GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יערה למברגר: למשל – בעל רישיון להפעלת רכבת – אני חושבת, מהזיכרון, שזה לפי סעיף 46א לפקודת מסילות הברזל, אני מקווה שאני לא טועה בסעיף, וגם – מי שמפעיל מסילת ברזל לפי דין, אני חושבת שאנחנו מגדירים את זה בצורה - - יש לנו הגדרה - - אני חושבת שברור מבחינה עקרונית על מי מדובר שזה יהיה.
אתי בנדלר: אני מבקשת, אם כך, ככל שהוועדה תסכים, להסמיך אותי לקבוע את המונחים הנכונים גם בעניין הזה.
אתי בנדלר: - - -תכינו סעיף התאמות ותגישו לוועדה.
אתי בנדלר: כרגע – טוב שזה יהיה בתקנות, אבל ייתכן שלקראת השניה והשלישית נבצע את ההתאמות.
אופיר אקוניס: תחילה.
אתי בנדלר: אני מציעה להשאיר את זה עם ההערה שמופיעה כאן שמועד התחילה והוראות המעבר ייקבעו בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית.
לאה ורון: הנציג של האוצר צריך להעביר את העלות התקציבית שכרוכה בהצעת החוק בהתאם לתקנון הכנסת.
לאה ורון: אני מניחה שאין לך, ברגע זה.
מיכה פרלמן: כשנסגור את התיאום נוכל.
לאה ורון: לשם העלאת החוק לקריאה הראשונה צריך לצרף את העלות.
לאה ורון: אפשר לתת לך שלושה ימים לשם כך?
לאה ורון: תודה, תוך שלושה ימים.
אופיר אקוניס: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה להיום, בבנק ישראל.
אופיר אקוניס: אני קודם כל מודה לך, המפקח על הבנקים, על האירוח, על הסיור שנקיים בהמשך היום, וכמובן- על הסקירה שלך, הסקירה החצי שנתית המתחייבת על פי החוק –הדיווח שלך על עמלות הבנקים בעקבות אותה חקיקה שהיתה בכנסת הקודמת.
אופיר אקוניס: קודם כל, ננצל את ההזדמנות, אדוני המפקח, אולי להזכיר שאתה ואני ועוד שני חברי כנסת שלא נמצאים כאן – חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת פיניאן, הגענו להסכמה על הבנות לחכות בשלב הזה עם תיקון נוסף ששלושתנו הגשנו לחוק הבנקאות התשמ"א-1981, לחייב את הבנקים ליתרת זכות ללקוח, ובמקום זה אני מקווה לשמוע ממך בישיבה הזו האם מעבר לבנק הפועלים יש איזושהי התקדמות נוספת עם בנקים נוספים שחלקם הבטיחו לדווח לנו בזמן הקרוב האם הם מצטרפים להסדר הקיזוז, קיזוז החובה וקיזוז הזכות.
אופיר אקוניס: זה דבר שהוא בעיניי, אני מוכרח להגיד לך, בדיוק כמו עמלות הבנקים ובדיוק כמו רפורמות אחרות שאנחנו עושים- צרכניות, בוועדת הכלכלה, היא מהפכה לא פחות ממהפכה צרכנית בתחום הזה, בתחום הקמעונאות הבנקאית.
אופיר אקוניס: אני חושב שהגענו להסכמה הזו אחרי שורה ארוכה של ישיבות, כולל בבית הזה, כולל כאן, כולל בכנסת, כולל אצל הבנקים.
אופיר אקוניס: הייתי אצל הבנקים, כיתתי את רגליי לבנקים בתל אביב, והגענו להסכם הזה.
אופיר אקוניס: אני חושב שבמידה רבה הוא הסכם שהוא בהחלט מהפכני ביחסים שבין לקוחות הבנקים לבין הבנקים.
אופיר אקוניס: הוא לא שייך, כמובן, לנושא העמלות.
אופיר אקוניס: אם תרצה אחר כך אפשר להתייחס לנקודה אחת או שתיים שעלו בימים האחרונים, גם כן.
אופיר אקוניס: בישיבות הקודמות, כדי להזכיר לציבור אבל אולי בעצם באמצעות כלי התקשורת שנמצאים כאן, לציבור, שישנה ירידה הדרגתית בהוצאה של משקי הבית על עמלות, בזכות או בעקבות הרפורמה – מתי היא חוקקה בכנסת, בסופו של דבר?
אופיר אקוניס: ב-2008.
אופיר אקוניס: אני מקווה שההדרגתיות, שהירידה הזו נמשכת, ואת זה,כ מובן, נשמע ממך, בסקירה שלך.
אופיר אקוניס: אדוני המפקח, בבקשה.
אופיר אקוניס: למען הסדר הטוב אני אציע הצעה לסדר, ואנחנו גם נקבל אותה.
אופיר אקוניס: רצינו להתחיל הפוך.
אופיר אקוניס: רצינו להתחיל באיזושהי סקירה של המפקח על הבנקים ולאחר מכן רצינו לעשות את דוח המפקח, אך אנחנו נהפוך את הסדר- נקיים קודם את הדיווח החצי שנתי, ולאחר מכן נצא לסיור בבנק ישראל ונשמע עוד סקירה של המפקח על פועלו של הפיקוח על הבנקים בכלל.
