GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר ימין: זה עניין של פרשנות, מה באמצעות האינטרנט ייחשב בכתב או לא.
מיקי טמיר: אוקיי.
מיקי טמיר: לפעמים יש מענה קולי ממוחשב.
מיקי טמיר: ואז מעמידים בפניהם את שתי האופציות: האם אתה רוצה שפנקס השיקים יהיה כזה או כזה?
מיקי טמיר: כך שגם היום.
מיקי טמיר: יש הרבה לקוחות שיש להם פנקסי שיקים שכאלה.
מיקי טמיר: הברירה עומדת בפני כל הלקוחות.
מיקי טמיר: אגב, בנק ישראל דרש מהבנקים לפני מספר שנים.
פניה קירשנבאום: מי שמזמין היום דרך אינטרנט זו בכל זאת אוכלוסייה מרמה מסוימת ומעלה.
פניה קירשנבאום: את צריכה להבין שאלו שיש להם בעיה של קשיים בשפה, או אנשים מבוגרים, לא יעשו זאת.
פניה קירשנבאום: אני לא רואה שאימא שלי בת השמונים נכנסת לאינטרנט על מנת להזמין לה פנקס שיקים.
פניה קירשנבאום: היא גם לא מבינה את המשמעות.
פניה קירשנבאום: אלה שמודעים לבעייתיות באמת מזמינים עם המילים למוטב בלבד, ואלה שלא מודעים דווקא הם מקבלים את זה כשיק סחיר.
ניר ימין: אני הזכרתי את העניין הזה מאחר וזה עשוי להוות איזשהו סוג של אינדיקציה לגבי השאלה האם ראוי לעשות את האבחנה בין לקוחות שהם צרכניים – מה שנקרא משקי בית – לבין עסקים.
ניר ימין: כי אם לקוחות שהם עסקים ממילא מבקשים אז יכול להיות שזה לא פוגע להם באשראי, אחרת הם לא היו מבקשים להגביל.
מיקי טמיר: בשיק של עצמם הם מבקשים כך.
פניה קירשנבאום: הם אומרים שהשיק שהם מעבירים הם רוצים שהוא יהיה למוטב בלבד, כי הם לא רוצים שהשיק שלהם יהיה סחיר.
פניה קירשנבאום: אבל, שיקים שהם מקבלים הם רוצים שזה יהווה להם בטוחה.
ניר ימין: אני מבין.
ניר ימין: הטענה קודם לכן היתה שעסקים לא ירצו להגביל את הסחירות של השיקים כי זה פוגע להם באשראי.
פניה קירשנבאום: שיקים של אחרים.
פניה קירשנבאום: הם רוצים שהשיקים שלהם לא יתגלגלו.
אופיר אקוניס: את תקיימי פגישות עם כל הגורמים ותדוני.
אופיר אקוניס: אני מציע שגם הייעוץ המשפטי של הכנסת יהיה מעורב בתוך הניסוחים וגם בתוך דברי ההסבר, ובכול.
אופיר אקוניס: גם אתה חבר הכנסת מיכאלי.
אופיר אקוניס: תקרא בבקשה ונצביע על זה כדי להעביר לקריאה ראשונה.
ניר ימין: "הצעת חוק לתיקון פקודת השטרות (שיקים משורטטים לא סחירים), התש"ע-2010 הוספת סעיף 76א 1.
ניר ימין: בפקודת השטרות, אחרי סעיף 76 יבוא: "הנפקת שיקים משורטטים 76א.
ניר ימין: בנקאי ינפיק ללקוחותיו שיקים משורטטים בלבד עם המילים "לא סחיר", אלא אם כן ביקש הלקוח בכתב כי יונפקו לו שיקים שאינם משורטטים.
ניר ימין: תחילה 2.
ניר ימין: תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.
ניר ימין: " אני חושב שבסיפא של 76א רבא המוצע: אלא אם כן ביקש הלקוח בכתב כי יונפקו לו שיקים שאינם משורטטים, או שיקים ללא המילים לא סחיר, או גם וגם - שתי האופציות.
מיקי טמיר: או בכל אופן שבו ניתן להזמין כרטיס אשראי.
אופיר אקוניס: הפקס אף פעם לא מגיע, וצריך ללכת לסניף.
