GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: הסעיף הזה יבוא כמובן כסעיף נפרד והוא יאמר שחוק זה יעמוד בתוקפו שלוש שנים מיום תחילתו.
אתי בנדלר: השאלה היא מה קורה בתום השלוש שנים?
אתי בנדלר: האם במקרה שאין תיקון חקיקה ראשית החוק פוקע, שזה המשמעות של העניין הזה, או שרוצים לאפשר להמשיך את תחילת החוק?
אברהם פורז: אני נאמן להבטחתי.
אברהם פורז: זה ניסיון לראות אם אין פה ניצול לרעה.
אברהם פורז: זה יפוג בתום שלוש שנים.
אברהם פורז: אני מניח שהלחצים יהיו להאריך.
אברהם פורז: זה כמו פטור משכר דירה וכל הדברים האלה.
אברהם פורז: משרד האוצר לא חי בסטטוספירה.
אברהם פורז: תוך שלוש שנים אתה יכול לדעת מה קרה, וזה מספיק.
אברהם פורז: תפסת מרובה לא תפסת.
אברהם פורז: החוק בתוקפו לשלוש שנים, נקודה.
אתי בנדלר: גברת יטב, הוסבר כרגע שהכוונה של פיסקה (4) היא לכך שהחוק בעצם יהיה בתוקף לשלוש שנים.
אתי בנדלר: עכשיו את באה ואומרת משהו אחר.
אתי בנדלר: נניח שהחוק בתוקף לשמונה שנים והוא בכלל לא הוראת שעה.
אתי בנדלר: בכל מקרה הבקשה או הדרישה של בני זוג לעשות חישוב מאוחד תעמוד בתוקפה רק שלוש שנים.
אתי בנדלר: זה דבר חדש לדעתי.
אברהם פורז: יש בקשה שמוגשת לחישוב נפרד והיא למעשה מאושרת אוטומטית, עכשיו מה הלאה?
עו"ד יעל יטב: אנחנו רוצים להקל על נישומים, אנחנו לא רוצים לחייב מידי שנה, שלושה חודשים לפני השנה להגיש לנו תביעה ולכן אנחנו אומרים שהבקשה שלהם עומדת בתוקף לשלוש שנות מס.
אברהם פורז: אני מסכים שכל שלוש שנים הם צריכים לחדש את הבקשה.
אברהם פורז: אני גם מוכן ששר האוצר באישור ועדת הכספים יוכל לקבוע סדרים אחרים לעניין זה אם הוא ימצא לנכון.
אברהם פורז: אנחנו מכניסים שזה יבוא לשלוש שנים ושר האוצר באישור ועדת הכספים רשאי לקבוע נוהלים אחרים להגשה.
עו"ד יעל יטב: אנחנו נרצה חמש שנים.
אברהם פורז: הם אומרים כך.
אברהם פורז: הוגשה בקשה כזו ואושרה במנגנון האישור האוטומטי היא תקפה לשלוש שנות מס.
אברהם פורז: שר האוצר באישור ועדת הכספים רשאי לקבוע גם מועדים אחרים.
אברהם פורז: זאת אומרת, תחולה לתקופות ארוכות יותר.
אתי בנדלר: כאשר אני קראתי את זה מלכתחילה אני הבנתי את זה אחרת, ואולי לא לזאת הייתה הכוונה.
אתי בנדלר: דהיינו, שבני זוג שמגישים בקשה לחישוב נפרד של המס בעצם כבולים בבקשה הזו למשך שלוש שנים, והם לא יכולים לחזור בהם לפני תום שלוש שנים.
אתי בנדלר: זה מה שאני הבנתי.
עו"ד טליה דולן-גדיש: זה היה מנוסח כך, וצריך לתקן את הניסוח.
חיים דוקלר: אנחנו לא רוצים שכל שנה הם יעשו זיג-זג, ושהם לא ישנו את דעתם כל שנה.
איריס שטרק: איזה יתרון יהיה להם בעשיית זיג-זג?
אתי בנדלר: אפשר אולי לכתוב שדרישה כאמור בפסקה (1) תעמוד בתוקפה לשלוש שנות מס, אלא אם חל שינוי מהותי בנסיבות.
עו"ד טליה דולן-גדיש: כדאי להוסיף את זה.
אתי בנדלר: אלא אם כן חל שינוי בנסיבות.
אתי בנדלר: בנוסף לזה שר האוצר באישור ועדת הכספים רשאי לשנות את התקופה האמורה בסעיף הזה, והשאלה היא האם לשנות זה גם לקצר וגם להאריך?
עו"ד טליה דולן-גדיש: בטח.
איריס שטרק: צריך להוריד את המילים: אלא אם החליט הנציב אחרת.
אברהם פורז: הנציב ירד מפה.
עו"ד יעל יטב: אבל זה לא מתאים לתיק ספציפי.
עו"ד יעל יטב: בתיק ספציפי באים ומשכנעים את פקיד השומה, ופקיד השומה משתכנע.
אברהם פורז: אתם מדברים על סעיף שאולי יהיה לאורך ימים, אבל יתכן והאישורים האלה לא יהיו, ואנחנו לא רוצים שאתם תלכו לחקיקה ראשית לתקן שזה תמיד שלוש שנים.
אברהם פורז: משאירים לשר בתקנות לקבוע נורמות אחרות.