רוני חזקיהו: בוקר טוב, אני שמח לארח פה את ועדת הכלכלה של הכנסת ומודה ליושב ראש על היענותו לביקור הזה, במסגרת שיתוף הפעולה וההיכרות שלנו ושלכם עם המערכות שאנחנו עומדים בראשן, על מנת לקדם את האינטרס ההדדי של השמירה על האינטרס הציבורי בצד שמירה על המערכת הבנקאית, כפי שאנחנו רואים אותו.
רוני חזקיהו: במשך הביקור נציג בפניכם את הפיקוח על הבנקים ודברים נוספים.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין הצטרף אלינו.
אופיר אקוניס: אני מבין שהטקס הסתיים בשלום.
אופיר אקוניס: אני חייב לומר לך, המפקח, שחבר הכנסת וקנין חוזר מקבלת פנים לנשיא אסטוניה, בבית הנשיא.
אופיר אקוניס: שמעתי, חבר הכנסת פרץ, שאנחנו באיזה בידוד מדיני, אבל רק בשבוע האחרון היו כאן יושב ראש הפרלמנט האיטלקי, אני נפגש היום עם יושב ראש הסנאט הצ'כי, עכשיו חבר הכנסת וקנין מגיע מקבלת פנים לנשיא אסטוניה, ואם אינני טועה היה כאן גם ביקור של הקאנצלר האוסטרי בשבוע שעבר.
אופיר אקוניס: זה פחות גרוע ממה שמנסים לומר.
אופיר אקוניס: מבקרים פה.
אופיר אקוניס: גם הרמטכ"ל האמריקאי פה.
אופיר אקוניס: מבקרים, מגיעים.
רוני חזקיהו: שתי מילים לגבי הנושא שהקדמת עליו וזו היוזמה של בנק הפועלים, בעידודם של חברי הכנסת, שלך ושל חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת פיניאן – לגבי הנושא של תשלום ריבית על יתרות זכות דרך מנגנון של קיזוז.
רוני חזקיהו: משמעותו שהלקוח של בנק הפועלים, ומדובר על לקוחות משקי הבית – יקבל בעצם שיעור ריבית זכות כגובה ריבית החובה על הימים שבהם הוא עמד בזכות, בחשבונות העו"ש שלו.
רוני חזקיהו: אני חושב שהמהלך הזה הוא בהמשך לשיתוף הפעולה, הוא מהלך משמעותי בהמשך עידוד התחרות במערכת הבנקאית, והמשך ההוזלה של השירותים הבנקאיים לציבור.
רוני חזקיהו: אנחנו לא מכירים דוגמה כזו במקומות אחרים.
רוני חזקיהו: שאלת לגבי מה המערכת הבנקאית האחרת, מעבר לבנק הפועלים, עושה, בהקשר הזה, אז כפי שאני מבין ומכיר את המערכת – כשבנק כמו בנק הפועלים, שמהווה כשליש, או 30% מהמערכת הבנקאית – יוצא בצעד כזה, אף אחד לא יכול להישאר אדיש.
רוני חזקיהו: המשמעות היא שהבנקים כרגע יושבים וחושבים מה הם יעשו.
רוני חזקיהו: אני מעריך גם בהתאם להערכתי, מפאת ניסיוני, וגם משיחות שכבר קיימתי עם חלק מהבנקים, שחלק מהבנקים יצטרף ליוזמה הזו, וחלק יצא ביוזמה אחרת, עם רעיונות אחרים, וזה, בעצם, מה שאנחנו מחפשים – שכל בנק יבוא עם הרעיון שלו, על מנת שבסופו של דבר התחרות הזו על הרעיונות הטובים להיטיב עם הציבור תשתלם לצרכן.
רוני חזקיהו: אף בנק לא יכול להישאר אדיש למהלך הזה שקרה.
רוני חזקיהו: אנחנו מצפים בימים הקרובים ליוזמות כאלה מצד בנקים אחרים.
רוני חזקיהו: אני גם מעריך שחלק מהבנקים אכן גם יאמץ את השיטה הזו.
אופיר אקוניס: אני רק רוצה להגיד בעניין הזה שאני, מבחינתי, וגם על דעתם של חבריי, שיזמו את החוק – אני בעצם הובלתי אותו ויזמתי אותו.
אופיר אקוניס: אני חושב שבעניין הזה, השאלה האם הדבר יבוא בהסדרה או בחקיקה – הדבר הזה הוא מבחינתי, באופן אישי, פחות חשוב.
אופיר אקוניס: אני חושב שמה שעמד לנגד עיני זה טובתו של הצרכן, באמת – טובתם של לקוחות הבנקים, ואני חושב שאם אנחנו מגיעים להסדרה, אין, בעצם, סיבה לחקיקה.
אופיר אקוניס: כמובן שעל ההסדרה הזו, כפי שסיכמנו, גם להיבחן, אחרי תקופה מסוימת, כלומר- אחרי 10 חודשים או 12 חודשים, כפי שגם אמרתי לך – נקיים את הבחינה הזו בעוד פחות משנה כבר, כי הגענו לסיכום לפני חודש.
אופיר אקוניס: אני חושב שזה הדבר החשוב.
