GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סוניה בוגוסלבסקי: לסכם – נמשכת ירידה במחירים בפועל של העמלות הנפוצות למשקי בית, ולמרות שהיתה עליית מחירים ברוב התחומים האחרים במשק, ובדקנו את זה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בתחבורה ובתקשורת ובמזון וביגוד- ובאמת, ברוב מרכיבי הצריכה של משקי בית, לא זו בלבד שלא היתה כאן עליית מחירים אלא היתה למעשה ירידת מחירים במה שהלקוחות משלמים בפועל.
רוני חזקיהו: עליית המדד עצמו מאז תחילת היישום היתה 4.5%.
סוניה בוגוסלבסקי: נמשכת שונות במחירי השירותים הבנקאיים, גברה ההתנהגות התחרותית של תאגידים בנקאיים.
סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות מקרב האוכלוסיות החלשות – זו תשובה לחבר הכנסת מוזס - ניהנים כיום, בפרט אותם לקוחות שציינת - - טיפלנו במסגרת הרפורמה ספציפית באוכלוסיות האלה שאתה התכוונת אליהם, והסברנו שלקוחות, למשל – גמלאים, שהם לא נגישים לכל הנושא הזה של ערוצים ישירים, יכולים לגשת לפקיד ולעשות את הפעילות הזו תמורת המחיר הזול של עמלת ערוץ ישיר.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך גם לדעת שהם זכאים ל – 4 פעולות כאלה בחודש.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך לדעת שהלקוחות לא עושים מעבר ל -4 פעולות פקיד בממוצע בחודש.
סוניה בוגוסלבסקי: אז למעשה זה נותן להם - -
מנחם אליעזר מוזס: נעשה מחקר מה התפלגות האוכלוסייה?
מנחם אליעזר מוזס: זה באמת מעניין – כמה בגיל הזקנה, בגיל העמידה - -
סוניה בוגוסלבסקי: בגיל הזקנה אני לא יכולה לומר לך אבל עשינו בזמנו שיתוף פעולה עם המשרד לענייני גמלאים והם טענו - - בעבר זה היה 2 פעולות והגדלנו את זה ל – 4 פעולות, כי זה מה שמשקף, גם לדעתם, את הפעילות של אוכלוסיית הגמלאים.
מנחם אליעזר מוזס: אבל האוכלוסייה המבוגרת כאן במדינה היום – מעל 30%, אז איך זה - -
סוניה בוגוסלבסקי: זה חל על כל הגמלאים.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לפי גיל.
סוניה בוגוסלבסקי: כל לקוח שהוא אזרח ותיק זכאי להטבה הזו.
מנחם אליעזר מוזס: מי שהגיע לגיל 65 - -אני שואל על מי שהגיע לגיל 64 ולא יודע איך משחקים עם האינטרנט - -
סוניה בוגוסלבסקי: אז גם להם יש הסדר.
סוניה בוגוסלבסקי: אם אתה לא מחזיק כרטיס אשראי ולא מחזיק כרטיס למשיכת מזומן - -
מנחם אליעזר מוזס: אני לא יודע אפילו איך זה נראה.
סוניה בוגוסלבסקי: אז הוא זכאי בדיוק לאותה הטבה.
סוניה בוגוסלבסקי: 4 פעולות בחודש.
סוניה בוגוסלבסקי: גם אם הוא בגיל 20.
מנחם אליעזר מוזס: אני בדקתי בבנק על הציבור המבוגר, שאינו פעיל באינטרנט – בירור היסטורי טלפוני, מעל שנה, אם אני רוצה לדעת מה היה המצב לפני שנה וחצי – התשלום הוא 86 ₪.
מנחם אליעזר מוזס: מחייבים אוו ב- 86 ₪ בגלל שהוא הרים טלפון לשאול מה היה הערך לפני שנה וחצי, מה היה התיק, מה היה המדד, או כל שאלה.
מנחם אליעזר מוזס: בירור טלפוני היסטורי – אני אומר:
מנחם אליעזר מוזס: שלא דרך האינטרנט – אלא אדם מרים טלפון ורוצה לדעת מה היה המצב לפני 8 חודשים – האם אתם מודעים לכך?
מנחם אליעזר מוזס: 56 ₪.
אופיר אקוניס: גם האינטרנט מוגבל, לדעתי, עד תקופה מסוימת.
מנחם אליעזר מוזס: באינטרנט אני יכול לראות מה היה מצב הניירות ערך לפני שנה, מה היה מטבע החוץ, מה היו השערים היציגים - הכל אני יכול לראות.
מנחם אליעזר מוזס: ואם אתה מתקשר לבנק.
אופיר אקוניס: שערים יציגים אתה יכול לראות באתר של בנק ישראל, לפי דעתי.
מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר על מי שלא יודע להיכנס לאינטרנט.
מנחם אליעזר מוזס: אותו הדבר לגבי בירור היסטורי טלפוני – 56 ₪.
מנחם אליעזר מוזס: ומקודם הזכרתי לכם – עמלת התרעה על חריגה, שזה מיועד דווקא לאוכלוסייה הזאת, ולקחתי את זה מיהודי מבוגר שקיבל את זה נכון ל – 27.6 מאיזה בנק, עמלת התרעה על חריגה – 68 ₪.
מנחם אליעזר מוזס: שאלתי אותו מה הוא קיבל –הוא קיבל מכתב שהוא חרג.