עו"ד יעל יטב: בסדר, אבל צריכים לתת שיקול דעת מינהלי לפקיד השומה או לנציב שזה לא יהיה שלוש שנים, אלא פחות מכך.
עו"ד יעל יטב: לכן כתבנו: אלא אם שוכנע הנציב.
אברהם פורז: אין סיבה לזה ואני אגיד לך למה.
אברהם פורז: אם היה ניצול לרעה אז הוא אוטומטית יכול לבטל את כל הסיפור ולעשות להם שומות לפי מיטב השפיטה וגם אחורנית.
אברהם פורז: הגברת דולן, זה ברור לחלוטין שגם אם הוגשה בקשה ופקיד השומה אישר אותה והסתבר שהאישה לא עבדה 36 שעות, אלא 10 שעות, אז אני אפילו שואל את עצמי אם מישהו שמקבל כזה אישור והוא מגיש דו"ח על חישוב נפרד האם אין כאן עבירה של ניסיון להעלמה?
עו"ד טליה דולן-גדיש: לדעתי, כן, וזו ההערה שרציתי לומר.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אנחנו אומרים: בקשה כאמור תעמוד בתוקפה לא פחות משלוש שנות מס, ולא משנה עכשיו אם אפשר להאריך או אי אפשר להאריך.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אחרי שנה מסתבר שהאישה לא עובדת בעסק 36 שעות, אלא היא עובד שש שעות .
עו"ד טליה דולן-גדיש: אני חושבת שכדאי לציין פה למען הסר ספק, אלא אם כן לא התקיימו התנאים.
עו"ד טליה דולן-גדיש: נכון שזה גם ככה.
אברהם פורז: הרי בסוף השנה יש דו"ח לגבי עצמאים.
אברהם פורז: אם הם מבקשים חישוב נפרד כאשר הם לא עומדים בתנאים והם יודעים שנניח האישה עבדה רק עשר שעות, אז אני לא רוצה שתהיה אפשרות רק לבטל לה את האישור לשנה הבאה, אלא זה צריך להיות כמו העלמת מס.
עו"ד טליה דולן-גדיש: נניח שבני הזוג טועים והם לא שמו לב שמדובר ב- 36 שעות, נולד להם תינוק והאישה מחליטה שהיא יורדת לעשר שעות, והם מדווחים דיווח אמיתי שהאישה עבדה עשר שעות.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אני חושבת שכדאי לציין זאת.
אברהם פורז: פקידי השומה לא מחפשים צרות סתם.
אברהם פורז: ההחלטה היא לאפשר לפקיד השומה שיקול דעת לתת אישור לשנות את התקופה.
עו"ד טליה דולן-גדיש: נניח והגשת בקשה לאישור נפרד, וקיבלת אישור לכך לשלוש השנים הבאות, בתנאי שאתה עומד בכל התקופה בתנאים.
עו"ד טליה דולן-גדיש: כך זה צריך להיות.
עו"ד טליה דולן-גדיש: זאת אומרת, אם לאחר שנתיים הסתבר שהאישה מתחילה לעבוד ויש לה הכנסה לפי סעיף 2(2), שיהיה ברור לגמרי שגם אם שניהם ממשיכים להיות מעצבי פנים, הם לא ייהנו מהחישוב הנפרד.
עו"ד טליה דולן-גדיש: ואני חושבת שצריך לציין את זה.
אברהם פורז: אז איך מנסחים את זה?
עו"ד טליה דולן-גדיש: זה לא בעיה לנסח זאת.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אפשר לכתוב: ובלבד שהתקיימו לכל התקופה כל התנאים.
אברהם פורז: אתי, תכתבי זאת.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין מה הוחלט בסופו של דבר.
אתי בנדלר: האם הסעיף יהיה כלהלן: הודעה או דרישה כאמור בפסקה (1) תעמוד בתוקפה לשלוש שנות מס זולת אם החליט פקיד השומה אחרת?
אתי בנדלר: האם זה מה שהוחלט?
עו"ד טליה דולן-גדיש: לא.
עו"ד טליה דולן-גדיש: זולת אם לא התקיימו התנאים הקבועים בפסקה (1)
אתי בנדלר: או אם חל שנוי בנסיבות?
עו"ד טליה דולן-גדיש: זולת זה שינוי הנסיבות.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אתי, זו הכוונה, זולת אם לא התקיימו התנאים הקבועים בסעיף קטן (1).
אברהם פורז: אתי, תכתבי: זולת אם לא התקיימו התנאים הקבועים בסעיף קטן (1), ואני כבר אסתדר עם זה.
עו"ד טליה דולן-גדיש: כן.
אברהם פורז: "על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת לדחות את מועד התחילה לתקופות שיקבע, ובלבד שסך כל תקופות הדחייה לא יעלו על שנתיים נוספות ממועד התחילה".
אברהם פורז: האם זה ברור שזה החל ממועד ינואר 2003?
אתי בנדלר: ממועד התחילה, מהראשון לינואר 2002.
עו"ד טליה דולן-גדיש: לדעתי זה לא ברור, אבל אני חושבת שאתי ואני יכולות לנסח את זה.
אברהם פורז: האם גם ברור שחוק זה גם מיום שהוא ייכנס לתוקפו הוא יעמוד בתוקפו לשלוש שנים?
עו"ד טליה דולן-גדיש: גם זה לא מנוסח וצריך לנסח זאת.