אופיר אקוניס: בעצם, הייתי אומר, השינוי הצרכני הגדול שההסדרה הזו, שהיתה על דעתך וכמובן על דעתו של נגיד בנק ישראל, שגם אתו דיברתי בעניין, ואתה גם באמת לא רק בשמך אלא גם בשמו – זה הדבר החשוב שעמד לנגד עינינו – טובתו של הצרכן ומה הוא ירוויח מזה.
אופיר אקוניס: לכן אני לא חושב באיזו דרך זה בא- בהצעת חוק, בתקנה או בהסדרה, בהסדר.
אופיר אקוניס: אני חושב שלפעמים, דווקא דברים שבאים בהסדרה ובהבנה – מועילים יותר ללקוחות מאשר דברים שבאים בכפיה על מערכת כלשהי.
אופיר אקוניס: ואני באמת מודה לך על שיתוף הפעולה, זו הזדמנות, באמת, להודות לך על השיחות הנמרצות.
אופיר אקוניס: היו שיחות ליליות, היו שיחות של בוקר, ועשינו עבודה מאד מאומצת.
אופיר אקוניס: אני ודאי מודה גם לפיקוח על הבנקים שבוודאי נתן לך את הסיוע.
אופיר אקוניס: באותה הזדמנות, אדוני המפקח, אם אפשר – בשם חברי הכנסת שנמצאים כאן, של ועדת הכלכלה, בשמי, כמובן, ובשם יוזמי החוק, אני ממש מפציר בשאר הבנקים לאמץ הסדרים דומים שבהם הם ילכו לקראת הלקוחות, כי אני חושב שהדבר הזה הוא כמעט מתבקש.
אופיר אקוניס: אני באמת מוצא את ההזדמנות לברך את מי שמוביל את המהלך, שהוא בנק הפועלים.
קריאה: - נייר?
אופיר אקוניס: יש נייר בנושא העמלות.
אופיר אקוניס: בנושא ההסדרה - - אתה הוצאת איזה נייר כלשהו?
רוני חזקיהו: בנושא ריבית הזכות?
עמיר פרץ: כן – כמה זה, איך זה?
רוני חזקיהו: אם תרצה, ואם חבר הכנסת אופיר אקוניס יסכים, אני אגיד כמה מילים.
אופיר אקוניס: בסדר, אני רוצה שהמפקח על הבנקים יסביר את זה, בקצרה.
רוני חזקיהו: מאחר והנושא הזה חשוב ומאחר ולדעתי הוא גם חלק מהדיווח שלנו בנושא של עלות ניהול החשבון, שהעמלות הן מרכיב בניהול החשבון הזה, ודרך אגב, לדעתי ולדעת הפיקוח על הבנקים, החוק שהותקן בנושא העמלות זירז מהלכים מהסוג שראינו, אכן, בריבית הזכות.
רוני חזקיהו: כמה מילים לגבי מה זה אומר.
רוני חזקיהו: זה אומר דבר כזה – שבעצם, לקוחות בנק הפועלים, לקוחות משקי הבית, כי לא מדובר על הלקוחות העסקיים הגדולים, שמנהלים חשבון עו"ש בבנק, בסוף כל חודש ייערך חשבון על מצב החשבון, באותו חשבון עו"ש של הלקוח.
רוני חזקיהו: ייספרו הימים שהלקוח עומד בזכות, תיספר היתרה בכל אותו יום ויוכפל אחד בשני.
רוני חזקיהו: זו יתרת הזכות של הלקוח.
רוני חזקיהו: בצד השני, ללקוח יש יתרת חובה- אז גם על יתרת החובה, תיספר יתרת החובה ו הימים שבמהלך החודש הוא עמד, נקבל, לדוגמה – שהלקוח צריך לשלם 500 שקל ריבית חובה.
רוני חזקיהו: בצד השני הוא עומד בזכות – מה שזה אומר, שמיתרת החובה תקוזז יתרת הזכות.
רוני חזקיהו: זאת אומרת – שהוא ישלם ריבית חובה רק על הסכום של החובה, מקוזז בריבית הזכות.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, שבפועל, הוא קיבל על יתרת הזכות שלו שיעור של ריבית חובה.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, שזה הרבה מעבר למה שאני מכיר בכל גורם אחר.
עמיר פרץ: אם יש לו עודף של ימי זכות?
רוני חזקיהו: אז אין מעבר לעניין הזה, יש רק קיזוז.
רוני חזקיהו: כמובן שנוצר מצב שיש לקוחות, וצריך להסביר גם את זה, שלא עומדים בכלל בחובה.
רוני חזקיהו: ללקוחות האלה אין ממה לקזז, כמובן.
רוני חזקיהו: אבל הלקוחות האלה, שעומדים רק בזכות, יש להם מגוון של אפיקים להשקיע את הזכות הזו, בפיקדונות כאלה ואחרים.
רוני חזקיהו: הפתרון הזה בא לתת תשובה לשאלה למה, מצד אחד, אתה מחייב אותי על חובה X ועל הזכות אתה לא נותן לי כלום.
רוני חזקיהו: אז הנה, עושים את הקיזוז בעניין הזה.
רוני חזקיהו: לקוחות שעומדים בדרך כלל רק בזכות – ללקוחות האלה, כמובן,יש את הדרכים להשקיע את הכסף.
רוני חזקיהו: הבעיה לא היתה שם.
