GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר פינקוס: כשאתה כותב החל מ.., בהחל מ..
תמר פינקוס: תתן את הכל.
יוסי פתאל: החל מ..
יוסי פתאל: זה הרבה יותר חמור.
אברהם פורז: מה אתה אומר על הטענה שאומרת בשעה שהכל יהיה כלול בחבילה.
יוסי פתאל: אנחנו נרוויח יותר.
יוסי פתאל: אנחנו לא מקבלים עמלה לא על דמי רישום, לא על מס נמל.
יוסי פתאל: אם אתם קובעים עכשיו שהכל כולל הכל, נהדר, נצטרך להעביר שיק אחד ולגבות עמלה מכולם.
יוסי פתאל: אין ספק שהמחיר של החבילה יעלה.
יוסי פתאל: אם אתם משאירים לנו את הפתח לכתוב החל מ.., אתם תוקעים גול לצרכנים.
יורי שטרן: אני מתפלא מכלכלת ישראל שבה צורת הצגת המחיר קובעת מחירים בשוק.
יורי שטרן: מה שמסבירים לנו הוא שהמחירים יעלו בגלל שהם יתפרסמו אחרת.
צביה בלאו: יש בעייתיות לגבי מחיר כולל בתעופה כאשר יש עניין של ביטולים או שינויי נתיב.
צביה בלאו: במקרה של ביטול איך אתה מחזיר לנוסע את המחיר שהוא שילם?
צביה בלאו: אתה צריך להפריד את זה לרכיבים.
אברהם פורז: את שואלת אם כשאני מחזיר מוצר לחנות אני מקבל את מלוא המחיר חזרה.
אברהם פורז: זה לא בהכרח מונע לומר שבמקרה שאתה מחזיר את המוצר או מבטל ששתקבל את כל המרכיבים חזרה.
אברהם פורז: יש מרכיבים שהם one way.
צביה בלאו: יש כאן בעיה, כי החברה גובה את מס הנמל עבור רשות שדות התעופה.
צביה בלאו: זה יוצר אנדרלמוסיה.
אברהם פורז: אבל אם ביטלת אז לא שילמו.
צביה בלאו: מה קורה עם מס הנמל?
אברהם פורז: חברת התעופה לא שילמה.
צביה בלאו: אם יש טיסות המשך יכול להיות ששילמת.
יורי שטרן: לדעתי, מבחינת הגנת הצרכן, די בהצגת כל המרכיבים.
יורי שטרן: אם הויכוח הוא על כך שהמחיר יופיע באותה מצגת או באותה מודעה זה פחות רלוונטי.
יורי שטרן: אם אני כצרכן יכול לקרוא את כל מה שגובים ממני, אפילו אם זה בכמה שורות, אני את שלי יודע.
אברהם פורז: אתה תומך שיהיה אפשר לפרק.
אברהם פורז: מס נמל היום לא מפורט.
ירון לוינסון: כל העסק התחיל מכך שמפרסמים 99 דולר והמסים יותר גבוהים מהמחיר עצמו.
ירון לוינסון: אנחנו מברכים על היוזמה של הממשלה.
ירון לוינסון: אנחנו תומכים להכניס את כל המרכיבים, גם את דמי הרישום שהחברה קובעת וגם את מיסי העברה.
ירון לוינסון: ההצעה של חבר הכנסת שטרן שיהיה מחיר שיופיע בגדול ולמטה בקטן יהיה את ה-51 דולר מס זאת הטעייה נוספת.
יורי שטרן: כמו שבפירסומת אתה יכול להעביר כל דבר שמבחינה שיווקית יותר מתאים לך, גם פה יש גרפיקה שתמשוך את העין מצד אחד, ומצד שני הקורא ידע במה מדובר.
אברהם פורז: אנחנו נמשיך בישיבה הבאה.
חברי הוועדה: נסים דהן נחום לנגנטל מיכאל נודלמן
מוזמנים: מיכל פלד עוזרת שר התקשורת אורי אולניק עוזר שר התקשורת יעל מלם-יפה לשכה משפטית, משרד התקשורת דני רוזן מנכ"ל משרד התקשורת שירלי קמפינסקי, עו"ד לשכה משפטית, משרד התקשורת רביב סובל אגף תקציבים, משרד האוצר עליזה קן משרד המשפטים נגה רובינשטיין משרד המשפטים דורית ענבר, עו"ד יו"ר המועצה לשידורי כבלים יורם מוקדי, עו"ד מנהל המינהלת להסדרת השידורים לציבור, המועצה לשידורי כבלים בני איינהורן דשק"ש דן ליבאי, עו"ד חברות הכבלים דפנה ליבאי, עו"ד מייצגת את חברות הכבלים אסתר שטרנבך, עו"ד חברות הכבלים אורי רהט, עו"ד ערוצי זהב אבי גבאי סמנכ"ל כלכלה, בזק איילת כהן-מעגן,עו"ד לשכה משפטית, חברת בזק פנינה שנהב סמנכ"ל לשיווק ולמכירות, חברת בזק חיים רביה, עו"ד מייצג את נטוויז'ן ואינטרנט זהב אסתר שלאין, עו"ד יועצת משפטית, חברת בזק בינלאומי מיקי הרן סמנכ"לית איכות סביבה איה איסרוב עוזרת מנכ"ל, חברת ברק גיא צפריר, עו"ד חברת סלקום עמית שכטר מנהל רגולציה, חברת סלקום יעל יקואל מנהלת קשרי ספקי תקשורת, חברת פרטנר יעקב דבי, עו"ד יועץ משפטי, חברת פלאפון דוד אביב סמנכ"ל הנדסה, אופק העולם החדש בע"מ נילי יבניאלי, עו"ד ממונה על רגולציה, אופק העולם החדש בע"מ שלום פוריס איגוד מפיקי סרטים וטלוויזיה אייל מלובן מנכ"ל איגוד העובדים בקולנוע ובטלוויזיה רקפת כץ החברה להגנת הטבע דבורה סיילס אדם טבע ודין מוריאל מטלון, עו"ד די.
