע את זה בהתייעצות עם הוועדה.
אברהם פורז: יש לי עניין שההצעה של חברי הכנסת תגיע ותהיה מונחת באותו יום.
אברהם פורז: אם אפשר יהיה להצביע בקריאה ראשונה – מה טוב, אבל אם לא – שלפחות תונח באותו יום, על מנת שאפשר יהיה להביאה לקריאה ראשונה.
אברהם פורז: אני אומר בצורה הגלויה ביותר לנציגי הממשלה, שיש לי עניין בהצעת החוק הפרטית רק מסיבה אחת, אני לא רוצה שאם אנחנו חברי הכנסת נקבל פה החלטות בניגוד לעמדת הממשלה, אתם תוכלו בכל רגע להגיד: אם כך, אנחנו מושכים את החוק, ולהחזיק אקדח מול רקתנו.
אברהם פורז: לכן, יש לנו עניין שלפרלמנט תהיה חירות.
אברהם פורז: אני רוצה שאנחנו נאמץ את הצעת החוק הממשלתית.
אתי בנדלר: מאחר שיש מספר הצעות חוק פרטיות, אנחנו מדברים עכשיו על הצעה פ/2360.
אברהם פורז: כן, זאת הצעת חוק של מספר חברי כנסת.
אברהם פורז: קבוצת חברי הכנסת רוצה לשנות את הצעתה המקורית לצורך הקריאה הראשונה, ולהתגבש סביב העקרונות הבאים: אל"ף - אנחנו לוקחים את הצעת החוק הממשלתית, כפי שעברה בקריאה הראשונה בכנסת, וזאת התשתית.
אברהם פורז: היא מוגשת, אלא אם כן החלטנו לשנות, ואנחנו רוצים לשנות את הסעיף הבא.
אברהם פורז: אנחנו רוצים שינוסח סעיף UNBUNDLING רחב כאופציה, זאת אומרת:
אברהם פורז: אלטרנטיבה א' זאת הצעת הממשלה שלשר יש סמכות, וההצעה האלטרנטיבית היא סעיף UNBUNDLING רחב שינוסח באופן שיהיה UNBUNDLING, כפי שאנחנו דיברנו בישיבה הקודמת, או במילים אחרות: לא כזכות של שר התקשורת, אלא כחובה.
אברהם פורז: כרגע, לצורך הקריאה הראשונה, אנחנו רוצים להיכנס לסעיף הבעלויות הצולבות, ואנחנו ננסח את הסעיף כך שמי שמחזיק בשליטה בלמעלה מ-25% מהמניות באחד משני העיתונים הגדולים, או באחד מהזיכיונות של הערוץ השני, או הערוץ השלישי, לא יוכל בכבלים בחברת התוכן להחזיק מעל ל-25%.
אברהם פורז: יהיו על זה תיקונים ושינויים.
דני רוזן: גם בלווין, אבל אנחנו דיברנו על משהו כללי.
אברהם פורז: בכלל, גם בלווין.
אברהם פורז: אני מדבר על חלק התוכן, ואני אומר לכם את עמדתי גם לטווח היותר ארוך.
אברהם פורז: אין לי בעיה שהעיתון הכי נפוץ במדינה יחזיק ביזנס של טלקומוניקציה – טלפונים, אינטרנט.
אברהם פורז: מה שמדאיג אותי זה תוכן.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על זה כרגע, רק על מנת שיהיה לנו "משהו" לקריאה הראשונה.
דני רוזן: דווקא הנושא הזה נידון בהרחבה באחד הדיונים הקודמים בהצעת החוק הפרטית.
אברהם פורז: הגברת ממשרד המשפטים, שאמורה לעבור על ניסוחים – קוראים לה נוגה ענתבי, ואני אחשוף את שמה בפני כל העולם, כי זה בדרך כלל אחד השמות העלומים, אבל הכי משפיעים במדינה – לא מסוגלת, עקב עומס העבודה, לתקן יותר משניים-שלושה סעיפים עד יום שני הקרוב.
אברהם פורז: יש לה עוד 50 נושאים.