מנחם אליעזר מוזס: אז מה הועילו חכמים בתקנתם, אדוני היושב ראש, אם אנחנו נאזן בין חובה לזכות כאשר מהצד האחורי, מהכיס האחורי, מוציאים לו את הכסף?
מנחם אליעזר מוזס: הייתי מבקש התייחסות.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מודעים לעמלות האלה.
סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל – העמלה הזאת של שיחזור מידע היסטורי זה לא להרים טלפון לפקיד.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לקבל דוח היסטורי על כל מיני תנועות, זו עמלה מאד נדירה.
סוניה בוגוסלבסקי: משקי הבית כמעט לא משתמשים בה, וממשקי הבית יש מעט מאד הכנסות בעמלה הזו, כי זה לא מאפיין את פעילות משקי הבית.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך לדעת שלקוח זכאי ל – 6 שאילתות חינם בחודש.
סוניה בוגוסלבסקי: הוא יכול לקבל מצב חשבון שלו 6 פעמים בחינם.
סוניה בוגוסלבסקי: זה גם נשלח אליו הביתה במסגרת הדיווחים שהבנקים חייבים לשלוח על פי כללי גילוי נאות.
מנחם אליעזר מוזס: - מחייבים אותו.
מנחם אליעזר מוזס: הוא מקבל פקס – מהפקס הראשון הוא מקבל כבר חיוב.
סוניה בוגוסלבסקי: על שאילתה שוטפת לא מחייבים אותו.
סוניה בוגוסלבסקי: אם הוא רוצה לברר מה היה לפני 10 שנים – יכול להיות שכן, אבל זה זניח מבחינת דפוסי הצריכה של הלקוחות.
סוניה בוגוסלבסקי: זו עמלה שמעת לעת, באופן נדיר - -
מנחם אליעזר מוזס: זה לא זניח ליהודי המבוגר הזה.
עמיר פרץ: חבר הכנסת צודק.
עמיר פרץ: דווקא מתוך דברי – אם זה כל כך זניח, שהבנקים יוותרו על זה, אז אם זה זניח, באמת מדובר על אוכלוסייה שהיא במצוקה של המצוקה וההכנסה מזה לבנקים היא בטלה בשישים.
סוניה בוגוסלבסקי: זה זניח מבחינת הצריכה של הלקוחות, מבחינת דפוס הצריכה של הלקוחות – אני לא יודעת מתי מישהו מכם ביקש בפעם האחרונה נתונים היסטוריים 10 שנים אחורה.
מנחם אליעזר מוזס: אני לא ביקשתי אבל אני יודע על מי שכן ביקש.
סוניה בוגוסלבסקי: מעת לעת לקוח נדרש לזה, זה לא בגובה חריג לעומת מה - -
מנחם אליעזר מוזס: אבל זה בדיוק לקוח – אני יכול לתאר לך, לקוח מבוגר, פנסיונר, אדם - -
עמיר פרץ: - לפטור אותו.
עמיר פרץ: כמובן שאם מדובר במשרד עורכי דין שמבקש פרטים היסטוריים לצורך תביעה, אז לחייב אותו - -
אופיר אקוניס: העלית פה נקודה חשובה, חבר הכנסת מוזס.
אופיר אקוניס: אולי אפשר לשבת אתך, המפקח, ולקיים בדיקה.
עמיר פרץ: חבר הכנסת מוזס – אני תומך - -
קריאה: אין פה תחרות, הלקוח יכול לפנות רק לבנק שלו.
מנחם אליעזר מוזס: נכון.
מנחם אליעזר מוזס: חייבים למצוא את הדרך, כי זו דווקא אוכלוסייה חלשה.
מנחם אליעזר מוזס: רציתי לומר במסגרת הדיבורים קודם – עמלות הניהול של הבנקים, דמי הניהול על חסכונות קופות גמל, מול גופים חוץ בנקאיים, כמו חברות ביטוח - - אין הבדל?
רוני חזקיהו: זה לא אצלנו.
אופיר אקוניס: זו שמחה אחרת, או לדעתי – עצב אחר.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה עלתה אתמול הצעת חוק, ומשרד האוצר שינע את ועדת השרים לחקיקה להתנגד בכל מה שקשור להסדרה של דמי הפיקדון ודמי הניהול.
אופיר אקוניס: קשה לי להבין את עמדת האוצר בעניין הזה ואולי אנחנו צריכים לחשוב איך בכל זאת אנחנו גוברים – לא מבחינת כיפוף ידיים אופוזיציוני – קואליציוני, אני גם חלק מהקואליציה, אבל בעניין הזה הדבר הזה צריך הסדרה.
אופיר אקוניס: אם ראינו, חמש שנים אחרי ועדת בכר, שיצאה לדרכה ב- 2005 נדמה לי, שיש בה כשלים מסוימים, צריך לבדוק כיצד לתקן אותם.
אופיר אקוניס: לא להמשיך ולדבוק בכשלים הללו.
אופיר אקוניס: הכשלים הללו, מבחינה צרכנית – אני חושב שאין ישראלי שלא נתקל בבעיה הזו.
אופיר אקוניס: אז העברנו את הקופות מניהול הבנקים לניהול חברות הביטוח.
אופיר אקוניס: מה יצא לציבור מזה?
אופיר אקוניס: מה יצא ללקוח?