מוזמנים: שירותי לווין בע"מ ליאור פורת, עו"ד די.
מוזמנים: שירותי לווין בע"מ משה נצר מומחה לקרינה מייננת, רפא"ל איציק קול קול תקשורת(הפקות)
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון –שידורי בזק פנים ארציים נייחים), התש"ס-2000, של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26), התשס"א 2001, של מספר חברי כנסת.
קצרנית: 3.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24), התשס"א-2000.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון –שידורי בזק פנים ארציים נייחים), התש"ס-2000.
קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקןו מס' 26), התשס"א-2001, של מספר חברי כנסת.
אברהם פורז: אנחנו נתחיל בהצעת חוק הבזק (תיקון –שידורי בזק פנים ארציים נייחים), התש"ס-2000, של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.
נסים דהן: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לא לקיים ישיבות בפגרה בנושא חוק הבזק אלא רק לאחר הבחירות.
נסים דהן: חברי כנסת שרוצים להיות מעורבים לא נמצאים פה ולא יכולים להיות כאן, כי הם עסוקים בבחירות.
נסים דהן: אתה הכרחת אותי לעזוב את העסק שלי ולשבת פה מספר שעות לא מבוטל.
אברהם פורז: חבר הכנסת דהן, שמעתי את פנייתך וביקשתי ממנהלת הוועדה להודיע על ביטול הישיבה של יום רביעי.
אברהם פורז: גם בשבוע הבא תתקיים ישיבה אחת במקום השתיים שתוכננו, כאשר את היתר נקיים אחרי הבחירות.
אברהם פורז: יש מישהו שמוכן לדבר על הצעת החוק של אלי בן-מנחם?
דני רוזן: הצעת החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם מדברת על מתן פטור למיתקני שידור קליטה אלחוטיים של ספקי שירותי תקשורת פנים ארציים נייחים מהיתר בנייה לפי חוק התכנון והבנייה.
דני רוזן: רמות הקרינה הן מאוד מאוד נמוכות.
אברהם פורז: אם אנחנו מדברים על דיני התכנון והבנייה, אנחנו לא יכולים לדבר על הקרינה של המכשיר אלא על הפיזיקה שלו.
דני רוזן: אתה יכול לדרוש שיהיה אישור לפטור של איכות הסביבה.
אברהם פורז: אני לא מומחה גדול בחלק הטכני, אבל אני מניח שדבר קטן מבחינה פיזית יכול לעשות המון קרינה ודבר גדול יכול לעשות מעט קרינה.
אברהם פורז: כרגע, אם אנחנו מדברים מול דיני התכנון והבנייה, מה שמעניין אותנו זה הפיזיקה – הגודל, המראה.
דני רוזן: היות והקרינה מציקה לכולם, יש מקום להתייחסות.
דני רוזן: הרעיון של הצעת החוק מקובל על משרד התקשורת ועל ועדת שרים לחקיקה, רק הניסוח צריך לעבור שינוי.
דני רוזן: עשינו עבודה מקיפה להכין ניסוח יותר מעודכן ויותר דומה לניסוח הקודם שהיה בוועדה הזאת לגבי צלחות הלווין.
דני רוזן: לדיון הבא נוכל להביא ניסוח מקובל על כולם.
נסים דהן: מה המצב היום?
דני רוזן: שצריך היתר.
נסים דהן: מה הבעיה?
נסים דהן: שילך להוציא היתר.
דני רוזן: מדובר במאות אלפי היתרים.
דני רוזן: הגופים שנותנים את ההיתרים לא יוכלו לעמוד בכמות הזאת.
נסים דהן: למה צריך חוק?
אברהם פורז: כל שינוי חיצוני בבניין טעון היתר.
נסים דהן: ובכל זאת מזגנים לא אוכפים.
אברהם פורז: לא אוכפים כלום.
אברהם פורז: במקום שנהיה במצב שכולם יתקינו ולא יאכפו, עדיף לנו לעשות דין שאפשר יהיה לעמוד בו ויש הצדקה לעמוד בו.
נסים דהן: אבל במסלול הזה אף אחד לא ידע על המכשירים האלה.
נסים דהן: תעשה מסלול מקוצר של היתרים כדי שכולם ידעו על כולם.
נסים דהן: במסלול הזה אתה יוצר מצב של המון מכשירים שאף אחד לא ידע מהם.
מיקי הרן: החוק הזה עוסק בעניין של היתרי בנייה, שזה כאילו לא בסמכותנו במשרד לאיכות הסביבה כי אנחנו עוסקים בהיתרי קרינה.