אברהם פורז: אין לי טענה אליה.
אתי בנדלר: אני חייבת להגן על גברת נוגה ענתבי, שהיא באמת אחת מהעובדות היותר חרוצות, יותר מיומנות ויותר טובות שאני מכירה.
אתי בנדלר: כל החקיקה לקריאה ראשונה וכל החקיקה לקריאה שנייה וקריאה שלישית עוברת את הביקורת שלה, בתוקף היותה ממונה על נוסח החוק והרשומות.
לאה ורון: אני לא חושבת שזאת בעיה של הגברת ענתבי, כמו שזאת בעיה של משרד המשפטים.
לאה ורון: צריך היה להעמיד עוד שלושה אנשים לנושא.
אברהם פורז: רבותיי, באחד הצמתים המרכזיים של החקיקה במדינת ישראל, קיים עניין הניסוח בטרם הוא מגיע לפרסום.
אברהם פורז: עושים את זה במשרד המשפטים בהרבה מאד כשרון ומסירות, אבל בהיקפים מצומצמים של משאבים.
אברהם פורז: לכן, הצטבר שם עומס, שאם אנחנו רוצים להכניס את כל התיקונים עליהם דיברנו, אין סיכוי שמישהו יגיע לניסוח הזה.
אברהם פורז: הרי ממילא אנחנו נשנה את כל ההצעות, וכל מה שעשינו פה לא הולך לטמיון.
אברהם פורז: לכן, אנחנו צריכים כרגע רק לנסח תיקונים לשלושה-ארבעה סעיפים בצורה הכי פשטנית, על מנת שאפשר יהיה לנסח בקלות.
אברהם פורז: שיהיה ברור, אנחנו עוסקים בנושא הבעלויות הצולבות.
אברהם פורז: דבר שלישי, אני מבקש שיהיה סעיף שיאמר שהמועצה לכבלים הופכת ליחידת סמך, ומקבלת עצמאות לפי המתכונת של המועצה להגבלים עסקיים, כפי שסוכם אתמול.
אתי בנדלר: לא בדיוק כמו המועצה להגבלים עסקיים.
אברהם פורז: אנחנו רוצים שהיא תהיה יחידת סמך, שיהיה לה סעיף תקציבי ושתהיה לה עצמאות.
אברהם פורז: אני לא אומר שזה מה שיהיה בסוף, כי אולי בסוף אנחנו נרד מהרעיון, שכן אני יודע שיש גם מתנגדים לזה וכו'.
אברהם פורז: לגבי העניין של התמלוגים, אנחנו רוצים באיזשהו מקום ליצור LINKAGE בין התמלוגים לדמי הזיכיון להפקות המקור.
אברהם פורז: אני לא יודע איך כרגע מנסחים את הסעיף.
אברהם פורז: אני לא רוצה שיהיה מצב שזה הופך למיסוי נוסף, זאת אומרת: ענף הטלוויזיה בכבלים ממוסה על ידי המדינה על ידי כך שעובר כסף לאוצר.
אתי בנדלר: האם אתה מדבר על הסנקציות על אי עמידה ביעדים שנקבעו בחוק להפקות מקור?
אברהם פורז: לא, אני מדבר על דבר אחר, על משהו שמשרד האוצר מאד לא אוהב, אבל לפעמים אין ברירה – שהכספים האלה ישמשו להפקות מקור.
אתי בנדלר: כספי התמלוגים?
אברהם פורז: למועצה לכבלים יש שתי משימות: אחת – לפקח על כל מה שקורה; שנייה – לעודד הפקות מקור.
יואל נווה: יש חוק הקולנוע, שמייעד כבר 50% מהתמלוגים.
אייל מלובן: אבל משרד האוצר לא מוציא את הכסף.
אברהם פורז: אני מבקש שיהיה סעיף שיאמר שהתמלוגים ודמי הזיכיון ישמשו לפעילות המועצה לכבלים ולהפקות מקור, בהתאם לתקנות שיקבע שר התקשורת, לאחר התייעצות עם שר האוצר, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
אברהם פורז: הדבר הבא הוא אותו ויכוח שהתקיים, ולגביו יש שתי גרסאות: אחת – של המדינה, כפי שהיא מופיעה בהצעה הממשלתית, והשנייה – כפי שאמרנו, שזה ייעשה בהסכמה עם חברות הכבלים, ובהיעדר הסכמה, אותו מעריך ייקבע על ידי נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים.