אברהם פורז: צריך לנסח את זה עכשיו.
עו"ד טליה דולן-גדיש: אנחנו ננסח.
אברהם פורז: הגברת בנדלר, אני מאוד מבקש שהנוסח הזה יהיה מוכן היום.
אתי בנדלר: אין שום סיכוי.
אתי בנדלר: נניח וגמרתי לנסח, אני צריכה להעביר זאת לעיונה של הגברת ענתבי.
אברהם פורז: אני לא מסכים שהיא תרשום לי פה וטו בקריאה שנייה ושלישית.
אתי בנדלר: בעיקר לקריאה שנייה ושלישית.
אתי בנדלר: המחלוקת שלי היא על הקריאה הראשונה, לא על הקריאה השנייה והשלישית.
אברהם פורז: עם כל הכבוד, אני לא מסכים שמישהו בעולם יוכל לעכב העלאת חוק של הכנסת לקריאה שנייה ושלישית, לא הגברת ענתבי ולא אף אחד אחר, אני לא מסכים.
אברהם פורז: זה לא מצב שאני מתעקש סתם בגלל שאני קפריזי.
אברהם פורז: אם לא, אני אבקש ממך שאת תנסחי את החוק ותעלי אותו למליאה.
אתי בנדלר: אני אנסה לקבוע איתה להיום ואם תהיינה בעיות אני אביא אותן לתשומת לבך.
אברהם פורז: אם לא, אני אכתוב את זה ואעלה זאת למליאה.
אברהם פורז: עם כל הכבוד, אני לא מוכן שתהיה פה זכות וטו.
אברהם פורז: אנחנו יודעים שהכנסת מתפזרת בשבוע הבא.
אברהם פורז: אני מציע שמחר החוק הזה יונח במהלך הישיבות הכנסת לקריאה שנייה ושלישית, ובשבוע הבא הוא יוצבע.
אברהם פורז: אתי, תשבי עכשיו עם הגברת דולן ותנסחו את החוק.
אברהם פורז: אני מבקש שהחוק הזה יוכן לקריאה שנייה ושלישית על מנת שהוא יונח מחר, וכדי שאפשר יהיה להצביע עליו בשבוע הבא.
אברהם פורז: אם זה לא יקרה אי אפשר יהיה להצביע בשבוע הבא, הכנסת מתפזרת, וכל העבודה שהשקענו פה יורדת לטמיון.
אברהם פורז: אני לא מסכים שבירוקרטיה תביא את העבודה הזו לטמיון.
אברהם פורז: זה חוק שמתגלגל גם מכנסת לכנסת, הוחל עליו דין רציפות.
אברהם פורז: אני לא יודע אם הכנסת לא תחליט להתפזר, אני לא יודע אם תהיינה בחירות רק לראש ממשלה.
אברהם פורז: אני חושב שאנחנו נמצאים כבר בשלב מאוד סופי של החקיקה, והדברים כבר לא מסובכים.
אברהם פורז: אני מבקש שהחוק ינוסח במהלך היום ושמחר זה יונח עד סיום המליאה.
אברהם פורז: אתי, אני מצטער שאני מלחיץ אותך, אבל אין ברירה.
אברהם פורז: צר לי.
שרון גלעד: חבר הכנסת פורז, לאחר שיחה שקיימתי בנוגע לסעיף דומה שעשינו בחוק אחר שמאפשר לשר האוצר לדחות את המועדים.
שרון גלעד: אני חושבת שזה יהיה הכי ברור שאפשר שתקופות הדחייה לא יעלו על שנתיים נוספות מיום ה- 1 בינואר 2002.
שרון גלעד: כך לפחות אמרה לי העוזרת של הגברת ענתבי.
אברהם פורז: את צודקת.
עו"ד גלי עציון: אני רוצה להעיר הערה לעניין הוראות השעה.
עו"ד גלי עציון: במיוחד לאור הדיונים הארוכים על החוק הזה, ומשך הזמן שלקח לחוקק את החוק, אני חושבת שצריך להסתכל על זה מהכיוון ההפוך.
עו"ד גלי עציון: זאת אומרת, שאם לא יבואו ויבטלו את זה החוק הזה ייכנס לתוקפו כחוק רגיל, כי זה פשוט נמשך בלי סוף.
אברהם פורז: זה רעיון יפה, אבל אני סיכמתי איתם אחרת, ואני נאמן להבטחתי.
עו"ד גלי עציון: אז אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שאנחנו מוחים על זה במיוחד לאור העניין הזה.
עו"ד גלי עציון: דווקא לאור כל מה שאני שומעת פה ממס הכנסה, הגישה הקבועה היא שיש פה איזה ניצול לרעה, שימוש באישה הקטנה שיושבת בבית ומכבסת, בשביל להקטין את הוצאות המס, ולא היא.
חיים דוקלר: אני מוחה על ההערה הזו.
עו"ד גלי עציון: ההערה השנייה שאני רוצה להעיר היא לעניין התחולה.
עו"ד גלי עציון: עם כל הכבוד לכל ביטול הפטורים וכל העניינים שנידונו פה, זה פשוט נראה לי לא קשור ולא כרוך.
עו"ד גלי עציון: אני שוב רוצה להזכיר לוועדה שישנם עניינים שנחקקו במהירות הבזק ויש להם עלויות עצומות, וזה לא הזיז לאף אחד.