אופיר אקוניס: צריך הסדרה.
אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך – זה לא שייך כאן לפיקוח על הבנקים, המפקח על שוק ההון והביטוח ממשרד האוצר, הוא בעצם זה שכנראה שכנע את ועדת השרים לחקיקה, אתמול, להתנגד להצעה הזו.
מנחם אליעזר מוזס: זה יגיע עכשיו להנהלת הקואליציה.
אופיר אקוניס: יש הנהלת קואליציה ב- 12?
אופיר אקוניס: ואתה משתתף?
מנחם אליעזר מוזס: ודאי.
אופיר אקוניס: אני מציע שתעלה את הדבר הזה ותאמר להם גם שיש תמיכה אדירה, גם בוועדת הכלכלה וגם בכנסת, אם אינני טועה, בהסדרה של הדבר הזה, מבלי להבין - -נקיים על זה דיון כי הדבר הזה הוא בלתי מתקבל על הדעת.
אופיר אקוניס: תביא את זה, באמת, להנהלת הקואליציה.
אתי בנדלר: אחת ההמלצות של ועדת החקירה הפרלמנטרית שהיתה בוועדת הכלכלה היתה לאחד את הפיקוח על שוק ההון ועל הבנקים, וכמובן שאף אחד מהגופים לא כל כך תמך בזה כי כל אחד רצה שזה יהיה אצלו.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, יש לי הצעת חוק מונחת שהמפקח על שוק ההון וסמכויותיו – יועברו למפקח על הבנקים, כאשר כמובן יש כאלה שגורסים שצריך להקים רשות פיקוח מנותקת, אבל אני אומר: בסדר, לאט לאט.
עמיר פרץ: כרגע אנחנו יודעים שיש לנו בעיה מאד קשה עם הפיקוח על שוק ההון, בלי שום קשר לשאלות שחבר הכנסת מוזס העלה, תפיסת העולם שלי אומרת שהמפקח על שוק ההון נמצא בניגוד אינטרסים.
עמיר פרץ: לא די בכך אם הוא יעשה או לא.
עמיר פרץ: אל"ף, הוא בניגוד אינטרסים כי ההון שלו משרת בעיקר את הפעילות במשק.
עמיר פרץ: האינטרס הראשון של משרד האוצר – הפעילות המשקית.
מנחם אליעזר מוזס: ההכנסות של האוצר?
עמיר פרץ: לא של האוצר, מה פתאום.
עמיר פרץ: הוא – להוזיל את האשראי למשקיעים, אלף ואחד פרמטרים שאני יכול להציג בפניך למה בעצם מבחינת האוצר, גם כל המהלך שהוא עשה זה ליצור אשראי למשק, לכן אני חושב שמשרד האוצר נמצא בניגוד אינטרסים קשה, מעבר לעניין כמה הוא עושה את עבודתו, כמה הוא מפקח על דמי הניהול.
עמיר פרץ: גם אם יפחיתו את דמי הניהול, עדיין אני חושב שצריך להעביר ממנו - -
אופיר אקוניס: את הצעת החוק שלך אני לא מכיר, אני אשמח לקרוא אותך - -
עמיר פרץ: - -
אופיר אקוניס: לא, על הסדרת הרגולציה, אני מדבר.
אופיר אקוניס: שזה, אגב – הסדרת הרוגלציה צריכה להיות יוזמה ממשלתית.
אופיר אקוניס: בסדר, אתה הבאת אותה כהצעת חוק פרטית.
אופיר אקוניס: אני אומר לך, חבר הכנסת מוזס, שתציע בהנהלת הקואליציה לאפשר חופש הצבעה ביום רביעי על ההצעה של חבר הכנסת כהן.
אופיר אקוניס: אני חושב שזו הצעה חשובה, צרכנית.
מנחם אליעזר מוזס: מי הגיש, חבר הכנסת אמנון כהן?
אופיר אקוניס: זה נפל אתמול בוועדת השרים לחקיקה, אני חושב שבניגוד מוחלט לאינטרס הציבורי ובניגוד מוחלט לאינטרס הצרכני.
אופיר אקוניס: האוצר פה נתן עמדה שהיא בעיניי שגויה, אבל אני מציע שאתה תעלה את העניין שלפחות יתנו חופש הצבעה ביום רביעי על הצעת החוק, אם חבר הכנסת כהן יבחר להעלות אותה לאחר שהופלה אתמול על ידי ועדת השרים לחקיקה.
אתי בנדלר: לפי מה שקראתי בעיתון, עמדת האוצר היתה שהפתרון המוצע בהצעת החוק הוא פתרון פשטני מדי, צריך משהו חכם יותר.
אופיר אקוניס: אז אפשר לתמוך, ותוך כדי לבקש תיאום ולהכניס שינויים כי תמיד הכנסת מחכניסה שינויים בהצעות חוק – הן ממשלתיות והן פרטיות.
מנחם אליעזר מוזס: שזה יעבור קודם טרומית, לפחות.
מנחם אליעזר מוזס: בקריאה טרומית.
אופיר אקוניס: טוב, אז תעלה את זה אתה, אתה מייצג אותנו בהנהלת הקואליציה.