עמיר פרץ: ואם יום אחד אני אהיה בזכות, אני יכול לפתוח שירותים פיננסיים צדדיים, למכור את - - בריבית מאד גבוהה.
אופיר אקוניס: אני חושב שההסדר הזה שהגענו אליו קולע לרוב מוחלט – לא במאה אחוז, אבל רוב רובו של הציבור הישראלי.
אופיר אקוניס: כאשר אנחנו מתחילים 80%, שים לב למספרים - ל – 80% ממשקי הבית שנמצאים בחלק מהחודש ביתרת זכות, כאשר נכנסת המשכורת, ולאחר מכן אתה רואה – וזה קורה לכולנו: יורד תשלום המשכנתא, שכר הדירה או תשלומים שונים, ועד הבית או ארנונה בהוראת קבע, וכדומה וכדומה – ואז, חשבון הבנק שלך עובר לחובה.
אופיר אקוניס: יצחק וקנין: - תדחה תשלומים לסוף החודש.
אופיר אקוניס: איפה שזה אפשרי – תדחה כמה שאתה יכול.
אופיר אקוניס: אגב, זה לא רעיון רע.
אופיר אקוניס: מקומות שנותנים לך לסוף החודש, למשל – תשלומי ארנונה.
אופיר אקוניס: אתה יכול לשלם על מאי-יוני ב- 30 ליוני, למשל.
אופיר אקוניס: אתה יכול לשלם ביום האחרון.
אופיר אקוניס: אז היא הנותנת, כמה ההסדר הזה הוא הסדר חשוב והסדר טוב.
אופיר אקוניס: אני ידעתי שהמספרים הם גדולים, אבל 80% ממשקי הבית - אומרים פה מהפיקוח על הבנקים- הם באותו חודש שבו - - מעת לעת, מבלי להיות כבול בתאריכים.
אופיר אקוניס: לכן אני חושב שגענו למסה קריטית מהציבור שיכול ליהנות וייהנה מההסדר הזה.
רוני חזיקיהו: אני רוצה לומר שאל"ף, תיתכן יצירתיות בעניין הזה, כמובן, אבל בפועל אנחנו רצינו לוודא שאין בהצעה הזו איזושהי טריק, ועל זה – בדקנו, ואכן ההצעה הזו אומרת שהכנסות הבנק מאותם לקוחות אלה יירדו.
רוני חזיקיהו: וזה אומר שמישהו בצד השני מרוויח.
רוני חזיקיהו: אז את זה וידאנו.
רוני חזיקיהו: עוד מילה אחת בקשר לבנקים אחרים – ישנן יוזמות כבר של בנקים אחרים.
רוני חזיקיהו: יש את בנק איגוד שיצא בהצעות, וכן הלאה, ויש את בנק מזרחי עם איזשהו מודל שלו שכבר יצא ואמר – אנחנו כבר עושים את זה הרבה זמן.
רוני חזיקיהו: אז צריך לבדוק את הדברים.
רוני חזיקיהו: אבל עצם ההתעסקות עם העניין הזה, אני חושב שהנושא הזה נותן את פירותיו ועוד אנחנו מחויבים, כפי שאמרת, לבדוק ולראות שאכן הנושא הזה - - -
עמיר פרץ: אם יש לי חובה בבנק בסכום מסוים, כשהחובה היא בדרך כלל הריבית הכי גבוהה- כדאי לי לקחת הלוואה קצרת מועד לפרק זמן של 15 יום ולקזז אחד מול השני?
רוני חזקיהו: יש יצירתיות.
רוני חזקיהו: הבנק ער לנושא הזה, הוא לא חושב שיהיה פה ניצול לרעה של העניין, אלא – זה בא לשרת מטרה מסוימת וזה משרת אותה.
אופיר אקוניס: אני חייב להגיד לך, חבר הכנסת פרץ – הרווחנו הרבה דברים בהסדר הזה, אבל עוד דבר שהרווחנו – אנחנו יכולים כולנו לראות את ריבוי הקמפיינים של הבנקים.
אופיר אקוניס: מה עשינו בעצם?
אופיר אקוניס: הגברנו את התחרות.
אופיר אקוניס: העובדה שבנק אחד יוצא בקמפיין ואחר כך יוצא בנק שני, ואחר כך בנק שלישי – בקמפיינים האלה, והמפקח גם הזכיר חלק משמות של הבנקים שיוצאים- זו הגברת התחרות ללקוח.
אופיר אקוניס: וזה מה שאני, כיושב ראש ועדת כלכלה, רציתי להשיג.
אופיר אקוניס: אני בטוח שגם אתם, כחברי הוועדה רוצים את זה, ואני חושב שהשגנו את זה, זה הישג חשוב מאד.
אופיר אקוניס: וכפי שאמרתי למפקח על הבנקים –אנחנו בעוד כשנה נראה כיצד ההסדר הזה, כי יכולנו ברצוננו הטוב, והמפקח על הבנקים יודע – שבוועדת השרים לחקיקה היה רוב להצעה הזו.
אופיר אקוניס: היה רוב.
אופיר אקוניס: הדבר יכול היה לעבור גם במליאת הכנסת, גם שם היינו זוכים לרוב.