עו"ד גלי עציון: זה פשוט זוועה להחליט על תקופה של שלוש שנים, במיוחד כשמדובר בממש עוול היסטורי.
חיים דוקלר: אני מוחה לפרוטוקול על ההערה על האישה הכובסת.
אברהם פורז: בוודאי שהיועצות המשפטיות של מס הכנסה לא יכולות להיתפס בעיניי כחשודות שבעינהן דמות האישה היא דמות של אישה כובסת.
זאב וינר: אברהם, האם לאחר שלוש שנים החוק מתבטל וזהו?
אברהם פורז: זה דה יורה מתבטל, אבל דה פקטו זה לא יתבטל.
חברי הוועדה: מיכאל איתן יצחק גאגולה יצחק וקנין נחום לנגנטל יורי שטרן
מוזמנים: ד"ר יזהר טל יועץ משפטי, משרד התקשורת אורי אולניק עוזר שר התקשורת מיכל פלד עוזרת שר התקשורת אמיר לוי רכז תקשורת באגף תקציבים, משרד האוצר גלי גרוס מתמחה, משרד המשפטים דוידה לחמן-מסר, עו"ד משנה ליועץ המשפטי לממשלה נגה רובינשטיין, עו"ד משרד המשפטים גדעון אביטל, עו"ד חברות הכבלים בני איינהורן דשק"ש, חברות הכבלים פרופ' דוד ליבאי חברות הכבלים דפנה ליבאי, עו"ד חברות הכבלים אבי גבאי סמנכ"ל כלכלה, "בזק" איילת כהן-מעגן, עו"ד לשכה משפטית, "בזק" דלית מנזון "בזק" מיכל רפאלי-כדורי סמנכ"ל די.
מוזמנים: בי.
מוזמנים: אס.
מוזמנים: שירותי לווין בע"מ רמי בן-נתן, עו"ד די.
מוזמנים: אס שירותי לווין בע"מ מוריאל מטלון, עו"ד די.
מוזמנים: אס שירותי לווין בע"מ יוסי מזוז מנהל אסטרטגיה ומידע נטוויז'ן יאיר יוספי מנהל פיקוח עסקי, חברת מוטורולה אסתר שלאין, עו"ד יועצת משפטית, חברת בזק בינלאומי דב אברמוביץ, עו"ד "ברק" עמית שכטר מנהל רגולציה, "סלקום" עדי בירן סמנכ"ל רגולציה, "פרטנר" גל גיא מנהל שיתופי פעולה ומיזמים, חברת "פלאפון" יוסי ברג יועמ"ש המועצה לצרכנות נילי יבניאלי ממונה על רגולציה, אופק העולם החדש בע"מ שלמה קס סמנכ"ל תפעול, אופק העולם החדש בע"מ דורית ענבר, עו"ד יו"ר המועצה לשידורי כבלים יורם מוקדי מנהל המינהל להסדרת השידורים לציבור, המועצה לשידורי כבלים עליזה גורן
קצרנית: נושא: 1.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תנאים להענקת רשיונות למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים והסדרת השירותים הרב-ערוציים למנויים) (תיקון מספר 24), התשס"א-2000.
קצרנית: 2.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון –שירותי אינטרנט), התש"ס-20000.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תנאים להענקת רשיונות למתן שירותי בזק פנים ארציים נניחים והסדרת השירותים הרב- ערוציים למנויים (תיקון מספר24, התשס"א-2000 הצעת חוק הבזק (תיקון –שירותי אינטרנט, התש"ס-2000
אברהם פורז: אני שמח לבשר שהממשלה הניחה את הצעת החוק שלה והיום יצביעו עליה במליאה.
אברהם פורז: אני רוצה לברך את נציגי הממשלה שהניחו את ההצעה.
אברהם פורז: אנחנו לא יכולים לדון בהצעת החוק הממשלתית כי היא לא אושרה על ידי מליאת הכנסת, ולכן אנחנו נמשיך בהצעת החוק הפרטית של קבוצת חברי כנסת שאני כלול בה, ובהצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל איתן.
אברהם פורז: אני רוצה להעביר היום את הצעת החוק הזאת לקריאה ראשונה, כי אני רוצה שהצעת החוק הפרטית תשחק איזה שהוא משחק בכל העניין הזה.
אברהם פורז: אתה יכול להסב את תשומת ליבי, מר רוזן, לסעיף האנבנדלינג שלכם?
דני רוזן: קוראים לו אנבנדלינג, אבל השם הנכון שלו זה קישורי גומלין והוא מופיע בסעיף 6 בהצעת החוק שלך.
יזהר טל: עיקר התיקון לסעיף הזה נעשה בחוק ההסדרים.
דני רוזן: סעיף 5 במתכונתו היום חל על שירותי בזק.
דני רוזן: אם, לדוגמה, היה איזה ויכוח בין הדי.
דני רוזן: בי.אס.
דני רוזן: והכבלים, אז היום סעיף 5 לא חל ואי אפשר לקבל החלטה על סעיף 5.
יזהר טל: יש בהצעת החוק הממשלתית עוד תוספת שלא קיימת בהצעה שלך.