סוניה בוגוסלבסקי: שתי מילות סיכום אחרונות – הסדרנו, במסגרת החוק, למעשה – את הדברים שהם הרבה יותר נפוצים אצל הגמלאים, כמו, למשל, פטרנו אותם מתשלום בגין קבלת רנטות ופנסיות לנפגעי נאצים, והסדרנו את הנושא של עובר ושב, שהוא באמת מיצג יותר את הפעילות שלהם.
סוניה בוגוסלבסקי: ורק לסיכום, כמו שראינו – גדל הפער בין המחירים התעריפיים למחירים בפועל, ואנחנו, כמובן, ממשיכים בפעילות של אכיפה, של הוראות החוק כלפי הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: תודה רבה.
עמיר פרץ: אני חושב שבאמת צריך לברך על המגמה הקיימת.
עמיר פרץ: בלי שום ספק, אחד הכלים המרכזיים שצריך להשתמש בו זה מה שהעיר פה המפקח על הבנקים - - אני חושב שמדובר פה בסך הכל על מגמה חיובית ביותר.
עמיר פרץ: אין ספק שהכלי המרכזי הוא השקיפות והעובדה שאתם מפיצים את התוצאות.
עמיר פרץ: אבל ההפצה הזו צריכה להיות הרבה יותר אגרסיבית, וחלק גדול מהנתונים כאן, - - הנתונים הסופיים, לא משקפים בבירור איזה בנק עשה איזושהי פעולה.
עמיר פרץ: כלומר, אין לי ספק שאם הכלי הזה של האתר של בנק ישראל יהפוך כלי שבסוף ישפיע על האוכלוסייה לאיזה בנק לעבור או איזה דרישות לדרוש מפקיד הבנק, אין בכלל שאלה שזה הופך כלי שיווקי מרכזי מכל הבחינות.
עמיר פרץ: ולכן, צריך להגביר אותו.
עמיר פרץ: יכול להיות שצריך לתת אותו מפעם לפעם כחלק מהפרסום בטלוויזיה, לצד אותו - - תשמע, זה מאד מרשים, עם כל הכבוד לשחקנים למיניהם שמופיעים בקמפיינים של הבנקים, זה מאד מרשים שמופיעה כותרת רשמית, פעם בחודש, בסוף כל חודש, מה שאתם מפרסמים באתר שלכם – שיתפרסם בטלוויזיה.
עמיר פרץ: אתה יודע מה זה כשיתפרסם: בנק ישראל מודיע, להלן תוצאות המעקב החודשיות.
עמיר פרץ: ואז תראה שהבנקים ייכנסו לפאניקה מזה.
עמיר פרץ: היום הם בונים על זה שלא כולם עוקבים, ולא כולם ייכנסו לאתר של בנק ישראל.
עמיר פרץ: זה לא איזה סרט מתח שמישהו מחליט להיכנס לאתר.
עמיר פרץ: אבל אם אני רואה מונדיאל וישימו לי את הכותרת הזו של "בנק ישראל מודיע..., למחרת אני כבר אשאל את פקיד הבנק מה קורה, ואני יכול להחליט החלטות חשובות ביותר.
קריאה: כמה עולה דקת פרסום במונדיאל.
קריאה: כל תקציב הפרסום השנתי שלי.
עמיר פרץ: אני לא יודע, זו מטרה ראויה, בעיניי, כי אם, בסופו של דבר כל מה שעשית לא הגיע כדי לשנות את ההתנהגות הצרכנית, כי פעילות צרכנית, כמו שאנחנו עושים פה בוועדה, היא חשובה.
עמיר פרץ: אבל אם אנחנו לא נשנה את קצב ההתנהגות הצרכנית של האזרח, שהתגובה שלו תהיה מהירה, שהמעבר מ – 84% ל – 8% תנודה בתוך הבנקים תהיה הרבה יותר גדולה, שאנחנו נראה שבאמת הצרכן מגיב למה שאנחנו פועלים ועושים – אז נשיג את מטרתנו.
עמיר פרץ: ולכן אני חושב שבאמת – צריך להגביר את זה, להפוך את זה לכלי שיווקי מרכזי, שכולם יידעו זאת.
עמיר פרץ: אתה נותן נתונים אובייקטיביים, אתה לא מתערב.
עמיר פרץ: אתה פעם בחודש מביא את התוצאות, נקודה.
עמיר פרץ: יש למישהו ערעור על התוצאות?
עמיר פרץ: שיוכיח.
עמיר פרץ: אתה תשנה, אם צריך.
עמיר פרץ: אני חושב שזו השקעה ראויה.
עמיר פרץ: לא צריך לעשות מזה קמפיין גדול.
עמיר פרץ: תאמין לי, יידעו שפעם בחודש, ב- 1 לחודש, בנק ישראל מופיע עם הודעותיו.
עמיר פרץ: יחכו להודעות שלך וישדרו את זה גם בחדשות, גם בעיתונים, בכל מקום.
עמיר פרץ: יחזרו על זה.
עמיר פרץ: אתה תיתן קמפיין קטן של מודעה קטנה, הודעה קטנה, ידיעה כזו, אתה תראה שהעיתונים והתקשורת נותנים לך שירות חינם בהרבה יותר מה שאתה שילמת.
עמיר פרץ: אני חושב שזו הוצאה ראויה.