מיקי הרן: בדרך כלל אנטנה מקבלת היתר בנייה ורק אחר כך היתר קרינה.
מיקי הרן: ברגע שיורד השלב הראשון צריך להזהר שלא ישכחו את השלב השני.
מיקי הרן: בדברי ההסבר כתוב שניתן אישור גורף לאנטנות של "יס", כאשר האנטנות של "יס" הן אנטנות קולטות, הן לא אנטנות משדרות.
מיקי הרן: גם שם יכולה להיות בעיה, כי אם יהפכו אותן לאנטנות משדרות, הרי שבעקיפין עקפנו את המטרה של בטיחות קרינה.
מיקי הרן: בחוק הזה חסרה התייחסות לכל הנושא של בטיחות וקרינה.
אברהם פורז: לגבי הקרינה את אומרת שצריך היתר מיוחד, את זה אני מבין.
אברהם פורז: האם יש לכם בעיה עם הדברים הקטנים האלה על הגגות?
מיקי הרן: זה לא בסמכותנו.
נילי יבניאלי: על נושא הקרינה אנחנו לא מקבלים פטור.
נילי יבניאלי: ברשיון שניתן לנו על ידי משרד התקשורת אנחנו כפופים במפורש לממונה על בטיחות הקרינה.
רןו נחמן: הייתי מרוצה אם הדיון על תיקון חוק הבזק היה נערך באריאל, כי אז הייתם רואים את כל הדברים האלה בפועל.
רןו נחמן: הדיון פה הוא דיון שלפי דעתי צריך להתקיים עם זיקה למה שמתרחש.
רןו נחמן: מבחינתי, כראש עיר, אני רואה תועלת ששמים אנטנה של 30 ס"מ על בניין עם 18 דירות, 40 דירות או 50 דירות.
רןו נחמן: אנחנו גם לא רואים בעיה בכך שהאנטנות האלה יעמדו על בתים פרטיים.
רןו נחמן: צודקת היועצת המשפטית של אופק שאומרת שיש כאן שני מישורים נפרדים: המישור הפיזי של התקנת האנטנה ששייך לרשות המקומית, עם תקנות עזר, עם כל הדברים האלה.
רןו נחמן: .
אברהם פורז: האם לפי דעתך במקרים האלה אנחנו צריכים היתרי בנייה?
2482: לא.
2482: אני חושב שהגיע הזמן שמדינת ישראל תתנהג כמדינה נורמלית, פתוחה ותחרותית.
2482: הנושא של הקרינה מחייב תשומת לב.
2482: אני מקבל החלטות של גורמים מקצועיים.
2482: זה מתואם עם המשרד לאיכות הסביבה.
2482: אני רוצה להתריע לגבי האנטנות של "יס".
2482: היום הן רק קולטות, אבל אם ירצו לעשות אותן גם משדרות יהיה צריך לבחון טוב טוב את ההיבט של הקרינה.
2482: אני בעד זה שלא תהיה שום בירוקרטיה, שיתאמו עם מחלקות ההנדסה של העירייה איפה מציבים את האנטנה, איך עושים את החדירה לתוך הבית וכו'.
2482: הבעיה היא לא בין העירייה ובינם, אלא בינם ובין החברות ששמו את הכבלים.
2482: אם צריך לתת פיצוי לתושבים על כך שיש להם פתאום אנטנה קטנה כזאת, אפשר לסדר את הדברים האלה בלי שום בעיה ולתת בונוס קטן.
דבורה סיילס: בגלל שאנטנות קליטה לא שקולות לאנטנות שידור, הן דורשות תקנות ותנאים להצבה בצורה נפרדת.
דבורה סיילס: בשיחה שלי עם אהוד נאמן, הממונה על הקרינה, לא ניתן אישור ראשוני להצבה כפי שכתוב כאן בדברי ההסבר.
דבורה סיילס: נעשה ניסוי במודיעין ובאיזור נוסף באנטנות השידור הללו, ומסתבר שיש בזה קרינה של גלים קצרים.
אברהם פורז: אין ויכוח על זה שנושא הקרינה צריך להיות מבוקר, רק השאלה היא אם אפשר יהיה להתקין את החלק הפיזי של זה בלי היתר בנייה.
נסים דהן: אם זה לא מצריך היתר וזה לא רשום באף מקום, איך תפקח על זה?
אברהם פורז: בשביל זה יש את משרד התקשורת.
נסים דהן: איך משרד התקשורת ידע על זה?
נסים דהן: אני מסכים שלא צריכה להיות בירוקרטיה, אבל צריך שיהיה פיקוח.
דני רוזן: על פי החוק כל ייבוא של מכשיר משדר מצריך אישור של משרד התקשורת ממילא.
דני רוזן: אנחנו לא נותנים היתר אם אין רשיון להפעלתו ואם כל הרשיונות לא סגורים.
בני איינהורן: בנוגע לאנטנות LMDS חשובה מאוד הכמות שלהן והכיוון שלהן.
בני איינהורן: יש משמעות לכמות ולהיכן הן פרוסות ביחס אחת לשנייה.
אברהם פורז: זאת אומרת שאם יש הרבה אנטנות קטנות שכל אחת מייננת מעט זה מצטבר?