אברהם פורז: סעיף 5 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) ההגדרות "בעל זכיון" ו"רשת בזק ציבורית" – תימחקנה; (ב) לפני ההגדרה "קישור גומלין" יבוא: "בעל רשיון" – כהגדרתו בסעיף 1, אולם לעניין סעיפים קטנים (א)-(ה) ו-(ח), למעט מי שקיבל רשיון מיוחד; ד"ר טל, האם אתה יכול להסביר?
יזהר טל: פה אנחנו מדברים לא על רשיון שידורים אלא על רשיון בזק.
יזהר טל: יכול להיות בעל רשיון כללי, כמו בזק, הסלולרי וכו', ובעל רשיון מיוחד, שזה לשירותי בזק מסויימים.
יזהר טל: כאן הנושא של קישור גומלין הוא בעיקרון עניין של בין רשת בזק ציבורית אחת לרשת בזק ציבורית שנייה.
אברהם פורז: נניח סלקום מחליטה להכנס לא רק לתחום הסלולרי אלא רוצה לעשות רשת קווית.
אברהם פורז: מה המצב שלה לגבי שימוש בתשתית של חברת בזק?
אברהם פורז: ברור שהיא לא יכולה להשתמש בכל התשתיות בכל מקום.
אברהם פורז: מה אתם מציעים לה?
דני רוזן: למרות שברשת תקשורת יש כל מיני חברות שכל אחת עושה משהו, בעצם מדובר על רשת אחת גדולה.
דני רוזן: שיחת טלפון, למשל, שמתחילה ברשת אחת, יכולה לעבור דרך רשת שנייה ורשת שלישית ובסוף תסתיים אצל מנוי שמחובר לרשת רביעית.
דני רוזן: נושא המפתח הוא הקישור בין הרשתות.
דני רוזן: הסעיף הזה מסדיר את הקישורים בין הרשתות.
דני רוזן: חברת סלקום, או כל חברה אחרת שרוצה לתת שירות, צריכה שיהיו קישורי גומלין לכל הרשתות האחרות כדי שהשירות יוכל להתבצע.
דני רוזן: השירותים האלה ניתנים על ידי בזק לסלקום או על ידי סלקום לבזק, שזאת אפליה בצורה.
דני רוזן: .
אברהם פורז: נניח שסלקום לא רוצה את המצב שקיים היום שכל פעם שהיא רוצה להגיע אלי הביתה לטלפון הקווי שלי היא חייבת לעבור דרך בזק, אלא היא רוצה שתהיה לה אפשרות להגיע עד אלי ישירות.
אברהם פורז: האם הקונספציה היא שאנחנו מאפשרים לה שיהיה לה מנויים משלה גם בקטע הסופי, או היא חייבת לעבור תמיד דרך חברת בזק?
דני רוזן: לפי דעתי, מפעיל זה חיה שיש לו מנויים שלו והוא מחובר לרשת אחרת.
דני רוזן: השאלה היא איך אותו מפעיל מגיע למנויים שלו.
אברהם פורז: איך הוא מגיע למנויים שלו?
אברהם פורז: האם הוא זקוק לתיווך של חברת בזק, או שהוא יכול להגיע למנויים שלו ישירות?
דני רוזן: אנחנו קבענו שמפעיל צריך שיהיו לו תשתיות משל עצמו.
דני רוזן: יחד עם זאת, הוא יכול לקנות שירותים מאחר.
דני רוזן: לדוגמה: יכול להיות שיש מפעיל מתחרה בבזק, והוא למנוי מסויים מזמין מבזק קו.
דני רוזן: בזק חייב למכור לו את מה שהוא מוכר לכל אחד אחר.
דני רוזן: אנחנו קבענו ברשיונות כללים לתשתיות עצמיות, כאשר נתנו אפשרות לחכור אלמנטים מגורמים אחרים.
אברהם פורז: סלקום החליטה שהיא רוצה מנויים ברשת הקווית ולכן היא הקימה רשת.
אברהם פורז: היא הגיעה עד לבניין בבית משותף בכוחות עצמה.
אברהם פורז: מה קורה בדירות המנויים?
דני רוזן: רשת הבזק הציבורית מסתיימת בנס"ר, כאשר משם מתחיל משהו אחר.
אברהם פורז: איפה נקודת הנס"ר?
דני רוזן: לנס"ר הזה יש הרבה מאוד דרכים ושיטות התקנה.
דני רוזן: לא דומה בית אחד לבית אחר.
דני רוזן: יש אולי מאות שיטות התקנה, ולכן, אחד הסעיפים בהצעת החוק שלך מתייחס לסמכות של שר התקשורת לקבוע איפה הנס"ר הזה.
דני רוזן: זה מאוד אינדיבידואלי.
אברהם פורז: האם כשסלקום מגיעה לבית משותף בקומת קרקע, כאשר היא לא רוצה להתחיל לעשות חוטים נפרדים, אנחנו יכולים לחייב את חברת בזק, את חברות הכבלים לאפשר לה כנגד תשלום ראוי לעבור דרך החוט שלהם?
דני רוזן: החוק כבר היום מאפשר לעשות את זה.
דני רוזן: הוא מאפשר להורות לבזק לתת זכות שימוש.
אברהם פורז: השאלה היא אם להשאיר את זה לשיקול דעת השר, או שמא אנחנו צריכים לתת את דעתנו לעניין הזה .
דני רוזן: אני חושב שאתה חייב לתת לזה שיקול דעת כי יש פה מורכבות מאוד גדולה.