עמיר פרץ: כמובן שאני חושב שההודעה על כך שיש קיזוז בין ימי החובה לימי הזכות היא הודעה בהחלט משמעותית, נראה איך היא פועלת כשנקבל את התוצאות, כי העובדה שבעצם שווי ערך של יום זכות דומה לשווי ערך של יום חובה, זה בהחלט דבר מאד משמעותי כי זה אומר שזה מקסימום שהבנק חושב שהוא יכול להפיק מהחובה שהוא נותן והוא נותן את התמורה המקסימלית על זכות – זו בהחלט משוואה שהיא משוואה יפה, אין שום סימני שאלה עליה.
עמיר פרץ: אני שוב פונה, מחזק את דבריו של חבר הכנסת מוזס.
עמיר פרץ: לפי דעתי, אם תפנו לבנקים ותציגו בפניהם כמה עמלות מיותרות לכל מיני אוכלוסיות, שבאמת – השימוש בהם הולך ובטל, אתה יודע מה?
עמיר פרץ: אני לא בטוח שהבנקים יראו בזה אסון אם הם יתנו נתונים היסטוריים.
עמיר פרץ: היום, עם כל המערכות האוטומטיות – כל הכבוד לקשיש שיש לו סבלנות לשמוע את כל ההרצאות על הבנק עד שהוא מקבל את הפקיד הזה שמדבר אתו, אז זו בכלל נקודת זכות.
עמיר פרץ: אבל לדעתי, אם את אומרת שמדובר פה בפעולות שכמעט לא קיימות, צריך לפנות לבנקים.
עמיר פרץ: כמובן – להזכיר מפני ניצול עסקי של כל מיני גורמים עסקיים.
עמיר פרץ: אני מכיר את זה בשירותי חינם אחרים שניתנים בתחומים אחרים, שבהם אתה רוצה לתת שירות חינם לאזרח ואז פתאום מתלבשים על זה כל מיני משרדים כלכליים שצריכים את זה לתביעות משפטיות, להצגה כזו ולהצגה אחרת.
עמיר פרץ: פתאום אתה הופך המשרת שלהם.
עמיר פרץ: צריך לשים לזה מגבלה.
עמיר פרץ: לדעתי, פניה לבנקים תיענה בחיוב, אין לי שום ספק.
מנחם אליעזר מוזס: י שלזה פתרון – כפי שהיא אומרת, לפי הגיל הם יודעים – הם יודעים את הגיל.
עמיר פרץ: זה לא משנה.
עמיר פרץ: אם פעולה כזו נעשית פעם - - מה זה משנה?
עמיר פרץ: מי שמצלצל ויש לו עניין לראות מה היה היסטורית לפני שנתיים – זה קורה אחת להרבה פעמים.
עמיר פרץ: מה זה משנה מי זה, בכלל?
חמד עמאר: אני מבקש סליחה שהגעתי באיחור.
חמד עמאר: אני הגעתי באיחור כי קיימנו דיון על 443 ועל הכניסה - -נתקעתי שם יותר מ- 40 דקות.
אופיר אקוניס: אבל אני רוצה להגיד משהו לזכות גורמי הביטחון שהיו שם, אני חושב שזו פעם ראשונה מאז שהכביש הזה נפתח בסוף מאי, שהיום היתה הצטברות שם, צוואר בקבוק.
אופיר אקוניס: דווקא מאז שהוא נפתח הנסיעה שם חלקה.
קריאות: - - מנחם אליעזר מוזס: זה עלה 40 מיליון ₪.
חמד עמאר: צריכים להיות 6 מסלולים שם.
אופיר אקוניס: היום היו רק שניים פתוחים.
אופיר אקוניס: חמד עמאר: שלושה היו היום, בבוקר.
אופיר אקוניס: לנושא שלנו – המטרה של הרפורמות היא להגביר את התחרות ואנו רואים שיש פרסום.
אופיר אקוניס: רציתי לשאול האם המטרה הושגה ויש מעבר לכוחות בין בנק לבנק?
אופיר אקוניס: אתם מרגישים את המעבר?
אופיר אקוניס: כי אני, כלקוח, קשה לי לעבור.
אופיר אקוניס: אני לא יודע מה עם האזרחים, הלקוחות.
אופיר אקוניס: יש מגמה, ואתם רואים את זה, כי פעם שעברה כששאלתי את השאלה לא היו לכם נתונים מדויקים על המעבר בין בנקים לבנקים.
אופיר אקוניס: זו השאלה הראשונה.
אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד לכם שאתמול במקרה פתחתי את הדואר, קיבלתי דואר מבנק אוצר החייל.
אופיר אקוניס: עמלה ישירה על שירות בנק היתה 3.20 או 4 שקל אני לא זוכר, ועמלות לא ישירות – עוד 55 שקל.
אופיר אקוניס: אתמול הסתכלתי על זה.
אופיר אקוניס: קרוב ל -60 שקל קיבלתי אז הממוצע שאנחנו מדברים עליו, ה- 15 שקל, הגעתי פעם אחת לפקיד - -
אתי בנדלר: 15 שקל זה חודשי.
סוניה בוגוסלבסקי: זה לחצי שנה.
חמד עמאר: לא, זה חודשי.
חמד עמאר: היה רק חודש אחד.
חמד עמאר: 60 שקל.
אופיר אקוניס: חבל שלא הבאת את זה לכאן.
חמד עמאר: חבל שלא הבאתי את זה כי זה היה חודשי.
מנחם אליעזר מוזס: היה לך בירור טלפוני, אולי?
חמד עמאר: לא יודע.