אופיר אקוניס: או באמצעים האחרים שעומדים.
ניר ימין: פשוט להוריד את המילה "בכתב".
אופיר אקוניס: אוקיי, באמצעים הקיימים.
לאה ורון: לא צריך.
לאה ורון: ברגע שאתם מורידים "בכתב", זה אומר שזה כל האמצעים.
אופיר אקוניס: אוקיי, מצוין.
עודדה פרץ: יש את העניין של המילים: "לא סחיר" שהערנו.
עודדה פרץ: מבחינה טכנית זה לא המונח הנכון.
עודדה פרץ: זה למוטב בלבד.
אופיר אקוניס: אז כדאי להחליף את המילים: "לא סחיר" במילים: למוטב בלבד.
אברהם מיכאלי: מה שבנק ישראל קבע מקובל עליי.
אופיר אקוניס: אבל, זה בעניין הזה, כי בישיבה הבאה יש לנו חילוקי דעות עם בנק ישראל.
אברהם מיכאלי: יש כבר הצעת חוק שהגשתי על הגדלת המשכנתאות.
אופיר אקוניס: תגיד את זה, יכול להיות שדבריו של מפקח הבנקים ייתרו את הצעת החוק.
אופיר אקוניס: זה מה שאני רוצה שיקרה.
אופיר אקוניס: אבל, טוב שיש באוויר הצעת חוק.
אופיר אקוניס: לא ידעתי, זה חשוב – מצוין.
אופיר אקוניס: אבל, זה עוד שעה.
שירלי אבנר: הערה ניסוחית.
שירלי אבנר: סעיף 76 לפקודה היום מגדיר מה הם שיקים משורטטים.
שירלי אבנר: בינתיים בסעיף קטן (א) יש רק המילה ושותפיו וכו', והפסקה השנייה זה שני קווי אלכסון מקבילים בלבד עם המילה לא סחיר או בלעדיהם.
שירלי אבנר: זה בפקודת השטרות.
שירלי אבנר: אולי כדאי לשקול גם הוספת פסקה שלישית שתבהיר שגם שני קווי אלכסון עם המילים למוטב בלבד, כמו שהציעה חברתי כאן, ייחשב כשיק משורטט.
ניר ימין: אוקיי.
ניר ימין: אחרי סעיף 76א אחרי פסקה (2) תבוא פסקה (3), ותגיד.
ניר ימין: אני אומר בחוק העיקרי.
שירלי אבנר: שני קווי אלכסון מקבילים בלבד עם המילים: למוטב בלבד או בלעדיהם, ואז אפשר כאן אולי ב-76א רבתי שמוצע להוסיף במסגרת הצעת החוק, להפנות לפסקה הזאת.
אופיר אקוניס: כן, מאה אחוז.
אופיר אקוניס: נציגת איגוד הבנקים, את רצית להעיר.
מיקי טמיר: מה שרציתי להגיד נאמר.
אופיר אקוניס: נאמר, מצוין.
ניר ימין: בעניין הסיפא של סעיף 76א רבא המוצע: "אלא אם כן ביקש הלקוח", אנחנו מורידים את המילה "בכתב" לפי החלטת הוועדה, כי ינפיקו לו שיקים שאינם משורטטים - - -
קריאה: כאמור.
ניר ימין: כאמור, כן - כשאין בהם את המילים למוטב בלבד.
ניר ימין: כלומר, לא רק שהם לא משורטטים, אלא גם שלא מופיעות בהם המילים למוטב בלבד.
מיקי טמיר: אולי תכתוב: שיקים כאמור.
ניר ימין: כן, אבל צריך להשאיר את המילה "שאינם", ואז אי אפשר להגיד שאינם כאמור.
ניר ימין: זה עניין של נוסח.
אופיר אקוניס: הניסוח הוא לאחר מכן.
אופיר אקוניס: רבותי, אנחנו הקראנו את סעיפים 1 ו-2, ושינינו את מה ששינינו.
לאה ורון: חברת הכנסת קירשנבאום תצביע במקום חבר הכנסת אילטוב.
לאה ורון: חבר הכנסת מיכאלי יצביע במקום חבר הכנסת אמנון כהן.