דני רוזן: אם מדברים על בית משותף, אני מייד אתחיל לשאול אותך איזה סוג של בית משותף, מתי הוא נבנה.
דני רוזן: יש בתים משותפים מודרניים שיש בהם ארון מסודר.
דני רוזן: זה המיעוט שבמיעוט.
אברהם פורז: בוא נניח לרגע שזה בניין מימי המנדט ובזק עשתה את החוט מהתחלה ועד..
דני רוזן: ואז הנס"ר הוא במקרה הקיצוני השקע בבית של המנוי.
אברהם פורז: למה שהמחוקק לא יאמר שכל מי שקיבל רשיון רשאי להשתמש בתשתית של אחר עד לבית המנוי כנגד תשלום ראוי שייקבע?
אברהם פורז: השר יכול לקבוע את התנאים הטכניים, את אפשרות התשלום.
דני רוזן: אנחנו הגענו למסקנה שהדרך היא לחייב את המתחרים לבנות תשתית משלהם.
אברהם פורז: עד לבית המנוי?
אברהם פורז: אז זה לא אנבנדלינג.
דני רוזן: היה לאחרונה דיון בנושא האנבנדלינגס סביב הADSL.
דני רוזן: אנחנו הסברנו שהמדיניות שלנו היא לעשות את האנבנדלינג של הADSL רק לשירותי ספקי ערך מוסף.
דני רוזן: זה התקבל בזמנו על ידי הוועדה.
דני רוזן: אני לא חושב שצריך לחייב את בזק לתת את זה בחוק.
דני רוזן: אני משוכנע שזה לא יקדם את התחרות אלא יפגע בה.
דני רוזן: זה יגרום לכך שכולם יהיו עלוקות על הגב של בזק.
אברהם פורז: הוא יכול על התשתית של בזק לתת פעימת מונה בחצי מחיר.
דני רוזן: תעריפי בזק הם בין הנמוכים בעולם.
דני רוזן: אני לא מאמין שהתחרות בישראל תגרום לירידה בתעריפים.
דני רוזן: לא צפויה ירידת מחירים, ודאי לא מהותית, בשירותי הטלפון, משום שהם על הרצפה כבר היום.
אברהם פורז: לקריאה ראשונה אני אעביר את שתי הורסיות.
אברהם פורז: כדי להעביר את הורסיה היותר אכזרית, שאומרת לך שאתה חייב לתת למישהו להתעלק עליך.
דני רוזן: בזק צריך לתת את הכל בחינם?
אברהם פורז: את זה לא אמרתי.
עמית שכטר: אולי אפשר לשנות טיפה את ההגדרות בכיוון שהסביר המנכ"ל.
עמית שכטר: השאלה איננה שאלת קישור הגומלין.
עמית שכטר: היא דומה לה, אבל לא זאת הבעיה.
עמית שכטר: להכניס את הכל לתוך קישור הגומלין ולראות את הבעיה רק דרך איך הרשתות מתקשרות אחת עם השנייה, זה לא פותר את הבעיה.
עמית שכטר: הבעיה היא בעיית התחרות ואיך מגיעים למנויים.
אברהם פורז: אתה צריך להסביר למה אתה חושב שכשאתה רוצה להגיע אלי לדירה אתה צריך להתעלק על רשת של בזק או על חברות הכבלים.
אברהם פורז: למה שלא תמתח חוטים?
אברהם פורז: ניתן לך אפשרות להכנס למקרקעין.
עמית שכטר: אני מודה לך על התיקון שהצעת.
עמית שכטר: את זה אנחנו מאמצים בשמחה.
עמית שכטר: מדובר בהליך פתיחה של השוק לתחרות.
עמית שכטר: זאת השאלה המרכזית שעומדת כאן.
עמית שכטר: אני חושב שמדינת ישראל, שהיא היום המדינה המערבית היחידה שמתנגדת למה שאני מציע כרגע, צריכה להתיישר עם מה שמקובל בעולם המערבי.
בני איינהורן: אתה מוכן לאמץ חקיקה אירופאית או אמריקאית במלואה?
עמית שכטר: לשמחתינו, ההצעה הממשלתית מגדירה לראשונה את הדבר שנקרא רשת גישה.
עמית שכטר: זה הקטע שמחבר בין המרכזת לבין בית המנוי.
עמית שכטר: כדי שתתפתח תחרות, צריכה להתקיים האופציה למפעילים חדשים להשתמש במקטע הזה.
אברהם פורז: הוא אומר שהחזון לא יתגשם אם תשב עליהם.
עמית שכטר: אני סבור שהחזון הזה עשוי להתגשם, משום שבסופו של דבר כל מפעיל רוצה רשת עצמאית משלו.
עמית שכטר: סלקום עצמה התחילה לפעול לפני 6 שנים על התשתית של בזק.
עמית שכטר: למרות זאת, לסלקום יש היום רשת תמסורת עצמאית של למעלה מ-400 קילומטר.
עמית שכטר: למרות שהיתה רשת שאפשר היה לשבת עליה, סלקום הקימה רשת משלה.
עמית שכטר: כל מפעיל רוצה להיות עצמאי.
אברהם פורז: ד"ר שכטר, אנחנו לא עוסקים כרגע במקרו כלכלה, אנחנו עוסקים בחקיקה.
אברהם פורז: מה אתה מציע שהחוק יאמר לגבי הדבר הזה?