חמד עמאר: חבל שלא הבאתי את זה.
חמד עמאר: רק אתמול פתחתי את זה.
חמד עמאר: אני חושב שהממוצע כאן, כאשר אנחנו מדברים על ממוצע של 15 שקלים - -
אופיר אקוניס: הם מנסים להבין מה זה ה- 55 שקלם שחייבו אותך.
חמד עמאר: זו עמלה באופן שוטף על הפעולות החודשיות שעשיתי בחשבון.
חמד עמאר: אני לא יודע מה עשיתי.
רוני חזקיהו: השאלה אם זה חודשי או חצי שנתי.
חמד עמאר: לא, לא.
חמד עמאר: חודשי.
חמד עמאר: שמתי לב כי ידעתי שאני מגיע לכאן אז קראתי את זה.
חמד עמאר: אז זה היה 55 שקל חודשי ועוד 4 ומשהו – פעולה ישירה מול הבנק.
חמד עמאר: אנחנו רואים את הממוצע ומדברים על הממוצע כאן.
חמד עמאר: השאה – הלקוח הממוצע, בעל ההכנסה הממוצעת שעובד, הוא ואישתו- האם הממוצע הזה משקף אותם?
חמד עמאר: בעלי ההכנסה הממוצעת.
חמד עמאר: השאלה השניה – האם בדקתם מאז הרפורמה עד היום האם הבנקים הפסיקו להרוויח מהעמלות וכמה ירד מהרווח של הבנקים, העמלות?
חמד עמאר: אנחנו מדברים על ממוצע אבל שלא ייצא לי בסופו של דבר שבנק הפועלים היה מרוויח לפני הרפורמה 2 מיליון שקל ועכשיו מרוויח 2.5 מיליון שקל ואנחנו מדברים על רפורמה, על ממוצע, ואז – מגדילים ממקום אחר.
חמד עמאר: האם יש לכם נתון כמה היתה ההכנסה של הבנקים מהעמלות, של בנק הפועלים, וכמה ההכנסה של בנק הפועלים עכשיו, אחרי הרפורמה בעמלות.
חמד עמאר: זה מאד יעזור לנו לראות אם הרפורמה באמת עוזרת או שזה רק משהו שאנחנו מקבלים נתונים ותוצאות.
רוני חזקיהו: רק כמה מילים לגבי ההתייחסות ששמענו עד עכשיו.
רוני חזקיהו: לגבי דבריו של חבר הכנסת מוזס- אנחנו מציעים שקודם כל נבדוק את הדברים שאתה אומר, כי ישנם פתרונות ולדעתנו לחלק מהדברים יש פתרון.
רוני חזקיהו: אם לא – נבדוק מה עוד אנחנו יכולים לעשות בנושא הזה, ברוח הדברים שנאמרו פה.
רוני חזקיהו: אבל חשוב מאד – אפשר ליצור קשר עם האנשים שלנו ונבדוק עם סוניה, נבדוק איך אנחנו יכולים לטפל בעניין הזה.
רוני חזקיהו: אנחנו, את החומר שלנו, מפיצים, חבר הכנסת פרץ, לכולם, כולל לתקשורת, והתקשורת נותנת לדברים חשיפה די יפה, כולל בטלוויזיה וברדיו.
רוני חזקיהו: מעבר לזה, אנחנו, במסגרת היעדים שלנו, מתכוונים להגביר את ההסברה הפיננסית שלנו ואת הדיווחים אז נראה איך נוכל לטפל במסגרת התקציבים, בעניין הזה.
רוני חזקיהו: לגבי הנושא של חישוב העמלות ומעבר לקוחות וסך הכל – פלוס הדוגמה האישית שנתת, אז ככה: קודם כל, הגעת באיחור, אבל אמרתי שמעבר הלקוחות גדל כמעט פי שניים ממה שהיה לפני הסיפור הזה.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, אנחנו יודעים לומר שזה עלה מסדר גודל של 4 לסדר גודל של 8.
רוני חזקיהו: זה לא מדויק כי המדידה של זה היא לא פשוטה.
רוני חזקיהו: אדם פותח חשבון, אתה לא יודע אם זה בגלל שהוא עבר בנק, אם הוא סגר, אם זה עוד חשבון – יש הרבה מרכיבים בעניין הזה.
רוני חזקיהו: אבל בשיטת המדידה שאנחנו בודקים, זה הנתון שיש לנו.
חמד עמאר: זה באלפים?
אופיר אקוניס: לא, זה באחוזים.
אופיר אקוניס: המעבר עלה מ-4% בערך ל – 8%.
רוני חזקיהו: אחוז מהלקוחות שעובר.
אופיר אקוניס: אז הוא שואל מה המשמעות של זה במספרים.
סוניה בוגוסלבסקי: יש 6 מיליון לקוחות.
סוניה בוגוסלבסקי: תעשה חשבון.
רוני חזקיהו: אז בסך הכל – 60 אלף זה אחוז.
רוני חזקיהו: אז זה עלה בסדר גודל של 200 אלף לקוחות שעברו.
רוני חזקיהו: זה גס מאד, אבל מה שחשוב להבין שזה הכפיל את עצמו, בסדר הגודל.
אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך שאני לא מכיר אחד שעבר.
אופיר אקוניס: לכם יש נתונים אולי, אבל – אתה מדבר על מעבר?