לאה ורון: כמו כן, מהאוצר הודיעו לנו בכתב שהצעת החוק אינה כרוכה בעלות תקציבית.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לתיקון פקודת השטרות (שיקים משורטטים לא סחירים), התש"ע-2009, של חברת הכנסת פניה קירשנבאום, חבר הכנסת אברהם מיכאלי, חבר הכנסת רוברט אילטוב, חבר הכנסת אורי אורבך,חבר הכנסת חמד עמאר, חבר הכנסת דוד רותם, חברת הכנסת ליה שמטוב, חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי, חבר הכנסת ציון פיניאן (פ/1905), אושרה להעלאה לקריאה ראשונה.
יצחק וקנין: עצרנו בסעיף 65, הסעיף לא הוצבע.
יצחק וקנין: רננה, אני מציע שנקרא שוב את ה סעיף.
רננה שחר: אנחנו מבקשים לאשר את סעיף 52 אותו לא אישרנו בישיבה הקודמת.
יצחק וקנין: הגעתם למסקנה?
רננה שחר: כן, זה היה משהו פנים ממשלתי.
יצחק וקנין: אני פותח את סעיף 52.
יצחק וקנין: נקרא אותו ונצביע עליו ואז נעבור לסעיף 65.
רננה שחר: מקריאה את סעיף 52: "ייבוא וייצוא של כלי טיס או ציוד תעופתי 52.
רננה שחר: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ייבוא וייצוא של כלי טיס, חלק מכלי טיס או ציוד תעופתי, ובכלל זה תנאים והגבלות לייבוא ולייצוא כאמור, הכל במטרה להבטיח את בטיחות הפעלתם של כלי טיס.
רננה שחר: " זה הנוסח ויש סעיף של שמירת דינים שבו נוסיף באופן מפורש שהחוק אינו גורע מהוראות ודת היבוא והיצוא.
יצחק וקנין: הסעיף הזה לא הוצבע בישיבה הקודמת ולכן נצביע עכשיו.
יצחק וקנין: סעיף 52 אושר.
בועז חטיבה: סליחה, בסוף הדיון האחרון נכנסו שתי מילים לסעיף 64 ולא הספקנו להתייחס ואני מבקש בכל זאת להתייחס.
בועז חטיבה: הוספנו לסעיף את המילים "ספר התחזוקה".
בועז חטיבה: יש שם ויכוח ארוך על מגבלות ההפעלה ואנחנו נסוגים מהערותינו לעניין הזה.
בועז חטיבה: אני רק רוצה לשאול אם אפשר להעיר לתוספת של "ספר תחזוקה".
יצחק וקנין: אני אפתח את סעיף 64.
יצחק וקנין: אני מבין שהוספנו משהו בסעיף הזה.
רננה שחר: הבנתי שאפשר לפתוח סעיף פעם נוספת רק פעם אחת.
רננה שחר: האם הוועדה יכולה לשמוע את ההערה בלי להחליט על פתיחת הסעיף כדי שבסופו של דבר, אם יצטרכו לפתוח את הסעיף הזה מסיבות נוספות, אפשר יהיה – זה רק ליתר ביטחון.
רננה שחר: יש לנו עכשיו שנצטרך - - -
לאה ורון: הוא לא הודיע שהוא פותח את הסעיף.
לאה ורון: הוא נתן למר חטיבה אפשרות להשמיע את דבריו.
יצחק וקנין: מר חטיבה, בבקשה.
בועז חטיבה: אני מבקש להגיד שזאת דוגמה לעוד אחד מהסעיפים שבו עלול להיות טשטוש גבולות מסוים, בין המפעיל האווירי, בעל רישיון ההפעלה, חברת התעופה, לבין הטייס המפעיל שיושב על ההגאים, בגלל אותה סוגיה שדשנו בה בסעיף ההגדרות.
בועז חטיבה: גם בסעיף 64 נוצרת סיטואציה שעלול להיות איש צוות אחראי לדברים שאין לו שליטה עליהם, שהוא אפילו לא מכיר אותם, שזה ספר התחזוקה שלא נמצא ברשות הטייסים והם לא מכירים את מה שכתוב בו.
בועז חטיבה: הדברים הרלוונטיים מתוך ספר התחזוקה שצריכים להיות ידועים לטייסים, נמצאים בספרות שלהם.