בני איינהורן: זה משפיע.
בני איינהורן: אין קשר אם כל מכשיר ומכשיר יעמוד בתקן ויקבל אישור של קרינה.
בני איינהורן: חשוב מאוד היכן הן יוצבו, כיוון האלומה.
בני איינהורן: יש כאן דוח של אחת החברות המתמחות בארץ להצבת אנטנות LMDS, שאומר בפירוש שיש משמעות כבדה ביותר לטופוגרפיה של הפריסה של האנטנות.
אברהם פורז: אנחנו מדברים כרגע על החלק הפיזי של העניין.
בני איינהורן: יש קשר בין הפיזי ובין הסיטואציה של הקרינה.
אברהם פורז: האם מי שרוצה להציב את האנטנות צריך לקבל היתר מהרשות המקומית והיתר ממשרד התקשורת?
בני איינהורן: אני חושב שהמיקום חשוב.
בני איינהורן: רק העירייה יכולה לדעת את המיקום הפיזי.
בני איינהורן: אני חושב שלקבל היתר קרינה ללא המיקום הפיזי אין לזה שום משמעות.
בני איינהורן: אם יודעים את המיקום הפיזי ואת הקרינה, ואוספים את כמות האנטנות באותו איזור גאוגרפי, יכולה להיות לזה משמעות קטלנית ביותר.
נגה רובינשטיין: באופן עקרוני אנחנו בעד הסדרת העניין, כאשר יש לנו כמה נגיעות קנייניות שאנחנו רוצים להעלות.
נגה רובינשטיין: מכיוון שהאנטנות הספציפיות שבהן מדובר יכולות להיות מותקנות או בדירה או בבניין, יכולה להיות פגיעה קניינית.
נגה רובינשטיין: בגלל שמדובר בפגיעה קניינית אפשרית הנושא כן צריך להיות מוסדר בחקיקה ראשית.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על המישור המינהלי מול דיני התכנון.
רקפת כץ: אני לא אדבר על הקשר שבין ההיתר למיקום ולקרינה, אני כן אדבר על הצד הפיזי.
רקפת כץ: ההגדרות פה הן הגדרות שאפשר לפרש אותן איך שרוצים.
רקפת כץ: בדברי ההסבר כתוב שמדובר באנטנות בגודל של 30 ס"מ.
רקפת כץ: אני יודעת שאתה לא תהיה מוכן שכאלה אנטנות יהיו בכמויות על הגגות.
דוד אביב: הבאתי לפה אנטנה של אחת החברות שבהתקנה נכונה לא נראית לעיני הציבור.
דוד אביב: יש לה נתונים מאוד ברורים של שידור.
אברהם פורז: אבל היא חייבת להיות מעל קו המרפסת, נכון?
אברהם פורז: היא צריכה קשר עין עם קופסא אחרת.
דוד אביב: בדיוק.
דוד אביב: אני הייתי מציע שנשמע חוות דעת של בדיקות ממשיות שנעשו בתדרים האלה ומה המשמעות.
דוד אביב: בניגוד לנאמר יש נתונים מאוד מוגדרים, אין שום הפתעות.
אברהם פורז: איפה טכנולוגיה כזאת מיושמת בעולם?
דוד אביב: היא מיושמת באירופה, בארצות הברית, בדרום אמריקה.
נסים דהן: לפי איזה חוקים היא מיושמת?
דוד אביב: אני מניח שבנוגע לLMDS גם באירופה וגם בארצות הברית יש רגישות לא פחותה.
אברהם פורז: האם יש לכם איזה שהם מחקרים על הצטברות של מספר באיזור?
משה נצר: התחום המסוכן מבחינת תדרים הוא תחום של 30 מגה הרץ עד 400 מגה הרץ לפי התקנים.
משה נצר: אפשר לראות את זה גם בהחמרה של תקנים לגבי רמת החשיפה המוכרת.
משה נצר: דווקא התחום של הLMDS ותחומי התדר של המיקרו גל הם תחומים שבהם התקנים מתירים יותר חשיפה מאשר בתחומי תדר אחרים.
משה נצר: לגבי הLMDS לא מדובר על מכשיר שבאופן אופייני משדר הספקי שידור שהם קטנים בדרך כלל מ100 מיליוואט.
משה נצר: רפא"ל עשתה מדידות באריאל ויש לנו תוצאות על מדידה בקירבה הכי גדולה שאפשר להתקרב לאנטנה.
משה נצר: תוצאות המדידה מראות שאנחנו מגיעים לרמות קרינה על פי התקן של אחוז או פחות, דהיינו אם שוכבים על האנטנות אפילו לא ניתן להרגיש איזה שהוא דגדוג בבטן.
משה נצר: האנטנות הללו הן מאוד מאוד נמוכות עוצמה.
אברהם פורז: איפה צריכה להיות הקליטה שלה?
משה נצר: מדובר על טווח של שטח שגודלו הוא 4 קילומטר בערך.
משה נצר: אם שמים כמה אנטנות על אותו בניין מדובר על אלומה מאוד כיוונית, מאוד צרה.
משה נצר: מכיוון שכך, ניתן לצרף די הרבה אלומות באותו גג שמשדרות למספר כיוונים.
משה נצר: אין פה תרומה מצטברת לעוצמות הקרינה לכיוון מסויים, כי האנטנה גוררת מרחב.