אופיר אקוניס: על סגירת כל החשבונות בתוך בנק אחד ומעבר מושלם, מוחלט לבנק אחר?
סוניה בוגוסלבסקי: כמו שרוני חזקיהו אמר – אנחנו לא יכולים לדעת מי סגר את החשבון ופתח חדש.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על פתיחת חשבונות.
אופיר אקוניס: פתיחת עוד חשבון זה לא מעבר מבנק לבנק.
חמד עמאר: אתם יכולים לעשות בדיקה באמת – של אנשים שעברו מבנק לבנק?
רוני חזקיהו: לא, אין לנו אפשרות.
רוני חזקיהו: איך אתה יכול?
סוניה בוגוסלבסקי: יש 3 מיליון לקוחות ו – 6 מיליון אזרחי מדינת ישראל.
רוני חזקיהו: אנחנו בודקים את החשבונות החדשים שנפתחו, אנחנו מנטרלים את אלה שפתחו כי הם הגיעו לגיל פתיחת חשבון, עושים כל מיני חשבונות מהסוג הזה, ובודקים.
רוני חזקיהו: אין לנו דיווח, ולא קיים דיווח כזה, ואי אפשר לקבל דיווח כזה שלקוח מכריז ומדווח שהוא עבר בנק.
רוני חזקיהו: להזכיר לכם – את הקמפייניים שהיו ואת הדיווחים של הבנקים על המעבר וההצלחה של הקמפיינים.
רוני חזקיהו: למשל – הסיפור של בנק מזרחי, לא שאני עושה פרסומת פה – "להעביר את דביר", הביא לטענתם למעבר של עשרות אלפי לקוחות אליהם.
רוני חזקיהו: בנק איגוד שיצא עם הפרסום שלו – מודיע.
רוני חזקיהו: אז כן עברו לקוחות.
רוני חזקיהו: כמה?
רוני חזקיהו: אנחנו רואים יותר, אבל אי אפשר למדוד את זה במדויק.
רוני חזקיהו: אני רוצה לומר עוד משפט אחד בקשר לזה: מטרת החוק הזה היה לעודד את הצרכנות הנבונה, בעצם, ולא את מעבר הלקוחות, כי בסופו של דבר, הרבה מהאנשים, גם אם הם יודעים שהם ישלמו פחות 5 שקלים בחודש או 10 שקלים בחודש, הם לא עוברים בשביל זה בנק.
רוני חזקיהו: אז זו לא היתה המטרה המרכזית.
רוני חזקיהו: אני אמרתי- כתוצאה, אנחנו בודקים גם את העניין הזה, אבל זו לא המטרה.
רוני חזקיהו: המטרה המרכזית היא להראות את הירידה בעלות של החשבון.
רוני חזקיהו: אנחנו נשמח לראות את החיוב של ה – 55 שקלים, לראות ולטפל בזה, אבל באופן כללי אנחנו מעריכים שלקוח ממוצע עושה סדר גודל של 11 פעולות בחשבון שלו.
רוני חזקיהו: הוא עושה, בדרך כלל, פעולה עד שתיים – פעולה מול פקיד, ואת שאר הפעולות הוא עושה בפעולה ישירה.
רוני חזקיהו: זה הלקוח הממוצע, את זה המחקרים מראים.
רוני חזקיהו: עכשיו, לגבי החיסכון, ששאלת – לגבי החיסכון, יש בתוצאות ירידה של בין 300 ל – 400 מיליון שקלים, ותקנו אותי אם אני טועה, של ההכנסות של הבנקים מעמלות במגזר הזה של משקי הבית שבו אנחנו מטפלים.
רוני חזקיהו: בדקנו כמה הם גבו לפני וכמה הם גובים היום, וזה המחיר.
רוני חזקיהו: המחיר הזה הלך לצרכן, ועוד לא נאמרה המילה האחרונה.
רוני חזקיהו: היו"ר אופיר אקוניס: אני מודה לך, אני מודה לסוניה ולחברי המחלקה לפיקוח על הבנקים וכמובן למפקח על הבנקים על הסקירה החצי שנתית.
רוני חזקיהו: אני מבין שזו כבר סקירה שלישית שאני מנהל אתו, ואני מבין שיש מגמה מתמשכת של ירידה בתשלומים של העמלות שמשלם הציבור על העמלות בחשבון העו"ש.
רוני חזקיהו: אני חושב שזה טוב,
רוני חזקיהו: אבל אני עדיין אל מסופק.
רוני חזקיהו: אני חושב שזה עדיין לא מספיק, צריך להגביר את התחרות בשוק הבנקאי.
רוני חזקיהו: אני חושב שאחד הדברים שדיברנו עליהם כאן, בתחילת הישיבה, זה באמת אותה הצעה של קיזוזי ריבית וקיזוזי זכות.
רוני חזקיהו: זו הגברת התחרות.
רוני חזקיהו: אני חושב שכדאי, אדוני, להכניס לישיבה הבאה, לסקירה הבאה, גם – המפקח על הבנקים, בנקים נוספים, הייתי אומר – בינוניים, כדי להרחיב את הראיה שלנו, ואני חושב שככל שהראיה שלנו תהיה יותר רחבה בתחום של מה נותנים הבנקים הגדולים בתוך התחרות הזו, אלא גם מה נותנים הבינוניים, זה בעצם בבירור – אני לא יודע מה תהיינה התוצאות, כמובן, אני מקווה שהן תהיינה חיוביות מבחינת הלקוח, אבל בוודאי יהיה עוד תנאי להגברת התחרות.