בועז חטיבה: אפילו יש מצבים שבהם טייס שהעמיק חקור ומכיר משהו בספר התחזוקה, אפילו שלא נדרש ממנו, אז נתקלים בסיטואציות שאומרים לאותו טייס: מדוע העמקת חקור, זה לא עניינך בכלל.
בועז חטיבה: לכן אני חושב שצריכה להיות פה הפרדה.
בועז חטיבה: מכיוון שלא דנו בזה בדיונים מול רת"א, אולי צריך לדון בזה בנפרד.
בועז חטיבה: צריך לעשות פה איזו הפרדה.
בועז חטיבה: אני לא מנסה בשום אופן להתחמק מאחריות על דברים שנתונים לאחריותי כטייס.
יצחק וקנין: אני מבין שמה שהוסף פה אלה המילים "ספר התחזוקה".
רננה שחר: הרציונאל הוא שבמגבלות ההפעלה קבועות גם בספר הטיסה וגם בספר התחזוקה.
רננה שחר: למשל, מתי מטוס צריך להיכנס לאיזו בדיקה לפי מספר השעות שהוא עשה, הטיסות שהוא עשה וכדומה.
רננה שחר: אלה דברים שיכולים לקבל ביטוי בספר התחזוקה.
רננה שחר: גם את ההוראות האלה הטייס צריך להכיר.
רננה שחר: אם הכלי צריך להיכנס לתחזוקה ולא צריך לטוס אז הוא צריך לדעת את זה ולפעול לפי אותן מגבלות.
בועז חטיבה: אני יכול לתת דוגמה מאוד פשוטה.
בועז חטיבה: פנה אלי טייס וסיפר לי את הסיפור הבא: דרישת החמצן לשיגור לטיסה על-פי הספרות של הטייס, היא 900 פי.
בועז חטיבה: אס.
בועז חטיבה: איי.
בועז חטיבה: זה הלחץ שצריך להיות במיכל החמצן.
בועז חטיבה: בספרות התחזוקה כתוב 1,100.
בועז חטיבה: אותו טייס מכיר את ספרות התחזוקה ודרש מהטכנאים למלא ל-1,100.
בועז חטיבה: הוא ננזף על ידי מנהליו מדוע הוא מתעסק בעניינים לא לו.
בועז חטיבה: ספר הטייס אומר 900.
בועז חטיבה: יש לך 900?
בועז חטיבה: צא לדרך.
בועז חטיבה: הוא עמד בפני דילמה מה עליו לעשות.
בועז חטיבה: כמובן שאנחנו לא כופרים בדוגמה שרננה נתנה.
בועז חטיבה: ברור שהמטוס צריך להיות מתופעל על-פי ספר התחזוקה אבל יש שם דברים שאני לא מכיר.
יצחק וקנין: הסעיף ברור לי לחלוטין.
אודי גילאי: אדוני היושב ראש, זה לא המקרה.
אודי גילאי: במקרים שמר חטיבה מציין, כל עוד יש הוראות מפורשות בספר הטיס, לטיס יש עילה וכל דין להגיד שזה מה שכתוב והוא מוסמך לעשות את זה.
אודי גילאי: כפי שרננה ציינה, יש הוראות שמופיעות בספר התחזוקה, ואינן מופיעות בספר הטיסה.
אודי גילאי: ההוראות האלה כן באות לידי ביטוי אצל הטייסים.
אודי גילאי: לדוגמה, כאשר מטוס צריך להיכנס לביקורת מסוימת, בספר המטוס כתוב שהמטוס צריך להיכנס לביקורת כי כך כתוב בספר התחזוקה.
אודי גילאי: זאת היתה כוונתנו.
אודי גילאי: לדעתי זה חייב לבוא בתוך הסעיף.
אודי גילאי: זאת לא מגבלה שכתובה בספר הטיסה, זאת מגבלה שכתובה בספר התחזוקה והטיס כן מודע למגבלות האלה.
אודי גילאי: אין מדובר פה בשום מקרה שיש בהם סתירה בין סעיפים כאלה ואחרים.
אברהם קמחי: אין ספק שזה נכון לגבי מטוסים פרטיים.
אברהם קמחי: זה מאה אחוז נכון וזה חייב.