אתי בנדלר: היו כמה גרסאות לנושא הזה, והשאלה היא מה יהיה תפקידו של המעריך.
אתי בנדלר: מה יהיה המנדט שלו, האם רק לקבוע את הסכומים, או את עצם החבות?
אברהם פורז: אני מציע שבשלב זה יהיו כתובים גם עצם החבות וגם הסכומים.
אברהם פורז: זה לא מונע מאתנו בעתיד לומר, שגם לעצם החבות יש לנו דעה.
אברהם פורז: אגב, בינינו לבין עצמנו, אין לזה משמעות גדולה, אלא אם כן זה עניין של משיכת הזמן.
אברהם פורז: אני כבר אומר לכם שבהנחה שאנחנו נלך לעניין הזה של מעריך, אנחנו נצטרך לקבוע גם איזושהי אפשרות אכיפה, זאת אומרת: נניח שהמעריך יקבע שחברות הכבלים צריכות לשלם 500,000,000 דולר או שקל למדינה, והן לא משלמות, ומה אז?
בני איינהורן: אז לא תהיה יותר תקשורת.
אברהם פורז: לא, נמצא איזו דרך.
אברהם פורז: נעשה לכם דברים טובים, ואתם תרוצו לשלם את הכסף בחדווה.
אתי בנדלר: אני רק מבקשת להבין.
אתי בנדלר: המעריך לפי הגרסה השנייה, ייקבע בהסכמה עם החברות.
אברהם פורז: ובהיעדר הסכמה, על ידי נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים.
אברהם פורז: זה מעריך או מעריכים, כלומר: זה יכול להיות גם יותר מאחד.
אברהם פורז: הוא יכול למנות משפטן וכלכלן, או רואה חשבון.
נחום לנגנטל: אני מאד מסכים עם מה שאתה אומר.
נחום לנגנטל: הרי אנחנו הולכים לקריאה ראשונה, ולכן צריך שזה יהיה כמה שיותר רחב, כדי שלא יהיו לנו אחר כך בעיות.
נחום לנגנטל: אחר כך נוכל לצמצם את זה.
נחום לנגנטל: לכן, צריך לקבוע שזה מעריך שיקבע את כל האספקטים, ואחרי זה נוכל לצמצם.
אברהם פורז: האם זה מקובל על שני חברי הכנסת?
מיכל רפאלי-כדורי: יש עוד נושאים.
אברהם פורז: אני לא שואל אתכם, בגלל שאם אני אפתח פה דיון, הוא יתקיים עד מחר בבוקר.
אברהם פורז: יש רק נושא שחשבתם שהשמטנו.
מיכל רפאלי-כדורי: כן.
אברהם פורז: לגבי ה-UNBUNDLING אני יודע.
אברהם פורז: כל אחד יכול להגיד משפט.
נילי יבניאלי: התקנת אנטנות.
אברהם פורז: האם זה לא בנושא הצעת החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם?
אברהם פורז: חוק אלי בן-מנחם יידון בנפרד.
אברהם פורז: מיכל רפאלי-כדורי: יש נושא שהוא לא חלק מה-UNBUNDLING, ואנחנו מבקשים שהוא יידון ויעלה כאן - -
אברהם פורז: סעיף ה-UNBUNDLING.
מיכל רפאלי-כדורי: זה לא UNBUNDLING, וזה לא מטופל שם.
אברהם פורז: אנחנו ננסח את סעיף ה-UNBUNDLING במובן הרחב, באופן שיכלול כל אפשרות של התעלקות מכל סוג שהוא, זאת אומרת שאפשר יהיה לטפס על תשתית קיימת במובן הרחב ביותר.
אברהם פורז: היועצת המשפטית של הוועדה תשמח לקבל הצעות.
מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו מבקשים שזאת תהיה הוראת חובה בחוק ולא סמכות.
אתי בנדלר: אני אנסה לכתוב לטוב ולרע - -
אבי (אברהם) גבאי: אני מבקש להוסיף רק שורה אחת, שבנושא פיקוח התעריפים שדיברנו עליו - -
אברהם פורז: האם אתה רוצה להשמיט?
אבי (אברהם) גבאי: לטפל באופן קביעת חבילות התעריפים.
אבי (אברהם) גבאי: אני מבקש רק להוסיף שורה אחת, כדי שנוכל לקיים דיון כמו שסיכמנו.
אברהם פורז: מה אתה רוצה?
אברהם פורז: שהסמכות של ועדת הכספים לאשר תעריפים תבוטל?
אברהם פורז: אני מוכן לרשום את זה בתור אופציה.
אברהם פורז: אתי בנדלר, תרשמי סעיף שמבטל את סמכות ועדת הכספים לאשר תעריפים.
אברהם פורז: אני לא בטוח שאני אאשר את זה בסוף.
אבי (אברהם) גבאי: אפשר לדבר על זה.
נחום לנגנטל: היה עוד נושא אחד שדיברתי אתך עליו לפני כשלושה שבועות, אם יש שינוי במועצת הכבלים.
נחום לנגנטל: אם אתה אומר לי שזה בסדר, אז בסדר, לא אכפת לי, ונדבר על זה בקריאה שנייה ושלישית.
אתי בנדלר: יהיו הרבה מאד שינויים אחרי הקריאה הראשונה.
אברהם פורז: אנחנו עכשיו קודם כל עושים רביזיה, ומשנים את ההחלטה הקודמת.
אברהם פורז: מי בעד הרביזיה?
אברהם פורז: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין הרביזיה התקבלה.
אברהם פורז: שלושה בעד הרביזיה.
אברהם פורז: מי בעד השינוי בהתאם להצעת היושב ראש לקריאה ראשונה?
אברהם פורז: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הבזק (תנאים להענקת רשיונות למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים והסדרת השירותים הרב-ערוציים למנויים) (תיקון מספר 24), התשס"א-2000 לקריאה ראשונה בנוסח המתוקן התקבלה.
אברהם פורז: שלושה בעד.
אברהם פורז: אנחנו מעבירים את זה לקריאה ראשונה בנוסח המתוקן.
אברהם פורז: עכשיו אנחנו עוברים להצעה הממשלתית.
אתי בנדלר: אני רוצה שיהיה ברור לכולם שמעבירים את זה לקריאה ראשונה, ושזה בא במקום כל ההחלטות הקודמות בנושא של הצעת החוק הזאת.
אברהם פורז: אכן כך.
דני רוזן: יש רשות מחוקקת, והרשות המבצעת מרכינה את ראשה בענווה בפני הרשות המחוקקת.
אברהם פורז: אני מציע שכל מי שמרגיש מקופח, ייצא מהחדר וייצא לבכות בחוץ...מה קרה?
אברהם פורז: האם זאת קריאה שנייה ושלישית והחוק עבר?
אברהם פורז: עוד תהיה לכם סיבה לבכות, אבל הבכייה עוד מוקדמת.
דני רוזן: התהליך של פתיחת ענף התקשורת לתחרות הוא תהליך שרחוק מלהיות טריוויאלי.
דני רוזן: הוא תהליך מאד מאד מורכב, ויש הרבה מקומות שלכאורה פתחו בתחרות, ואין תחרות וגם לא תהיה.
אברהם פורז: מר רוזן, מה שנעשה פה ברבע שעה האחרונה זה מהלך טקטי בלבד.
דני רוזן: אני לא כל כך מבין בטקטיקה.
אברהם פורז: לכן אתה מדבר על דברים פילוסופיים ואתה צודק.
אברהם פורז: אני הסברתי שיש רק מטרה אחת למה שעשינו ברבע שעה האחרונה.
אברהם פורז: אני לא רוצה לדון פה בחוק שהממשלה יכולה בכל עת - אם נגיד אתה לא מקבל את דעתנו - למשוך ולהגיד: לך תשבור את הראש.