רוני חזקיהו: אני חושב גם, אדוני, שכדאי לבחון, ויכול להיות שזה יבוא לידי ביטוי רק בדוח החצי שנתי הבא הבא, כלומר- בעוד שנה – את החזרת הסלים, הסלים שניתנו, ובעצם בוטלו ברפורמה הזו.
רוני חזקיהו: אני אינני יודע למה.
רוני חזקיהו: אני חושב שאפשר לתת אפשרות ללקוחות שמרבים בפעולות בנקאיות, שבעצם תינתן להם האפשרות, כי בעצם היא נלקחה מהם, אני לא מבין למה.
רוני חזקיהו: יכול להיות שחלק יעדיפו את המסלול של פר פעולה, ובסופו של דבר יגיעו לסכומים נמוכים כמו הממוצע של 15 שקלים, הממוצע שהיה הכי נמוך, אם אינני טועה, לבין אנשים שיעדיפו לקחת סל ולעשות בסל הזה את מה שהם רוצים, כי ראיתי שהסל מיועד רק לקבוצות מאד ספציפיות.
רוני חזקיהו: אולי פשוט להרחיב את הדבר הזה.
רוני חזקיהו: אני מקווה שגם בדיווח החצי שנתי הבא נמשיך לראות שני דברים:
רוני חזקיהו: קודם כל את הירידה בעמלות שמשלמים וגם עליה מאותם 8% של מעבר בין בנקים כי המעבר, בעצם, הוא אחת ההוכחות החזקות ביותר לתחרות במשק הבנקאי בישראל.
רוני חזקיהו: אני רוצה להודות לכם, תודה רבה.
רוני חזקיהו: ישיבה זו נעולה.
אופיר אקוניס: בוקר טוב ושבוע טוב.
אופיר אקוניס: אנחנו מתחילים סדרה של ישיבות שיתקיימו עד השעה 3:00 אחר הצהרים כאשר חלק מהנוכחים ממשיכים אתנו וחלק לא.
אופיר אקוניס: הגברת ראובני, בהמשך השבוע ניפגש לעוד מספר נושאים שיועלו היום על סדר היום.
אופיר אקוניס: ביקשתי אתמול בלילה ממנהלת הוועדה להעלות בכל זאת על סדר היום את נושא רוכבי האופניים.
אופיר אקוניס: אחרי שבת, אני לא מבין מה הולך כאן.
אופיר אקוניס: אני פשוט לא מבין.
אופיר אקוניס: יש חוקים, יש תקנות, ואני לא מבין מה הולך.
אופיר אקוניס: לתומי נסעתי אתמול בכביש, באמצע הכביש חבורה של רוכבי אופניים שנוסעת לא בזהירות ולא בצורה שהיא על פי כללי הדרך.
אופיר אקוניס: מה כללי הדרך בכלל?
אופיר אקוניס: האם הם יודעים את כללי הדרך?
אופיר אקוניס: האם אנחנו יודעים את כללי הדרך?
אופיר אקוניס: אנחנו יודעים את כללי הדרך.
אופיר אקוניס: נמצאים כאן גם נציגים ממשטרת ישראל.
אופיר אקוניס: אני אומר את הדברים עם כל הצער על הטרגדיות האחרונות שקרו וזה צער עצום, עמוק וגדול.
אופיר אקוניס: הציבור צריך לדעת, גם הנוסעים ברכבים וגם הרוכבים על אופניים.
אופיר אקוניס: אם צריך לשים להם אפודים זוהרים, צריך לשים להם אפודים זוהרים.
אופיר אקוניס: לכן ביקשתי להעלות על סדר היום את הנושא ביום שלישי.
אופיר אקוניס: אנחנו מתחילים בתקנות התעבורה (תיקון מס'), התש"ע-2010, בדבר חיוב נהגים בדיקות ראייה, רשיון נהיגה בטרקטורון ובאופנוע כבד, פטורים מחובת קורס רענון, רישום רכב לימוד נהיגה על ידי חברות החכר.
עוזי יצחקי: ליסינג.
עוזי יצחקי: זאת המילה שנתנה האקדמיה ללשון העברית.
עוזי יצחקי: דרך אגב, זה גם ביוזמה של משרד התחבורה שפנה לאקדמיה.
אופיר אקוניס: עוזי, אתה רוצה להציג את התקנות?
עוזי יצחקי: אני אתחיל בבדיקות רפואיות ואני אתן את הרקע.
אופיר אקוניס: קראתי אתמול בלילה את התקנות, אחרי שחזרתי בשלום מטיוליי ברחבי הארץ, וגם רוכבי האופניים שלידי חזרו בשלום, והן כתובות בשפה מאוד לא ברורה.
אופיר אקוניס: יש כאן אפליה לתקנה זו ותקנה זו.
אופיר אקוניס: תסביר לנו את הדברים בצורה בהירה כדי שכל הנוכחים כאן יבינו, ואז נאשר אותן או נדון בהן.
עוזי יצחקי: אתן בקצרה את הרקע.
עוזי יצחקי: לפני כשנתיים יזמנו פרוייקט לגיבוש המלצות של מדיניות וקביעת קריטריונים רפואיים לנהגים בסיכון רפואי.