אברהם קמחי: לגבי מפעילים, לטייס אין מושג כמה שעות יש לאווירות.
אברהם קמחי: כשאני יוצא עם 777 אני לא יודע מתי היתה לו ביקורת.
אברהם קמחי: אני רק יודע שהכול חתום.
אברהם קמחי: אני לא יודע מתי תהיה לו ביקורת, אני לא יודע מתי יחליפו או לא יחליפו מנוע.
אברהם קמחי: זה לא בשטח שלי בכלל.
אברהם קמחי: אני מקבל אווירון חתום על-ידי החברה ויש ההפרדה.
אברהם קמחי: אני מצטרף לבועז.
אברהם קמחי: ההפרדה הזאת צריכה להופיע באיזה מקום, בין מי שאחראי אישית על האווירון, general aviation, ובוודאי מטוס פרטי, לבין מטוס של חברת תעופה.
אברהם קמחי: זה לגמרי אחרת.
יצחק וקנין: רת"א, אני רוצה להעיר הערה מסוימת.
יצחק וקנין: אני שם למשהו שחוזר על עצמו ברוב הישיבות שלנו.
יצחק וקנין: אנחנו מבזבזים על זה הרמון זמן.
יצחק וקנין: הטייסים עומדים פה כל הזמן במגננה.
יצחק וקנין: אני מבין אותם.
יצחק וקנין: באיזשהו מקום אני חושב שאולי יש צורך לחפש ניסוח שייתן את האחריות הראויה על הטייס בקטעים שלו, אבל מצד שני, אי-אפשר לדרוש מהטייס להיות עילוי כזה.
יצחק וקנין: יש פה ניואנסים קטנים מאוד ודקים שאני חושב שצריך לחשוב עליהם.
יצחק וקנין: הייתי רוצה לשמוע אתכם לפני שאני פותח את ה עניין.
גד רגב: יש פה סוגיה של סמכות ואחריות.
גד רגב: מטבע הדברים, איגוד הטייסים שואף לקבל את מלוא הסמכויות עם אחריות הולכת וקטנה.
גד רגב: זה מאוד טבעי והגיוני.
גד רגב: זה מתנהל ככה גם בדיונים שלנו איתם בתוך רת"א.
גד רגב: זה מוכר בכל מקום.
גד רגב: אני גם בא מהענף הזה והייתי בו לא מעט שנים.
גד רגב: עדיין יש מספר נושאים שהם מחויבים להיות תחת אחריות הטייס.
גד רגב: אחריות הטייס באה לידי ביטוי בזה שהוא מקבל סדרה גדולה של מסמכים שעליהם הוא בודק אותם.
גד רגב: הוא לא צריך לבדוק את הבורג, הוא לא צריך לבדוק האם נעשתה פעולה אחזקתית.
גד רגב: הוא צריך לבדוק האם בעוד שעה המטוס צריך להיכנס לביקורת.
גד רגב: הוא צריך לבדוק סדרה של מסמכים, כולל מסמכים תחזוקתיים שמוגשים לו לפני טיסה.
גד רגב: המסמכים התחזוקתיים צריכים להיות מלאים ונכונים ומתאימים למגבלות אותה טיסה.
גד רגב: זה מה שהוא צריך לבדוק.
גד רגב: אף אחד לא אומר שהוא צריך לבדוק את המנוע.
גד רגב: זה לכל אורך הדרך.
גד רגב: זה מדובר גם בנושא של מטענים, בנושא של ציוד – זה תכף ידובר.
בועז חטיבה: לא, זה לא ידובר כי לא נעיר את ההערה כי נחה דעתנו.
גד רגב: זה ידובר בעוד כל מיני נושאים לאורך כל הדרך.
גד רגב: יש מעין נטייה קצת להוריד מהעניין של האחריות.
גד רגב: אנחנו חושבים שמכיוון שהוא גם חותם על הניירת הזאת, אז החתימה מבטאת אחריות מסוימת וזאת אחריותו.
יצחק וקנין: כל אותם דברים שאתם מעלים אותם פה מופיעים לו לפני שהוא מפעיל את המטוס.
גד רגב: נכון.
גד רגב: אם יותר לי להוסיף עוד משהו.
גד רגב: מאחורי הטייס עומדת חברת תעופה.