אברהם פורז: אל תתרשם לא מה-UNBUNDLING ולא משום דבר.
אברהם פורז: ממילא אנחנו נאחד את שתי ההצעות בסוף, ואנחנו נקיים דיון מאד מעמיק.
אברהם פורז: עוד לא קרה דבר.
אברהם פורז: יכול להיות שאתה כן רוצה שנהיה משועבדים להחלטות ממשלה, ואני גם מבין אותך אדוני, כי במקומך גם אני הייתי אולי רוצה שתהיה במצב שבכל עת תוכל לומר לנו: אם כך, אנחנו מושכים את החוק.
אברהם פורז: מאחר שאני רוצה למנוע ממך את האפשרות הזאת, עשיתי מהלך שמטרתו למנוע את האפשרות הזאת.
אברהם פורז: כל העניין, כולל כל הטענות שלכם - שחלקן מקובלות עליי ובחלקן אולי תשכנעו אותי - יידון מאד מאד לעומק.
אברהם פורז: עוד לא קרה משהו בלתי הפיך, אז אל תתרגש משום דבר.
אברהם פורז: בסך הכל זה צעד טקטי, שמטרתו לאפשר את מה שאני אמרתי.
דני רוזן: רציתי לומר שכל המאמץ שלנו הוא רק להעביר את החוק ולפתוח את השוק לתחרות כמה שיותר מהר.
דני רוזן: אנחנו מתאמצים לא כדי לעצור את העניין.
אברהם פורז: מר רוזן, על דבר אחד אתה לא יכול להלין - שוועדת הכלכלה לא מקיימת דיונים ושהחוק תקוע באיזו פינה.
דני רוזן: אני באמת לא מלין.
אברהם פורז: היום זה יום פגרת כנסת, ולמרות זאת אנחנו מקיימים דיון.
אברהם פורז: אתמול גם היה יום פגרת כנסת, וגם קיימנו דיון.
אברהם פורז: אי אפשר להגיד שאנחנו לא עושים מאמץ אמיתי.
אברהם פורז: הצעת חוק הבזק (תיקון – שידורי בזק פנים ארציים נייחים), התש"ס-2000 –
אברהם פורז: מה החלטנו לעשות עם החוק שהציע חבר הכנסת אלי בן-מנחם?
לאה ורון: החלטת שסעיף 48 שהיה אמור להיכנס לתוך הצעת חוק פ/2360, חוזר למקומו האמיתי, קרי: הצעת החוק של אלי בן-מנחם.
אברהם פורז: בנפרד.
לאה ורון: זו היתה החלטת היושב ראש.
אברהם פורז: בישיבה הבאה של הוועדה נקיים על הנושא הזה דיון יותר רציני.
אברהם פורז: כשמדובר בדבר אינטראקטיבי שהצלחות האלה גם פולטות קרינה, אין הדבר דומה לצלחות קליטה, מה לעשות?
אברהם פורז: גוף שמשדר זה לא גוף שקולט, ויש היסטריה המונית סביב בעיית הצלחות והקליטה.
אברהם פורז: לא מזמן הציע חבר הכנסת אופיר פינס-פז חוק, שמאד מיתנתי אותו.
אברהם פורז: הוא רצה שעל כל טלפון סלולארי תהיה אזהרה כמו על קופסת סיגריות.
אברהם פורז: אני לא רוצה בחאפ-לאפ לומר שכל אחד יכול לשדר מביתו בלי היתר.
אברהם פורז: זה טעון ליבון יותר יסודי, והוא יתקיים.
נילי יבניאלי: הרבה נושאים חייבים ליבון במסגרת ההצעה, וההצעה שלנו היא לגבי פטור מהיתר בנייה.
נילי יבניאלי: זה לא פטור מנושא הקרינה.
נילי יבניאלי: יש הסדר לגבי נושא הקרינה, שהוא בלתי תלוי.
אברהם פורז: אני רוצה ללמוד אותו.
אברהם פורז: אנחנו לא התעמקנו בעניין באופן רציני.