עמית שכטר: כיוון שהמשרד, לצערנו, מתנגד לאמץ את ההסדר המקובל בעולם.
עמית שכטר: .
אברהם פורז: הוא לא אומר שהוא מתנגד, הוא אומר שזה צריך להיות בשיקול דעת השר.
עמית שכטר: זה מתנגד.
עמית שכטר: אנחנו סבורים שהכנסת צריכה לחוקק חוק שיחייב את המפעילים, שהניחו בתקופת המנופול את החיבור לבתים, להעמיד בתמורה את המייל האחרון לרשות המפעילים החדשים.
אברהם פורז: אתה יכול לעזור לנו בניסוח של סעיף כזה?
עמית שכטר: אני אשמח לעזור לכם בניסוח.
אברהם פורז: מר רוזן, אנחנו לא נפתח כרגע את הדיון.
אברהם פורז: אנחנו נעבור סעיף סעיף, כאשר לגבי הסעיפים במחלוקת יהיו שני ניסוחים.
אברהם פורז: כשנצטרך להכריע נקיים דיון ונצביע.
דני רוזן: אני קצת מתרעם על כך שאומרים שאנחנו היחידים בעולם שלא עושים את זה.
דני רוזן: אני מוכרח לומר שאנחנו לא היחידים בעולם.
דני רוזן: יש מקומות בעולם שאין חובת אנבנדלינג, ויש הרבה מאוד מדינות בעולם שיש חובת אנבנדלינג שלא הצליחו ליישם.
דני רוזן: היו ועדות של בעלי מקצוע שבדקו, ולכן זה לא דבר שרירותי.
דני רוזן: אנחנו חושבים שכפיית אנבנדלינג תהיה אסון לפיתוח תחרות בתקשורת בישראל.
אברהם פורז: יש את ורסיית משרד התקשורת, האומרת שאנבנדלינג אפשרי אם השר קובע; יש את האפשרות האחרת האומרת שתמיד יש אנבנדלינג, כאשר השר קובע את התנאים ואת המנגנונים; ויש את האפשרות השלישית שיש אנבנדלינג אבל אף פעם לא בכבלים, כי בארצות הברית אף פעם לא עשו אנבנדלינג לכבלים.
אברהם פורז: יש עוד איזו אלטרנטיבה שלא הצגתי?
שלמה קס: יש אפשרות לקבוע שמנקודת הסף בחדר המדרגות לתוך הדירה ובדירה כל מפעיל חדש יכול לבוא, לנתק ולהשתמש בחוטים.
אברהם פורז: גם האופציה הזאת תכתב.
אברהם פורז: היא מאוד פרובלמטית, לדעתי, כי זאת פגיעה קשה בזכות קניין.
אתי בנדלר: למי תהיה הבעלות באותם כלים?
אברהם פורז: הוא טוען שהחוט מנקודת הסף ועד לתוך הדירה הוא בבעלותו של בעל הדירה, ולכן הוא יכול בכל עת לומר שכל ספק יכול לקחת את החוט שלו.
בני איינהורן: מה יקרה אם מנוי ירצה טלוויזיה מלווין, טלפוניה מבזק ואינטרנט מהכבלים?
בני איינהורן: תוהו ובוהו.
רמי בן-נתן: אנחנו מדברים על 4 חלופות שמסתובבות סביב סעיף 5.
רמי בן-נתן: כל מי שמדבר כאן בין זכות שימוש ובין הזכות האחרת, אין ספק שיש כאן פגיעה כזאת או אחרת בזכות הקניין של מי שהתקין ושל מי שהציוד הזה בבעלותו.
רמי בן-נתן: אנחנו שותפים לבקשה של אופק.
רמי בן-נתן: אנחנו מדברים על הקטע שנמצא בבית המנוי.
רמי בן-נתן: אנחנו מבקשים שמי שעובר אחוז מסויים של זיקה לרשיון ועומד בתנאים כאלה ואחרים שכלולים בסעיף 6י"ב בנוסחו דהיום, יאמר שהוא יתחייב להציע את הטיול המצוי בביתו של המנוי, ובכך תגמר דריסת הרגל שיש לכל הגופים האלה בביתנו.
אברהם פורז: זאת אותה משמעות.
אברהם פורז: ההחלטה שלנו היא שיהיו הגירסאות האלה.
אברהם פורז: מי שרוצה להעביר ניסוחים לגבי שינוי הגירסאות כדי שבזמן ההצבעה זה יהיה יותר ברור, מתבקש להעביר את זה לוועדה עד יום ראשון הקרוב.
דני רוזן: הבעיה היא זכות השימוש בחוט.
דב אברמוביץ: יש את נושא קישור הגומלין, ויש את נושא השימוש בתשתיות של אחר.
דב אברמוביץ: מה שדיברנו עליו עד עכשיו היה בקשר לשימוש בתשתיות של אחר, כאשר כאן יש לנו שני חלקים: יש לנו עד הנקודה בבית המנוי, ויש לנו את הבעייתיות המיוחדת של הקיעול בבניין עצמו ובדירה של המנוי.
דב אברמוביץ: אנחנו סבורים בקשר לקישור גומלין שיש לחייב.
דב אברמוביץ: ההבדל בין הההצעה של המשרד שהשר רשאי ובין חיוב, זה בערך כמו ההבדל בשביל אדם דתי בין אפשר ללכת לבית כנסת בשבת ובין חייבים ללכת לבית הכנסת.