גד רגב: אני מדבר על נושא ה-air lines.
גד רגב: מאחוריו עומדת חברת התעופה היא זאת שצריכה בסוף להביא לטייס את המוצר הנכון לאותה טיסה, שעומד במגבלות וכשיר לאותה טיסה.
גד רגב: אם שם היתה חריגה, אני מניח שבשרשרת המזון זה ילך למקום ששם אולי מישהו כשל.
גד רגב: אבל עצם החתימה של הטייס מחייבת אותו ואומרת שהוא בדק וראה את הדברים, ולפי מה שהוצג בפניו זה כשיר ועומד במגבלת התחזוקה.
בועז חטיבה: אין לי שום ויכוח עם מה שאמר גדי, זה נכון לחלוטין.
בועז חטיבה: אנחנו בודקים את המסמכים וחותמים עליהם.
בועז חטיבה: הבעיה היחידה היא עם אותם דברים - במהות אין לי בעיה.
בועז חטיבה: הבעיה היחידה היא עם הנוסח שמטיל עלי אחריות על דברים שלא בדקתי, לא אבדוק ואין באפשרותי לבדוק.
בועז חטיבה: נכון הוא, שבהתנהלות סבירה - גדי דיבר על שרשרת המזון.
בועז חטיבה: כנראה שבשרשרת המזון לא יגיעו אלי כי ימצאו את הטכנאי אשם.
בועז חטיבה: אני חושש ממצב שכן יגיעו אלי באיזשהן נסיבות קיצוניות.
בועז חטיבה: כל החוק וכל היוזמה הממשלתית היא להגן על הציבור מפני אותם עובדי טיס או טייסים לא סבירים.
בועז חטיבה: אנחנו מנסים להתגונן בפני אותן סיטואציות לא סבירות, זה הכול.
בועז חטיבה: אולי נדון על הסעיף הזה עם רת"א.
בועז חטיבה: זה הסעיף האחרון בסדרה של הסעיפים האלה, כי בסעיף 65 קיבלנו תשובות שהניחו את דעתנו ואין לנו יותר שום טענה לסעיף 65.
בועז חטיבה: לא כי לשון החוק נותנת מענה, אלא כי הנהלים הפנימיים בחברות נותנים מענה.
יצחק וקנין: רבותיי, מאחר ואת סעיף 64 כבר עברתי והצבעתי עליו, אני מציע שנכון לרגע זה הסעיף יישאר כפי שהוא, בהתאם לתיקונים ולנוסח שתיקנו.
יצחק וקנין: אני מאפשר לרת"א ולאיגוד הטייסים לדון שוב על הסעיף.
יצחק וקנין: במידה ותגיעו למסקנה שאפשר לעשות תוספת מסוימת, אני אפתח את זה.
יצחק וקנין: כרגע נשאיר את הסעיף כפי שהוא ונמשיך לסעיף 65.
רננה שחר: " 65.
רננה שחר: (א) לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן מותקן או נישא בו ציוד תעופתי או ציוד אחר הקשור להפעלת כלי הטיס שקבע השר, והציוד כאמור תקין, בהתאם לתנאים שקבע השר לעניין זה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
רננה שחר: לא יפעיל אדם ציוד תעופתי ומפעיל אווירי לא יתיר לו להפעיל ציוד תעופתי, אלא אם כן הוא איש צוות המורשה לכך, בהתאם לתנאים שקבע השר לעניין זה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
איתי עצמון: רציתי לשאול.
איתי עצמון: ציוד תעופתי רלוונטי בעצם גם לכלי טיס שאינו מאויש.
איתי עצמון: האם התיבה "איש צוות" רלוונטית גם לכלי טיס שאינו מאויש?
אברהם רזיאל: גם אותו מפעילים.
איתי עצמון: חייב להיות איש צוות, לא פשוט מי שמורשה לכך בהתאם לתנאים שקבע השר?
רננה שחר: נכון, איש צוות או עובד טייס.
יצחק וקנין: סעיף אושר.
רננה שחר: "הוראות כושר אווירי 66.