אברהם פורז: זאת אומרת אם אתה עומד לא מול האלומה שלו אז זה לא משפיע עליך?
מיקי הרן: אבל בחוק הזה לא מוגדרת האנטנה.
משה נצר: אנחנו מודדים עם מכשור שמאפשר לזהות קרינה שעוצמתה היא 0.1%.
משה נצר: אילולא היינו עומדים עם המכשיר הזה מול האנטנה ממש לא היינו רואים שהמכשיר מראה קרינה כלשהי, מה שמלמד שמצידי האנטנה ומאחוריה אין שום בעיית קרינה, רק מלפנים יש קרינה וזה אמור להיות.
משה נצר: כאשר אנחנו מבצעים את המדידות האלה בחזית האנטנה, בגובה מפלס האנטנה, בדרך כלל במקומות שאדם נורמלי אין לו גישה אליהם, אנחנו רואים שהתאוריה עובדת.
אברהם פורז: הגודל של הקופסאות האלה הולך וקטן כל הזמן?
משה נצר: ככל שהתדר עולה גודל האנטנה קטן באופן פרופורציונאלי.
משה נצר: למה לאנטנה של חברת "יס" יש מימדים גדולים?
משה נצר: כי הם מנסים, למרות אורך הגל הקצר יחסית, לקלוט הרבה מאוד הספק.
אברהם פורז: אולי גם בגלל שהם קולטים מלווין שנמצא מעל קו המשווה.
משה נצר: נכון.
משה נצר: כשמדובר על אנטנה שמדברת אל אנטנה שכנה במרחק של כמה קילומטרים, לא צריך גודל כזה.
משה נצר: במקרה הזה, האלומה לא נפתחת מספיק רחב כדי לאבד הרבה אנרגיה.
אברהם פורז: מה אתה אומר על הפיזיקה של הדבר הזה?
אברהם פורז: עד איזה גודל, לדעתך, היה צריך לאשר?
בני איינהורן: אדוני, זה הולך הפוך.
בני איינהורן: כשהתדר גבוה יותר הגודל קטן.
בני איינהורן: כמו שאמר האדון, התדר היותר גבוה הוא המסוכן.
משה נצר: תקן בטיחות קרינה לאדם שהמשרד לאיכות הסביבה יזם פוטר מכשירי קשר, מכשירי שידור שמזינים הספק נמוך מעשירית הואט.
משה נצר: זה לא תקן שעבר את כל החקיקה הדרושה.
משה נצר: כבר עכשיו כ-60%,70% מהמכשירים האלה פטורים מהוכחת תפקוד קרינה.
משה נצר: לגבי הצבת אנטנות ופישוט הרישוי, תמ"א 36 הגדירה בנושא הזה את הLMDS ואת הWL כמתקן זעיר.
משה נצר: מה זה מתקן זעיר?
משה נצר: מתקן זעיר זה מתקן שגודלו הפיזי אינו דורש מתקן בעל ניצול מקרקעין, ומרחק הבטיחות מהאנטנה אינו גדול מחצי מטר.
משה נצר: גם מבחינת תמ"א 36 כל תהליכי ההצבה של האנטנה, כמו שהציע ראש העיר אריאל, לא יהיו מסובכים, משום שתמ"א 36 נותן את דעתו לנושא של אישור בנייה.
רקפת כץ: אני לא רואה סיבה לעשות חוק עוקף תמ"א 36.
רקפת כץ: יש התייחסות בתמ"א 36.
אברהם פורז: מה אומר תמ"א 36?
נילי יבניאלי: שצריך לשאול את כל השכנים האם..
רקפת כץ: לא בגדלים האלה.
אברהם פורז: האם בגודל של הקופסא שנמצאת פה צריך היתר?
רקפת כץ: האדם דיבר על תמ"א 36, כאשר בתמ"א 36 יש התייחסות גם לזה.
רקפת כץ: החוק הזה מפתיע, כי יש התייחסות בתמ"א 36 לנושא הזה.
מוריאל מטלון: אבל תמ"א לא יכולה לפטור מהיתר.
אברהם פורז: לפי תקנות התכנון והבנייה, יכול שר הפנים לקבוע מה טעון היתר.
אברהם פורז: אפשר בתקנות האלה לקבוע שמתקן בזק המוצב על בית בהתאם לתמ"א זה וזה פטור.
אברהם פורז: זה ניתן.
אברהם פורז: אנחנו מחמת איזו שהיא תקלה אצלנו לא הזמנו את אנשי משרד הפנים.
אברהם פורז: אנחנו מדברים כאן על תמ"א 36 בלי הלקוח העיקרי.
אברהם פורז: אנחנו לא נגמור היום את העניין הזה.
אברהם פורז: אנחנו נזמין את אנשי משרד הפנים כדי לברר מה עמדתם.
גיא צפריר: נקודת המוצא של תמ"א 36 היתה שהתמ"א לא יכולה לפטור מהיתר, ולכן היא התייחסה למתקנים האלה כמתקנים שדורשים הליך רישוי ויציאה למסלול קצר יותר.