אברהם פורז: אני אבדוק את זה.
אברהם פורז: אני עוד לא אמרתי לכם תשובה שלילית.
נילי יבניאלי: השאלה היא האם לא נאבד את ההזדמנות להכניס את זה.
עמית שכטר: פרוצדורלית אנחנו לא רוצים להחמיץ את ההזדמנות, ושלא יגידו שזה נושא חדש.
אברהם פורז: אל"ף, אנחנו יכולים להכניס את זה במסגרת אחד החוקים ולתקן.
אברהם פורז: אני לא מניח שמישהו יטען נושא חדש, אבל אני בהחלט מוכן באחת הישיבות הקרובות, לדון בחוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם בנפרד ולהביא אותו תוך כדי הפגרה.
אתי בנדלר: נדמה לי שיש איזשהו תיקון אפילו בתקנון שאם הצעה פרטית עברה דיון מוקדם, אפשר לשלב אותה בצורה כלשהי בהצעת חוק שעברה קריאה ראשונה.
קריאה: אבל היא לא עברה דיון מוקדם.
אתי בנדלר: היא עברה דיון מוקדם, ואז יש אפשרות לשלב אותה בהצעת חוק שעברה קריאה ראשונה.
לאה ורון: ב-29 בנובמבר היא עברה דיון מוקדם.
אברהם פורז: אנחנו לא יכולים להחליט שכל אחד יכול להקים מתקן שידור בלי היתר על גג ביתו.
קריאה: זה לא מה שכתוב שם.
אברהם פורז: אני לא אמרתי שזה מה שכתוב, אלא אמרתי שזה עניין יותר מדי כבד מכדי לדון בו בצורה כזאת.
אברהם פורז: אני אטפל בחוק הזה בנפרד.
אברהם פורז: הצעת חבר הכנסת אלי בן-מנחם עכשיו עומדת כהצעה נפרדת, והיא תידון בנפרד.
אברהם פורז: ניתקנו אותה מהחיבור הבלתי טבעי שלה.
אתי בנדלר: בשלב זה לא מאשרים אותה.
אברהם פורז: היא לא מאושרת, היא תידון.
אברהם פורז: עכשיו בואו נחזור חזרה.
אתי בנדלר: רגע, לגבי יחידת סמך, יש קצת שינויים לעומת ההצעה.
אברהם פורז: אני מציע שבשלב זה הנוסח הוא מה שאני חותם עליו עכשיו, ומסמנו באות A.
אתי בנדלר: כי זה קצת שונה לעומת הנוסח לגבי רשות ההגבלים.
אברהם פורז: מה שסיכמנו זה על בסיס הנוסח המפורט המסומן A, והחתום על ידי היושב ראש.
אתי בנדלר: זאת אומרת שזאת עצמאות חלקית, ולא עצמאות מלאה.
אברהם פורז: בוודאי, זה לא תאגיד.
אתי בנדלר: זה אפילו לא כמו הממונה על ההגבלים העסקיים.
אברהם פורז: לא, לממונה אין עצמאות.
אברהם פורז: הוא יחידת סמך.
אתי בנדלר: אין הגדרה בדיוק של יחידת סמך, זה קצת בעייתי, ואני אומרת את זה לאחר שבדקנו את העניין הזה.
אתי בנדלר: אבל יש לו למשל סמכות לחתום על חוזים מיוחדים עם עובדים.
אתי בנדלר: לא הזמנו לכאן את נציבות שירות המדינה וכו'.
אברהם פורז: כרגע את כותבת שהמועצה לשידורי טלוויזיה בכבלים תהיה יחידת סמך.
אתי בנדלר: אין דבר כזה.
אתי בנדלר: אני לא יכולה להשתמש במונח שהוא לא מוגדר, והוא מוגדר באיזשהו מקום בחוק שירות המדינה (משמעת), שמדבר רק על סמכויות מנהליות.
אברהם פורז: לא, יחידת סמך זה גוף שיש לו עצמאות מנהלית, לרבות אפשרות - -
אתי בנדלר: הוא ממנה בעצמו את העובדים שלו?