אופיר אקוניס: אבל החלטנו לראות את טובת הלקוח ואני חושב שהלקוחות של הבנקים, שכבר הזכיר המפקח, בהחלט מרוויחים מההסדר הזה, ואני באמת קורא ומפציר בבנקים האחרים, במהירות האפשרית –לא לפגר אחרי מי שכבר נכנס להסדר הזה, ולהציע הצעה דומה, או הצעות זהות במהותן להצעה הזו.
מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה באמת לברך על ההישג הגדול הזה.
מנחם אליעזר מוזס: זה בהחלט הישג.
מנחם אליעזר מוזס: אבל הייתי רוצה להתריע לגבי האנשים המבוגרים, או אלה שבאופן עקרוני לא מכניסים אינטרנט או מחשב הביתה.
מנחם אליעזר מוזס: ואלה נפגעים מכל המערכת הבנקאית שהיום הרי קשורה ישירות באינטרנט, כאשר כל פעולה דרך האינטרנט לא עולה אגורה, ולעומת זאת, אם אני לא עובד דרך האינטרנט, אז כדי להעביר פקס לקבל את היתרה – משלמים 6 שקלים, ועמלת התרעה על חריגה, הנה אני מקריא לכם – 68 שקל.
מנחם אליעזר מוזס: באינטרנט אתה רואה כל הזמן מה המצב שלך, וכאן – שולחים.
מנחם אליעזר מוזס: בשביל הבול הזה ששולחים, ואתם עובדים דרך חברת מסר – 68 שקל.
אופיר אקוניס: אז כפי שאמרתי, חבר הכנסת מוזס- השאלות שלך כבר שייכות לאותו דיווח חצי שנתי על העמלות בעד שירותים בנקאיים נפוצים, ולכן, אולי נעצור רגע את השאלות שלך, ואתה תהיה ראשון הדוברים אחרי הסקירה של המפקח, שהיא סקירה על פי החוק, סקירה חצי שנתית על כל נושא העמלות.
אופיר אקוניס: הקדשנו חלק ניכר מאותה ישיבה לאותו הסדר חשוב שהגענו אליו.
אופיר אקוניס: אז עכשיו נשמע את המפקח ואתה תהיה הראשון עם השאלות.
רוני חזקיהו: גם בסקירה שמענו את ההערה של חבר הכנסת מוזס, וניתן התייחסות תוך כדי, ואם יהיו שאלות נוספות נשמח לענות.
רוני חזקיהו: אנחנו מציגים כרגע את הדיווח החצי שנתי על העמלות - -
עמיר פרץ: תציג את הצוות, אנחנו מעוניינים לדעת מה כל אחד עושה.
רוני חזקיהו: נמצא פה הפורום הבכיר של הפיקוח שזה, בעצם, הנהלת הפיקוח.
רוני חזקיהו: אני אתחיל לפי סדר הישיבה- עודדה פרץ היא מנהלת אגף יחסי בנק-לקוח, היא סגנית המפקח.
רוני חזקיהו: יש לנו ארבעה סגנים בפיקוח על הבנקים.
רוני חזקיהו: סוניה היא בעצם עובדת באגף יחסי בנק – לקוח והיא מנהלת היחידה שמטפלת, בין השאר, בנושא של העמלות ופניות הציבור שמגיעות – ועל כך ניתן סקירה בהמשך, לחברי הכנסת שיישארו פה להמשך הביקור.
רוני חזקיהו: דודו זקן הוא סגן מפקח ומנהל האגף להערכה מוסדית ורישוי.
רוני חזקיהו: הוא בעצם עומד בראש האגף שעומד מול הבנקים, יש לו רפרנטים מול הבנקים.
רוני חזקיהו: אור סופר הוא סגן מפקח על הבנקים והוא מנהל האגף של מדיניות והסדרה, הוא האחראי להוצאת הנוהל הבנקאי – העתקים והסדרה של דברים מול הבנקים, כולל דברים אחרים שהיו בכותרות.
רוני חזקיהו: לא נמצא פה חנוך לנדאו, שהוא מנהל אגף הביקורת.
רוני חזקיהו: הוא יושב בתל אביב, בדרך כלל.
רוני חזקיהו: הוא היה אמור להגיע אך הוא לא מרגיש טוב, ואני מתנצל על כך.
רוני חזקיהו: זה, בעצם, הביקורת on sight שעושים בתוך הבנקים, מאנשים שיושבים בבנקים - -
אופיר אקוניס: זה הבניין ברחוב יבנה?
רוני חזקיהו: בדיוק.
רוני חזקיהו: בשביל זה הם יושבים בתל אביב, כי רוב הזמן הם לא בתוך המשרד, הם בתוך הבנקים.
רוני חזקיהו: הרמן ליטמן הוא היועץ למפקח.
רוני חזקיהו: צורי תמם הוא ראש מטה הפיקוח, ובהמשך נפרט את מגוון תפקידיו במסגרת העניין הזה.
רוני חזקיהו: מירב שמש היא מנהלת היחידה הכלכלית באגף למדיניות והסדרה, ובעצם זה סוג של מחקר.
רוני חזקיהו: בין שאר הדברים האחרים שהיחידה הזו עושה, ונטלי היא מנהלת הלשכה של המפקח על הבנקים.
רוני חזקיהו: אלה האנשים מטעמנו.