גיא צפריר: למיטב ידיעתי, עמדת משרד הפנים כיום, לפחות כפי שהובעה בדיון האחרון שהיה בתמ"א, היתה שלאור הצעת החוק שהתגבשה משרד הפנים יתמוך במתן פטור למתקנים הזעירים כהגדרתם בתמ"א 36, דהיינו גם לאלה.
רקפת כץ: אבל שם יש הגדרה למכשיר ופה אין.
דני רוזן: אנחנו אמרנו שיהיו תיקונים ניסוחיים.
דני רוזן: כרגע מדובר על העיקרון.
רביב סובל: אנחנו רואים חשיבות רבה בכך שהצעת החוק תקודם, בעיקר לאור המכרז של הLMDS.
רביב סובל: השאיפה היא שההתקנה של המפות האלה תהיה כמה שיותר מהירה.
רביב סובל: היועצת המשפטית של משרד הפנים תומכת בעניין הזה.
אברהם פורז: הם קבעו איזה גודל?
רביב סובל: יש הגדרה של מתקן זעיר.
רביב סובל: אי אפשר שהחוק יפנה לתמ"א.
אברהם פורז: אפשר להעתיק את ההגדרה בחוק.
רביב סובל: אפשר להכניס לתוך ההגדרה את ההגדרות של מתקן זעיר.
עמית שכטר: בהתקשר לדברים שאמר נציג האוצר, צריך לראות את הדברים בתמונה של פתיחת השוק לתחרות.
עמית שכטר: בעוד כחודש ימים ייסגר מכרז תדרי הLMDS שעורך משרד התקשורת.
עמית שכטר: מחיר המינימום לתדרים האלה הוא 6 מיליון שקל.
עמית שכטר: צריכה להיות איזו שהיא תאימות בין המהלכים שנעשים לפתיחת השוק ובין הדבר הזה אם רוצים תחרות.
עמית שכטר: לא רק שיש מחיר מינימום לתדרים האלה, אלא מי שמקבל רשיון על פי המכרז הזה צריך בתוך שנה לתת שירות באיזור שבו הוא קיבל.
עמית שכטר: אם יתחילו ועדות והסדרים הדבר הזה לא יקרה לעולם.
אברהם פורז: מבחינתנו כרגע אנחנו עוסקים בעניין התכנון והבנייה ובשאלת המראה של המכשירים האלה מול עקרונות אסתטיים.
אברהם פורז: אנחנו לא מדברים בשאלת הקרינה.
אברהם פורז: שאלת הקרינה ,לדעתי, צריכה להידון על ידי היתרים שיינתנו על ידי המשרד לאיכות הסביבה.
אברהם פורז: דיני התכנון והבנייה אינם פועלים בתחום המשפט הפרטי.
אברהם פורז: זה לא אומר שאם אני מקבל היתר בנייה אני יכול לבנות על המרפסת שלך או בבית שלך.
אברהם פורז: אם הגג הוא פרטי אז אי אפשר לבנות עליו אלא בהסכמת הבעלים.
אברהם פורז: אם זה נציגות הבית המשותף זה סיפור, משום שיש תקנה 22 לתקנות התכנון מתי מוציאים היתר.
אברהם פורז: אנחנו מדברים כרגע רק מבחינת המבקש היתר מול רשויות התכנון.
אברהם פורז: האם מוצדק שאנחנו על מתקן זעיר נבקש היתרים?
אברהם פורז: אין צורך להטריח ולגרום לזה שיהיו עשרות אלפי בקשות מיותרות להיתרים כשמדובר בפיזיקה.
אברהם פורז: מאחר שאני לא ראיתי את התמ"א ואיך מוגדר המתקן הזעיר, אז בגדול אנחנו רוצים לאפשר את מה שמוגדר בתמ"א כמתקן זעיר בשלב הפיזי של התקנתו ובכפוף לכל דין בתחום המשפט הפרטי.
עליזה קן: ההצעה במתכונתה הנוכחית מבקשת בין היתר להחיל את הוראות סעיף 6ס רבתי לחוק הבזק, שמאפשר להתקין צלחת לווין על גג פרטי בלי רשות של בעל הגג.
עליזה קן: אנחנו טוענים שאין דינה של צלחת לווין כדין אנטנה.
אברהם פורז: החלטתנו נוגעת לדיני התכנון והבנייה בלבד, היא אינה נוגעת לשאלת הקרינה שהיא טעונת היתר.
אברהם פורז: אנחנו לא פוגעים בדיני הקניין ובחוק המקרקעין, כלומר ניתן להתקין במקום ששייך לך.
נסים דהן: כל החוק הזה בא בשביל זה.
נסים דהן: זה לא החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.
נסים דהן: אדוני, אתה ממציא פה חוק חדש.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על מתקן בגודל שהוא בגדול תואם למתקן בזק זעיר קבוע בתמ"א, ולכן מי שירצה להתקין אותו יצטרך קודם כל לדאוג לקבל רשות של בעל הנכס, לדאוג שיהיה לו רשיון לגבי הקרינה, בין אם זה על המכשיר הבודד או לגבי רשת.
אברהם פורז: יכול להיות שמשרד התקשורת יקבע איזה שהם פרמטרים.
אברהם פורז: מבחינת דיני התכנון אין ויכוח.
אברהם פורז: לגבי עניין הקליטה נלך לפי העיקרון שעשינו על צלחות הלווין, שאם זה לא על הגג צריך היתר.