אברהם פורז: בכפוף לנציבות שירות המדינה.
אברהם פורז: קחי את הכללים, תבדקי בתקשיר ובנציבות מה המשמעות של יחידת סמך, וזה מה שיהיה כתוב.
אברהם פורז: אם אין הגדרה של יחידת סמך, תגדירי יחידת סמך כמו שנציבות שירות המדינה או משרד האוצר מגדירים יחידות סמך.
אתי בנדלר: אנחנו בדקנו גם בתקשיר.
אברהם פורז: תכתבי יחידת סמך, ושיהיה לה סעיף תקציבי נפרד.
אתי בנדלר: זה כבר כלול.
אברהם פורז: כל מה שאת כותבת כרגע זה שהמועצה לשידורי כבלים תהיה יחידת סמך ויהיה לה סעיף תקציבי נפרד.
אורי אולניק: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת לגבי הסיפור של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.
אורי אולניק: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שבו אנחנו נסיים את מכרזי ה-LMDS ולא יוכלו לשים אנטנות.
אברהם פורז: מה כתוב בהצעה הממשלתית על זה?
אורי אולניק: ההצעה הממשלתית לא נגעה בזה.
אברהם פורז: הו, יופי שאתה נציג משרד התקשורת, ואתה אומר לי שההצעה הממשלתית לא נגעה בזה.
אברהם פורז: מה אתה רוצה ממני?
אורי אולניק: הממשלה תמכה בהצעת החוק של אלי בן-מנחם בוועדת שרים לענייני חקיקה, והיא סבורה שזאת סוגיה שחשוב לקדם אותה.
אורי אולניק: אם יש פה מהלך שהצעת חוק אחת תרוץ לקריאה ראשונה בכנסת והצעת חוק אחרת תידון בנפרד, אנחנו בהחלט מעונינים שלא יהיה מצב שבו יש חוק אחד שרץ קדימה וחוק אחד שנשאר מאחור.
אברהם פורז: גברתי מנהלת הוועדה, בישיבה הקרובה כשנדון בנושא התקשורת, את חצי השעה הראשונה נקדיש לחוק אלי בן-מנחם.
דני רוזן: אגב, זה היה בתכנית של היום.
לאה ורון: לא, היום זה היה על סדר היום על מנת להחזיר את זה לאכסניה הטבעית שלו.
לאה ורון: זו בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש.
לאה ורון: 1.
לאה ורון: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24), התשס"א-2000
אתי בנדלר: אנחנו חוזרים להצעה הממשלתית.
אתי בנדלר: אנחנו בסעיף 6(1)(א) ו-(ב).
לאה ורון: אישרנו את פסקאות (א) ו-(ב), והגענו לפסקה (2).
דני רוזן: דיברנו על סעיף (2).
דני רוזן: כולו טכני לגמרי.
אברהם פורז: סעיף (2)(א) מאושר.
אברהם פורז: מה לגבי סעיף (2)(ב)?
אריק רשף: יש לנו הגדרה של "החזקה" בסעיף ההגדרות, אבל פה לעניין הספציפי הזה יש הגדרה שמפנה את חוק ניירות ערך, ולכן לא רצינו לפגוע ולגרוע מההיקף של ההגדרה פה.
אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, אני פשוט מזכירה לך שאנחנו דילגנו על סעיף 1, ואמרנו שכל אימת שיש שימוש במונח, נחזור אליו.
אתי בנדלר: אני רואה שבסעיף 1(5) יש הגדרה של "החזקה", אז אני מציעה שתציג אותה ותסביר אותה.
אברהם פורז: הוא הסביר את זה עכשיו.
אתי בנדלר: הוא לא הסביר.
אתי בנדלר: הוא רק אמר שיש הגדרה בסעיף 1.
אברהם פורז: תקראי את הסעיף.
אברהם פורז: יכול להיות שלא צריך הסבר, כי זה עניין טכני שאנחנו מבינים אותו מתוך עצמו.