רוני חזקיהו: יש לנו את הדיווח החצי שנתי שאנחנו מביאים בפני הכנסת על העמלות בעד השירותים הבנקאיים הנפוצים למשקי הבית.
רוני חזקיהו: כפי שאנחנו נראה במצגת שלנו בהמשך, ואני אבקש מסוניה להציג אותה מייד – אנחנו מדברים על כמה דברים.
רוני חזקיהו: 1.
רוני חזקיהו: המשך המגמה של ירידה במחירים בפועל שלקוחות משקי הבית משלמים מאז תחילת חקיקת החוק ואנחנו משווים את זה בעצם לרבעון השלישי של 2008, שמאותו רגע התחלנו לקבל נתונים שעל פיהם אנחנו מודדים את ההתנהגות של המחירים בעד השירותים האלה, למשקי הבית.
רוני חזקיהו: אז ישנה המשך מגמה של ירידה.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים דבר נוסף – אנחנו רואים את השונות, בעצם, בין הבנקים.
רוני חזקיהו: אין פה מחיר אחד לכל הבנקים.
רוני חזקיהו: ישנו תעריפון ויש מחירים שמשלמים והמחירים האלה שונים מבנק לבנק.
רוני חזקיהו: אנחנו מפרסמים נתוני השוואה, ומראים מי הבנק הזול ומי הבנק היקר.
רוני חזקיהו: אנחנו גם מפרסמים את זה באתר שלנו והנושא הזה מקבל הד רב בקרב הבנקים עצמם, ומכתיב להם המשך פעילות למען הצרכן כחלק מהתחרות.
רוני חזקיהו: בעצם, זה נותן לנו את התפתחות התחרות.
רוני חזקיהו: התפתחות התחרות היא חלק מהיוזמות, כפי שראינו אותן כרגע, בדיון הקודם, באפיקים שונים של הפעילויות של הבנקים וזה, בסופו של דבר, מביא לשיפור שמתבטא גם, בין השאר, בשיעור המעבר, למרות שזו לא המטרה וזה לא הנושא שעליו אנחנו בעצם חוקקנו את החוק הזה, אלא זה ה- by product של החוק, ושל התחרות, זה שיפור באחוז המעבר בין בנק לבנק.
אופיר אקוניס: מה אחוז המעבר היום?
רוני חזקיהו: כרגע, לפי המדידה שלנו, וזה לא מדע העניין הזה- ישנה עליה.
רוני חזקיהו: אנחנו מדברים על סדר גודל של 8%, כשסדר הגודל הקודם שהיה לנו ממדידה, ושוב – לא מדע מדויק, בעניין הזה, היה סדר גודל של 4%.
רוני חזקיהו: זאת אומרת שאנחנו מדברים על כמעט הכפלה של שיעור המעבר.
רוני חזקיהו: גם אם טעינו באחוז אחד או שניים – זה שיעור גבוה לאין שיעור ממה שהיה, וזה שיעור גבוה לאין שיעור ממה שמקובל בעולם.
אופיר אקוניס: מתי זה היה 4%?
רוני חזקיהו: אנחנו מדברים על לפני כמה שנים.
אופיר אקוניס: זאת אומרת, בשנתיים האחרונות המעבר הוכפל.
רוני חזקיהו: ואני אומר – גם בהשוואה לעולם, שיעור המעבר הוא שיעור גבוה מאד, ושוב אני אומר – המטרה היתה בעצם להוזיל את העלות ולא לגרום למעבר, אבל באותו זמן התפתחה תחרות או השתכללה התחרות שהיתה בעייתית, לפני כן והתוצאה שלה בין השאר זה המעבר.
סוניה בוגוסלבסקי: אז אנחנו בעצם מראים כאן שבשנה וחצי האחרונות, מאז שהתחלנו ליישם את החוק, חלה ירידה מצטברת – בעמודה השמאלית אתם יכולים לראות את השיעורים שלה- למעשה, הטבלה הזו מציגה את המחירים הנפוצים ביותר עבור משקי הבית, שזה שתי עמלות בחשבון עובר ושב, ועמלה בכרטיסי אשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: העמלה המצטברת עד למועד הדיווח בפעולת פקיד היא 22%, בערוץ ישיר היא 8%, ובכרטיסי האשראי היא 11% במהלך התקופה הזו.
סוניה בוגוסלבסקי: הבאנו גם את העמודה האמצעית כדי להראות שבדיווח הקודם, נכון לינואר 2010 גם היתה עליה, ולהראות בעצם את השינוי שחל מאז.
רוני חזקיהו: יש לכם את הדיווח הקודם, שזה ינואר 2010, ויש את הדיווח הנוכחי שזה יוני, 2010.
סוניה בוגוסלבסקי: עכשיו אנחנו נפרט לגבי העמלות שהצגנו.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים כאן על עמלת פעולה על ידי פקיד, וזה נכון לחמשת הבנקים הגדולים.
סוניה בוגוסלבסקי: למעשה, התעריף המשוכלל של מה שמופיע בתעריפונים של הבנקים זה 6 שקלים, אבל אתם יכולים לראות את הירידה הדרגתית שהיתה, שמדברת על ירידה ריאלית של 22%, כשהנחה ממוצעת לעומת העמלה התעריפית היא בעצם 47%.
עמיר פרץ: את זה מצטבר?