רננה שחר: (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי כלי טיס כהגדרתו בסעיף 45 או ציוד תעופתי, אינם בטוחים לשימוש, וכי מצב דומה עלול להתפתח בכלי טיס או בציוד תעופתי אחרים שיוצרו על בסיס תכן זהה או דומה, רשאי הוא ליתן הוראות כושר אווירי לגבי כלי הטיס או הציוד התעופתי כאמור, שמטרתן להבטיח את שמירת כשירותם האווירית ובטיחות השימוש בהם.
רננה שחר: (ב) המנהל ימסור הוראות כושר אווירי שנתן לפי סעיף קטן (א) לכל מפעיל אווירי העושה שימוש בכלי הטיס או בציוד התעופתי שלגביהם ניתנו; מפעיל אווירי שקיבל הוראות כאמור יביאן לידיעת כל עובד טיס המפעיל את כלי הטיס או הציוד האמורים, מטעמו, וכן לידיעת הגורם האחראי מטעמו לביצוע פעולת בדק בכלי הטיס כאמור בסעיף 60(ב)(5).
רננה שחר: (ג) מפעיל אווירי ועובד טיס שנמסרו להם הוראות כושר אווירי לפי סעיף זה, לא יפעילו את כלי הטיס או הציוד התעופתי שלגביו ניתנו ההוראות אלא בהתאם להן.
יצחק וקנין: הייתי מבקש הסבר לגבי הסעיפים האלה.
רננה שחר: אבקש מפבל גרנדל, ראש אגף כושר אווירי, להסביר.
פבל גרנדל: הוראות כושר אווירי הם בחזקת התקנה.
פבל גרנדל: אם מתגלה שיש תקלה בתקן של המטוס או מנהל רואה בכל מיני סוגי הפעלה שונים המתאימים למדינת ישראל, לשנות או להוציא הוראה נוספת, זה בא לידי ביטוי בהוראת כושר אווירי.
פבל גרנדל: הוראת כושר אווירי יכולה להיות אם תקופה מסוימת מטוסים מיובאים, שבדרך-כלל מבוססים על הוראת כושר אווירי של היצרן.
פבל גרנדל: על כל הוראה כאת הרשות מפעילה שיקול דעת ורואה עד כמה היא מתאימה מבחינת זמן ההפעלה, או לפחות חלופה שיכולה על-ידי מפעיל להתקבל לרת"א והיא נשקלת ויכולה להתקבל כי היא חלופה לדרישה המקורית של היצרן.
פבל גרנדל: אחרי שרת"א מוציאה את המכתב או דף אימוץ של ההוראה הזאת זה הופך להיות מנדטורי בחזקת התקנה.
פבל גרנדל: זאת בעצם המהות של כל העניין.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 66?
רננה שחר: "66א.
רננה שחר: מפעיל אווירי אחראי לתחזוקתם ולהפעלתם הבטוחות של כלי הטיס שהוא מפעיל, בהתאם להוראות לפי חוק זה.
איתי עצמון: אני מניח שמקום של סעיף כזה הוא בחלק של הוראות כלליות יותר ולאו דווקא בחלק הזה.
רננה שחר: בסימן ה' בהוראות כלליות?
איתי עצמון: אני חושב שאולי זה יותר רלוונטי שם.
איתי עצמון: בשלב הנוסח נבדוק את המיקום הנכון של הסעיף הזה.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 66א.
יצחק וקנין: תנאים להפעלת כלי טיס, סעיף 67.
רננה שחר: "67.
רננה שחר: לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן בכלי הטיס אנשי צוות במספר ובתפקידים כפי שקבע השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
יובל לוטן: אני מחברת אל-על.
יובל לוטן: יש מצב שמפעילים כלי טיס עם צוות שהוא מעל לצוות המזערי הנדרש.
יובל לוטן: אני חושב שהתקנה צריכה לתת ביטוי לעניין שיש צוות מזערי.
יובל לוטן: מעבר לזה, ניתן להפעיל כלי טיס בצוות שהוא גדול יותר.
יובל לוטן: לפי לשון הסעיף הזה, זה מחייב בדיוק את המספר, צריך לתקן את כך "שלא יפחת" ממספר אנשי הצוות המזעריים.
איתי עצמון: במספר שלא יפחת מזה שקבע השר?
יובל לוטן: במספר ובתפקיד.
יערה למברגר: שלא יפחת.