אתי בנדלר: אני קוראת את סעיף 1(5): "החזקה", לעניין אמצעי שליטה בתאגיד – במישרין או בעקיפין, בין לבד ובין יחד עם אחרים, לרבות באמצעות אחר ובכלל זה נאמן או שלוח, או באמצעות זכות המוקנית לפי הסכם, לרבות ברירה להחזקה שאינה נובעת מניירות ערך המירים, או בכל דרך אחרת".
אברהם פורז: האם יש בעיה עם זה?
אברהם פורז: מאושר.
רחל שפיצר: המונח של "החזקה" מוגדר בחוק ניירות ערך, והיתה לו הגדרה גם כבר בחוק הבזק שנשען אחר כך בצו הבזק, והכל מפנה לחוק ניירות ערך.
רחל שפיצר: יש כאן הגדרה חדשה שהיא רחבה יותר.
דוידה לחמן-מסר: אני אסביר למה.
דוידה לחמן-מסר: יחד עם גברת שפיצר, עברנו מספר מצבים מאד מעניינים, שבו גוף התקשר בהסכם לרכישת ניירות ערך של חברת בזק, וטען שהוא לא מחזיק בהם, אלא הוא רק מחזיק בזכות להחזיק אותם.
דוידה לחמן-מסר: לכן, ככל שהמונח החזקה יהיה יותר מוגדר, כך יהיה ברור מה הגבולות שלה ואיך אפשר להתחמק ממנה.
אברהם פורז: אנחנו כרגע נאשר את זה, ואם יהיה צורך, נחזור לזה שוב.
אתי בנדלר: לעניין סעיף (א) שבפסקה (2), הוצע למחוק את ההגדרה "אמצעי שליטה".
אתי בנדלר: אני מניחה שהסיבה לכך היא שמוצעת הגדרה חדשה.
דני רוזן: היא רק עברה מקום.
אתי בנדלר: בסדר, אז היא אושרה.
אתי בנדלר: אז צריכים גם לאשר את ההגדרה "שליטה" שבסעיף 1(13).
דוידה לחמן-מסר: מאחר שמדובר בנושאים מאד טכניים וטכנוקרטיים, יש כאן חזרה פעמיים על ההגדרה של "החזקה" גם בסעיף הזה.
דוידה לחמן-מסר: הייתי רוצה לבקש את רשותו של היושב ראש לעבור על זה שוב עם נציגי משרד התקשורת והיועצת המשפטית של הוועדה, כדי לראות האם כל המונחים האלה נדרשים.
דוידה לחמן-מסר: הוא הדין לגבי פשרה והסדר, לגבי פקודת החברות ולחוק החברות – כל מיני דברים שאני לא רוצה להלאות אתכם.
לאה ורון: אבל האם ההגדרה בסעיף (13) של ההגדרות מאושרת או לא?
דוידה לחמן-מסר: בסעיף שאנחנו מדברים עליו עכשיו שוב הופיעה המילה "החזקה", ואז אמרו: לרבות סעיף 1.
דוידה לחמן-מסר: השאלה היא האם צריך שתי הגדרות של "החזקה".
דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת מכם מנדט, כדי לא להלאות אתכם, ולהציע לכם נוסח - -
אברהם פורז: אנחנו מאשרים.
אברהם פורז: אם יסתבר שיש בעיות כשלהן בשלב הניסוח, נחזור ונדון בכך.
אתי בנדלר: אבל בינתיים צריכים גם לאשר את ההגדרה "שליטה".
אתי בנדלר: צריך להציג ולהסביר אותה, כדי שהיא תאושר בשלב זה.
דני רוזן: להקריא אותה או להציג אותה?
אתי בנדלר: להקריא ולהסביר.
אתי בנדלר: אני מדברת על סעיף 1(13).
אריק רשף: נדמה לי שאנחנו כתבנו את ההגדרה של "שליטה" מתוך החוק עצמו עם שיפורים.
אברהם פורז: כנראה שאתם מכניסים הגדרה חדשה, ואת ההגדרה הישנה אתם מוחקים, לא?
אברהם פורז: כי יש פה הגדרה חדשה של שליטה.
אברהם פורז: בואו נראה מה קורה בחוק הקיים.