דני רוזן: הנושא של הגג הוא לא רלוונטי בדברים כל כך קטנים.
אברהם פורז: זה רלוונטי, כי קופסא מכוערת היא מכוערת.
דני רוזן: כשמסתכלים על הsky line של אריאל ורואים את כל האנטנות על הגגות, אתה שואל את עצמך אם הקביעה שהאנטנות הן רק על הגג היא נכונה.
דני רוזן: דווקא בדברים כאלה קטנים שלא רואים אותם.
אברהם פורז: אני לא יודע אם לא רואים.
דני רוזן: לא רואים.
אברהם פורז: רבותי, אנחנו לא ראינו את הגדרת מתקן זעיר, אבל מבחינתי אם זה עונה על צרכים אסתטיים אז אין סיבה לבלבל את המוח לאנשים ולשגע אותם.
אברהם פורז: אם זה לא עונה על צרכים אסתטיים, צריך לקבוע איזה שהוא פרמטר, כי אני לא רוצה שבבניינים חדשים שעשו מאמץ לצפות אותם בחומר עמיד יבואו כל מיני דברים כאלה שיכערו.
אברהם פורז: המטרה היא שזה לא יפגע באסתטיקה.
אברהם פורז: בכפוף לזה אנחנו נמשיך ונדון בסוגייה הזאת.
דני רוזן: אנחנו נעביר הצעה מסודרת שכוללת את כל זה.
עמית שכטר: המטרה ליצור את ההשוואה לצלחת הלווין נוגעת גם להסדר של הזכות של אדם להניח את זה בבית משותף, כי אחרת לא נוכל לעולם להניח את האנטנות הללו.
עמית שכטר: בכל ההיתר אין טעם אם אין את מנגנון ההסכמה המהיר.
אברהם פורז: אנחנו נשתדל למצוא איזה שהוא פתרון שלא יפגע בזכות הקניין.
אברהם פורז: 2.
אברהם פורז: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24), התשס"א-2000.
אברהם פורז: רבותי, חזרנו להצעת החוק הממשלתית.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על סעיף 9(א) "במקום ההגדרה "שידורי כבלים" יבוא: "שידורי כבלים" – שידורים המופצים באמצעות מוקד שידור ורשת בזק ציבורית"
דני רוזן: הגדרת שידורי כבלים הקיימת מתייחסת לשידורים שניתנים במוקד תפעול ורשת כבלים.
דני רוזן: מונחים אלה מתחלפים למוקד שידור ורשת בזק ציבורית.
אסתר שטרנבך: ההגדרה שמוצעת היום בהצעת החוק הממשלתית לא מתייחסת כלל להיבט של מה הם שידורי כבלים, היא מתייחסת רק לטכנולוגיה.
אסתר שטרנבך: זה שהם מועברים למוקד תפעול ולרשת הכבלים, שהפכה לרשת בזק ציבורית, זה עדיין לא אומר מה הם שידורי כבלים.
אסתר שטרנבך: אנחנו מבקשים להתאים את ההגדרה של שידורי כבלים להגדרה של שידורי טלוויזיה באמצעות לווין, כך שזולת הטכנולוגיה לא יהיה שום שוני בין שתי ההגדרות.
אסתר שטרנבך: מדובר בשני המקרים בשידורי טלוויזיה רב ערוציים, שיכולים לספק גם שירותים נלווים לשידורי הטלוויזיה.
אסתר שטרנבך: אנחנו מבקשים לחזור על אותה הגדרה.
אסתר שטרנבך: סעיף 6מ"ג שידורי טלוויזיה באמצעות לווין – שידורי טלוויזיה, שירותי חוזי ושמע ושירותים נלווים המיועדים לציבור, לרבות שירותים דו-כיוונים והידודיים המשודרים בצופן באמצעות לווין".
דני רוזן: אני, אגב, מסכים איתה, אבל זה פטור דרך ההגדרה של המונח "שידורים" - שידורי טלוויזיה במתכונת רב-ערוצית ושירותים נלווים להם, הניתנים למנויים;
נגה רובינשטיין: מדובר כאן למעשה על שידורי טלוויזיה אינטראקטיבית.
נגה רובינשטיין: הנושא הזה עלה באחת מהישיבות הקודמות והוחלט שיועבר איזה שהוא נוסח לגביו.
נגה רובינשטיין: הנוסח לא הועבר.
אברהם פורז: רבותי, חבל שנתעסק בשאלה אם יש הגדרה או אין הגדרה.
אברהם פורז: הגברת בנדלר, אני מבקש ממך לבדוק את זה.
אברהם פורז: אין ויכוח לגבי המהות.
אתי בנדלר: יש ויכוח לגבי המהות.
דני רוזן: מה זה שידורי טלוויזיה אינטראקטיבית?
נגה רובינשטיין: שידורי טלוויזיה אינטראקטיבית זה שידורים שכוללים אפשרות לפעילות אינטראקטיבית.
נגה רובינשטיין: מדובר ברכישה, למשל, של חולצה שנראתה בתוכנית טלוויזיה על ידי לחיצת מקש.
בני איינהורן: מידע מהבורסה זה שידורי טלוויזיה אינטראקטיבית?
נגה רובינשטיין: תלוי במה מדובר.