סוניה בוגוסלבסקי: זה מצטבר מרגע שהתחלנו ליישם את החוק, שזה לפני שנה וחצי.
עמיר פרץ: 6.10 שקלים?
סוניה בוגוסלבסקי: 6 שקלים זה מה שמופיע בתעריפונים של הבנקים?
עמיר פרץ: מתי הוא נקבע?
סוניה בוגוסלבסקי: הוא נקבע בתחילת החוק, לפני שנה וחצי.
סוניה בוגוסלבסקי: זאת עמלת פעולה בערוץ ישיר.
סוניה בוגוסלבסקי: כאן יש ירידה יותר מתונה, אבל אנחנו גם מדברים על ירידה ריאלית של 8% והנחה ממוצעת לש 23% לעומת העמלה התעריפית.
סוניה בוגוסלבסקי: זו הוצאה ממוצעת של משקי בית על שירותים בנקאיים נפוצים בעובר ושב.
אופיר אקוניס: 15 שקלים?
אופיר אקוניס: זו ההוצאה הממוצעת?
סוניה בוגוסלבסקי: זה כולל עמלה מינימלית, פעולה בערוץ ישיר, פעולה על ידי פקיד והקצאת אשראי.
עמי צדיק: זה כולל העברת כסף מחשבון לחשבון?
סוניה בוגוסלבסקי: בוודאי שזה כולל.
סוניה בוגוסלבסקי: זה כולל את כל הפעולות השוטפות בחשבון עובר ושב, הכל: העברות בנקאיות, כל האפשרות למשוך שאילתות, תשלומים, הוראות קבע, הרשאות לחיוב חשבון - -
קריאה: זה ממוצע, צריך להגיד.
עמי צדיק: זה ירידה במחירי כל העמלות או רק בחלקן?
סוניה בוגוסלבסקי: זה הכל ביחד.
סוניה בוגוסלבסקי: זה בעצם הצריכה בפועל של הלקוחות.
סוניה בוגוסלבסקי: זה בעצם כל הפעולות בעובר ושב, השוטפות והנפוצות ביותר, שמשקי הבית עושים בחשבונות עובר ושב.
סוניה בוגוסלבסקי: כמו שאתם רואים כאן יש כאן גם ירידה ריאלית של 8.5% ואם אנחנו מסתכלים על 2007 שמשם התחלנו, כלומר- זה המצב לפני שהחוק נכנס לתוקף, אז מדובר בירידה ריאלית של 19%.
אופיר אקוניס: הסקירה הזו לא כוללת, כמובן, את כל העמלות האחרות שלוקחים.
אופיר אקוניס: למשל – בנק ישראל מנפיק מק"מ.
אופיר אקוניס: זה כלי חיסכון לא רע לישראלים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על עובר ושב.
אופיר אקוניס: אבל – הרפורמה בכללותה לא חלה על הדבר?
אופיר אקוניס: כשחוקקו אותה היא לא חלה על עמלת קניה של מק"מ, למשל, או דמי משמרות של ניירות ערך?
סוניה בוגוסלבסקי: הרי הרפורמה בעצם הסדירה את השמות של שירותים בנקאיים שבעדם אפשר לגבות עמלות וצמצמה בצורה משמעותית ב- 2/3 את כמות העמלות.
סוניה בוגוסלבסקי: אז גם הפרק של ניירות ערך עבר שינוי משמעותי –ביטלנו שם הרבה עמלות שחשבנו שהם כפל, וזה הוסדר, וכיום יש 4 עמלות עיקריות שנקבעות שם שזה בעצם דמי ניהול.
אופיר אקוניס: אלה דברים אנכרוניסטיים.
אופיר אקוניס: למה צריך לשלם להם על זה שהם שומרים את המק"מ שלי?
סוניה בוגוסלבסקי: זו בעצם עמלת דמי ניהול ניירות ערך.
סוניה בוגוסלבסקי: בזמנו, כשהתקנו את הכללים האלה בדקנו עמלה עמלה וראינו האם זה גם מקובל במקומות אחרים, ובהחלט – בהרבה מאד מקומות, במערכות בנקאיות גובים גם עמלת דמי ניהול עבור ניהול ניירות ערך, כך שבעצם, עברנו אז, כשהתקנו את הרשימה הזו, בדקנו עמלה עמלה ובחנו אם יש אותה גם בחוץ לארץ.
סוניה בוגוסלבסקי: זו לא איזו המצאה ישראלית.
סוניה בוגוסלבסקי: בניגוד, למשל, לעמלת רישום פעולה, שהיתה, בשעתו, שזה היה פרופר ישראלי – זה קיים ולא סברנו שזו עמלה לא לגיטימית.
סוניה בוגוסלבסקי: כאן עברנו לנושא של כרטיסי אשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מצביעים פה על תעריף משוקלל שעומד על 14 שקלים וגם, בעצם- במהלך שנה היתה פה ירידה של 11% והנחה ממוצעת של 46% לעומת העמלה התעריפית.
סוניה בוגוסלבסקי: העוגה הזו מציגה את התשלום הממוצע שמשלמים לקוחות הבנקים בפועל כשפרוסות העוגה בעצם מראות את החלק של כל בנק במערכת, וכמו שאתם יכולים לראות, בערך 80% מהלקוחות, שזה לקוחות בנק הפועלים, לאומי ודיסקונט – משלמים 15 שקלים.