יוסי ברג: לצרכנים מאוד חשוב שהחיווט יעבור לבעלותם, גם אם זה בתמורה כפי שיקבע השר בתקנות.
בני איינהורן: רק הצרכנים לא מבינים שאז הם לא יוכלו לקבל שירותים משני ספקים.
אבי (אברהם) גבאי: התעלמתם רק מדבר אחד: מנושא המחירים.
אבי (אברהם) גבאי: בסופו של דבר ועדת הכספים היא זאת שקובעת את תעריפי בזק.
אבי (אברהם) גבאי: האדונים הנכבדים האלה שמדברים על תחרות יעשו תחרות ברמת-אביב על ידי כך שיקחו קווים שמביאים 400, או 500 שקל לחודש, ולא יקחו את הקווים בירוחם שמביאים 50 שקל לחודש, מה שיגרום לתעריפים בפריפרייה לעלות.
אבי (אברהם) גבאי: צריך להבין את זה כאשר מקבלים החלטה כזאת.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו נגד לתת לשר את הסמכות לקבוע אנבנדלינג.
אברהם פורז: ולכן תהיה גם ורסיה של הסדר שלילי, כלומר שאין אנבנדלינג.
אברהם פורז: גישת בזק אומרת הסדר שלילי, כלומר אין אנבנדלינג.
אברהם פורז: גישת משרד התקשורת אומרת אנבנדלינג רק כשהשר קובע ובתנאים.
אברהם פורז: אחרים אומרים תמיד.
אברהם פורז: חלק אומרים רק עד למטה וחלק רק עד למעלה.
אברהם פורז: חלק אומרים שהרשת עוברת לבעלות הלקוח והוא יכול לתת אותה לאיזה מפעיל שהוא רוצה, וחלק אומרים שהיא נשארת בבעלות מי שהתקין, אבל הוא חייב לתת את האפשרות להעביר.
אברהם פורז: בזה סיימנו את סעיף 6, סעיף האנבנדלינג.
דני רוזן: אגב, אנבנדלינג זה מונח רחב שלא מתייחס רק לרשת, הוא יכול להתייחס גם על הנתונים של המנוי.
אברהם פורז: לגבי פג תוקפו של זכיון, סעיף 6יב6, אמרנו בישיבה הקודמת שיש שתי ורסיות: יש ורסיה אחת שזה מה שמשרד התקשורת הציע, ויש את הוורסייה השנייה שלוקחת את הסעיף המנוסח היום ואומרת "בעל רשיון" במקום "בעל זכיון".
גדעון אביטל: יש סעיף אחד שקושר את סעיף 6יב6 עם סעיף 5 לחוק.
גדעון אביטל: הסעיף הזה אומר שהוא מחיל את חובת האנבנדלינג ככל שתהיה גם על חברת כבלים אם היא לא ביקשה רשיון.
גדעון אביטל: זה דבר שלא יעלה על הדעת.
אברהם פורז: זה נשאר פתוח.
אברהם פורז: אנחנו נכריע בזה בבוא העת.
מוריאל מטלון: העליתי בישיבה הקודמת את העניין של אי התניית שירות בשירות.
מוריאל מטלון: המצאתי לכם נייר שבו הראיתי שגם בחוק הבנקאות, גם בחוק הביטוח.
מוריאל מטלון: .
אברהם פורז: גם זאת תהיה אופציה.
אברהם פורז: הטקסט שלך יכנס כאחת האלטרנטיבות שתהיה בהצבעה.
אברהם פורז: סעיף 21 מאושר.
אברהם פורז: לגבי סעיף 22 יש הערות למישהו?
אברהם פורז: סעיף 22 מאושר.
אברהם פורז: סעיפים 23, 24 מאושרים.
דורית ענבר: בסעיף 24 יש בעיה שנולדה כתוצאה מהגדרת איזור שהשתנתה.
דורית ענבר: אני מציעה להוסיף בסוף סעיף שמקנה סמכות למועצה לקבוע את האיזורים שבהם יהיו השידורים האיזוריים.
אברהם פורז: סעיפים 25,26,27,28 מאושרים.
בני איינהורן: בסעיף 25 להצעת החוק הממשלתית יש שינוי מהותי.
בני איינהורן: בהצעת החוק שלך אין עם זה בעיה.
אברהם פורז: 28,29,30,31,32 מאושרים.
נילי יבניאלי: אני רוצה להוסיף לסעיף 32 הגדרה של מתקן גישה אלחוטית שתכלול את האנטנה.
אברהם פורז: מה, את רוצה להתקין אנטנה בלי הסכמה?
נילי יבניאלי: זה לא בלי הסכמה.
נילי יבניאלי: אנחנו בסך הכל בנושא של הגדרות.
אברהם פורז: אם יסתבר שאנחנו רוצים לעשות דין מהותי בזה, נרצה גם את ההגדרה.
נילי יבניאלי: הדינים הקיימים היום - אלה שנעביר אותם עכשיו מפרק הכבלים לפרק המקרקעין - הם סעיפים שבשקט יכולים לחול על מתקן גישה אלחוטית.
נילי יבניאלי: אין שום בעיה.
אברהם פורז: אין מחלוקת.
אברהם פורז: אני לא בטוח שצריך לקבל עכשיו החלטה.
נילי יבניאלי: זה לא פטור מהיתר בנייה.