אברהם פורז: את אומרת שטלוויזיה אינטראקטיבית היא קודם כל טלוויזיה, כאשר אחרי שראית משהו אתה יכול גם לתת הוראה לקנות את המוצר שראית.
נגה רובינשטיין: זאת רק דוגמה.
דורית ענבר: טלוויזיה אינטראקטיבית היא טלוויזיה דו-כיוונית, היא מאפשרת לצרכן, באמצעים טכנולוגיים, להגיב, לבחור או להתייחס.
דורית ענבר: יש לזה פן מסחרי שקונים חולצות, ויש לזה פן פירסומי שאתה יכול לבחור דברים בתוך הטלוויזיה או להמר.
דורית ענבר: יש לזה כל מיני משמעויות שהן כולן טלוויזיה.
דורית ענבר: הטלוויזיה הולכת ונעשית אינטראקטיבית יותר ויותר ככל שהזמן עובר, כאשר בראש וראשונה היא טלוויזיה.
דורית ענבר: ברור שכמו בעניינים אחרים גם בטלוויזיה אינטראקטיבית יש רגולציה שונה, התייחסות שונה לסוגים שונים של טלוויזיה.
דורית ענבר: בעניין של מסחר או קניות תהיה רגולציה נפרדת לחלוטין מרגולציה שנוגעת לשעשועונים, משחקים, ששם תהיה רגולציה שמתייחסת לילדים.
אברהם פורז: הגברת שטרנבך העלתה בפנינו את שאלת ההגדרה.
אברהם פורז: האם שאלת ההגדרה אומרת לנו מי אחראי על התחום?
בני איינהורן: בסך הכל רצינו להתאים את עצמנו למה שהוגדר אצל הלווין.
דני רוזן: זה כבר קיים במונח "שידורים".
בני איינהורן: אנחנו מבקשים שזה ייכתב בנפרד, כי זה לא סתם טכני.
בני איינהורן: גברת שטרנבך הקריאה את ההגדרה של הלווין שביקשנו להחיל אותה עלינו.
בני איינהורן: משרד המשפטים מעלה כל הזמן את הנושא של טלוויזיה אינטראקטיבית.
בני איינהורן: צריך להבין שהעולם משתנה ואי אפשר לבוא ולהגדיר טלוויזיה אינטראקטיבית במונח שרוצה משרד המשפטים.
בני איינהורן: אתה יכול לבקש את היתרה שלך מהבנק על ידי זה שאתה נכנס לבנק הפועלים, מקיש את מספר החשבון ורואה יתרה.
בני איינהורן: האם זה צריך להיות באחריות?
בני איינהורן: זו שאלה של הסמכות המפקחת.
בני איינהורן: האם גם בדברים כאלה אנחנו נצטרך לעבור דרך המועצה לשידורי כבלים ולווין מבחינת להעלות שירותים כאלה, שזה תהליך מורכב ומסובך, או שיש סוגי שירותים שמדינת ישראל, כמו בהרבה מקומות בעולם, תפתח את עצמה?
בני איינהורן: מקובל עלי שכאשר מדובר על שירותים כמו טלוויזיה במובן הקלאסי זה צריך להיות תחת פיקוח.
אברהם פורז: מה לדעתך לא צריך להיות בסמכות?
בני איינהורן: אני אומר שכל מה שאיננו שידורי טלוויזיה במתכונת הרגילה.
בני איינהורן: .
בני איינהורן: אני לא חשבתי על הגדרה.
אברהם פורז: מה המהות?
בני איינהורן: אני אומר שירותי מידע.
אברהם פורז: מה זה שירותי מידע?
בני איינהורן: אם רוצים לדעת שערי מניות בבורסה, אם רוצים לראות את היתרה בבנק.
אברהם פורז: השאלה היא איך זה נעשה.
בני איינהורן: בדרך כלל הדברים האלה עובדים אחרת מתוכנית.
בני איינהורן: זה לא שמוקד משדר תוכנית ואתה על זה עושה פעילות דו-כיוונית, אלא אתה פונה ביוזמתך לאיזה שהוא מאגר מידע ושולף ממנו אינפורמציה שמופיעה לך על צג הטלוויזיה.
בני איינהורן: זה לא שידור טלוויזיה קלאסי.
בני איינהורן: שידור טלוויזיה קלאסי הוא שידור שיש איזה שהוא מוקד שידור באיזה שהוא מקום שמשדר לעם ישראל.
בני איינהורן: היום אנחנו מכירים שידור שהוא רק צד אחד, מחר נכיר שידור שעם ישראל יכול להשתתף.
בני איינהורן: אני מדבר על איזה שהוא מאגר נתונים שנמצא באיזה שהוא מקום.
אברהם פורז: זאת אומרת שזה כמו חיבור לאינטרנט.
בני איינהורן: נכון, רק זה משתמש במסך הטלוויזיה.
אברהם פורז: זה ברור שהטכנולוגיה מאפשרת גם היום לקנות אינטרנט באמצעות מסך טלוויזיה.
בני איינהורן: אל תקרא לזה אינטרנט, כי למונח אינטרנט יש מונח מקצועי.
בני איינהורן: אינטרנט הוא מונח של פרוטוקול מסויים.
בני איינהורן: טלוויזיה עובדת בפרוטוקול שבז'רגון קוראים לו טלוויזיוני.