סוניה בוגוסלבסקי: המחיר היקר ביותר הוא מחיר של הבנק הבינלאומי, שמתקרב ל -22 שקל.
סוניה בוגוסלבסקי: כנ"ל לגבי הוצאה חודשית ממוצעת לכרטיסי אשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות שמחזיקים בכרטיס ישראכרט משלמים בממוצע כ – 4 שקלים, שזה בעצם 40% מכלל מחזיקי כרטיסי האשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות לאומיקרד – באזור 8 שקלים ולקוחות ויזה כאל – שם המחירים בממוצע יותר יקרים.
אופיר אקוניס: אתם לא מזהים כשל שוק בתחום הזה?
אופיר אקוניס: סוניה בוגוסלבסקי: יש תחרות עזה בכרטיסי אשראי.
רוני חזקיהו: - החלק של ההנפקה הוא קטן מאד.
סוניה בוגוסלבסקי: המפקח התייחס לשונות הגדולה שנוצרה במחירי השירותים הבנקאיים.
סוניה בוגוסלבסקי: בשעתו באו אל המערכת הבנקאית בטענות עוד לפני הרפורמה, שבעצם יש אחידות במחירים וגם אם הלקוח רוצה לעבור בין הבנקים – הבנק הנוסף יציע לו את אותם תנאים.
סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו מראים שונות של 48% בשירותי עובר ושב בין הבנק היקר והזול ביותר.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לא כולל את בנק יהב, שמייד אתייחס אליו ואגיד שהוא הזול ביותר במערכת.
סוניה בוגוסלבסקי: אם ראינו 15 שקלים בבנק לאומי, הפועלים ודיסקונט – אז בבנק יהב העלות הממוצעת היא 3 שקלים.
סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לדעת שהיום בנק יהב גם מנהל חשבונות ללקוחות, בלי הגבלה.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לא חייב להיות עובד מדינה, כל אחד יכול לפתוח ולנהל שם חשבון, ואנחנו מפרסמים את זה לציבור, כמובן.
מנחם אליעזר מוזס: ודיסקונט לעובדי מדינה?
סוניה בוגוסלבסקי: ראית את המחיר הממוצע שלו.
רוני חזקיהו: יש לו הנחות מיוחדות מעבר -- הוא זכה במכרז.
עמי צדיק: איך אתם קובעים את המחיר הממוצע – אתם לוקחים את המחיר של כל עמלה ומשקללים את זה לפי הפעילות, באותה עמלה?
סוניה בוגוסלבסקי: תלוי במה.
סוניה בוגוסלבסקי: אם זה כרטיסי אשראי – אז כן.
סוניה בוגוסלבסקי: הנחות שם ניתנות לפי היקפי פעילות.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לוקחים היקפי פעילות, יש לנו נתונים על היקפי פעילות - -
קריאה: ואי אפשר לקבל את הנתונים האלה?
סוניה בוגוסלבסקי: אני לא חושבת שאפשר לקבל את הנתונים האלה, אלה נתונים סודיים.
סוניה בוגוסלבסקי: שונות של 150% בין היקר והזול בכרטיסי אשראי – פה אתם יכולים לראות את הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: בנק הפועלים הוא עדיין הזול ביותר והבנק הבינלאומי הוא היקר, כשברקע תזכרו את מה שאמרתי על בנק יהב.
סוניה בוגוסלבסקי: בכרטיסי אשראי - -
יצחק וקנין: יש הבדל כזה עצום?
סוניה בוגוסלבסקי: יש הבדל עצום.
אופיר אקוניס: 48% בין הזול ביותר ליקר?
סוניה בוגוסלבסקי: זה ההבדל.
סוניה בוגוסלבסקי: זה ההבדל בפועל בין מה שמשלמים.
סוניה בוגוסלבסקי: גם בתעריף זה הבדל.
סוניה בוגוסלבסקי: כאמור – פה ההבדל עוד יותר גדול.
עמיר פרץ: השקלול שם כולל הכל?
סוניה בוגוסלבסקי: לא, זה רק הבנק.
סוניה בוגוסלבסקי: הבנק הבינלאומי.
סוניה בוגוסלבסקי: כאן יש שונות עוד יותר גדולה, אבל היא בעצם – בין 4 שקלים ל – 11 שקלים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו סבורים שגברה ההתנהגות התחרותית של התאגידים הבנקאיים בתחום המחירים.
סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל אנחנו רואים מבצעי שיווק ופרסום שמתייחסים למחירים, מה שבעבר אף פעם לא היה.
סוניה בוגוסלבסקי: היו מבצעי פרסום ושיווק תמיד בתאגידים בנקאיים אבל אף פעם המרכיב של מחיר לא היה נושא חשוב במבצעים האלה.
סוניה בוגוסלבסקי: מאז הרפורמה התחלנו לראשונה לראות התייחסות למחירים במבצעי שיווק כמו של בנק איגוד, בנק מזרחי – מדברים על השוואת מחירים, על מעבר בין הבנקים ומעודדים את ההשוואה הזו ואת המעבר.
סוניה בוגוסלבסקי: כמובן שיש הנחות והטבות לקבוצות אוכלוסייה שניתנות על ידי הבנקים כמו לחיילים, סטודנטים, גמלאים ועוד.