רננה שחר: בסדר, זה מקובל.
אברהם רזיאל: הייתי מבקש להבהיר.
אברהם רזיאל: הרי בסופו של דבר, בדרך כלל התפקידים ומספר אנשי הצוות נקבעים על-ידי היצרן.
אברהם רזיאל: ב"type certificate" מוגדר מספר אנשי הצוות.
אברהם רזיאל: קצת נקראה לי מוזר שהשר קובע.
אברהם רזיאל: יכול להיות שזאת אפשרות והוא מוסיף על זה, אבל איך השר קשור?
יערה למברגר: זה בתקנות.
רננה שחר: באופן כללי יש שלושה מקורות לדבר הזה.
רננה שחר: הראשון הוא כמובן הוראות היצרן, הדבר השני הוא הוראות מפעיל אווירי.
רננה שחר: למשל, בטיסת זריעת עננים, זה לא קשור.
רננה שחר: יש משימות מיוחדות שבהן צריך יותר.
רננה שחר: הדבר השלישי זה נושא שעות מנוחה של הצוות, שגם מכוחן נקבעות הוראות לפי סעיף זה.
רננה שחר: לכן זה לא רק הוראות יצרן יש מספר תקנות שעוסקות בזה.
רננה שחר: "68.
רננה שחר: (א) לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן מצוי בכלי הטיס כל אחד מהמסמכים המפורטים להלן: (1) תעודת רישום תקפה של כלי הטיס; (2) תעודת כושר הטיסה התקפה של כלי הטיס;" סעיף 3 מבוטל.
רננה שחר: "(4) אם כלי הטיס מוביל נוסעים – רשימה של שמות הנוסעים, יעד טיסתם ומקום עלייתם לכלי הטיס; (5) רישיון תקף לתחנת טלגרף אלחוטי שניתן לפי פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב–1972‏.
רננה שחר: (6) כל מסמך אחר שקבע השר.
רננה שחר: (א1) לא ישמש עובד טיס כאיש צוות, ומפעיל אווירי לא יתיר לעובד טיס לשמש כאיש צוות, אלא אם כן אותו עובד טיס נושא עימו רישיון עובד טיס ותעודה רפואית, מתאימים ותקפים.
רננה שחר: השר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס או סוגי הפעלות שלגביהם לא תחול חובת הנשיאה של מסמכים כאמור בסעיפים קטנים (א)ו-(א1), כולם או חלקם, בתנאים שיקבע.
איתי עצמון: בסעיף קטן (א)1 כתוב "תעודת רישום תקפה".
איתי עצמון: אני חושב שצריך לכתוב "ככל שחלה חובת רישום" מכיוון שכמו שראינו בישיבה הקודמת, יש מקרים שבהם לא חלה חובת רישום.
איתי עצמון: אני חושב שאולי כדי לכתוב כאן תעודת רעש, ככל שיש חובה לשאת אותה לפי חוק זה.
רננה שחר: "ככל שחלה חובת רישום", אני מבקשת לבדוק אם זה כתוב "ככל שחלה חובת רישום" או "ככל שחלה חובת תעודת רישום".
איתי עצמון: יש מקרים שחלה חובת רישום ואין חובה לשאת תעודת רישום.
איתי עצמון: אני חושב שנוסח הסעיף הוא "ירשום ויתן לממציא תעודת רישום".
רננה שחר: אבל יש שם את הנושא של תעודת רישום לשכרן.
רננה שחר: מה שאתה אומר מקובל.
רננה שחר: אם אין חובת רישום אז לא צריך לשאת כמובן גם תעודת רישום.
רננה שחר: המקרים שם זה הנושא של "הפתק הוורוד", התעודה הזמנית שאותה צריך לשאת ותעודת רישום לשכרן.
רננה שחר: אני מבקשת לבדוק את זה בנוסח.
איתי עצמון: ולגבי תעודת רעש?
איתי עצמון: – "ככל שחלה החובה".
איתי עצמון: בסעיף קטן (ב) אני מניח שצריך לכתוב "סוגי הפעלות אוויריות".
יערה למברגר: יש הגדרה של הפעלה לעניין כלי טיס.
איתי עצמון: לא צריך אווירית?
יערה למברגר: הפעלה לעניין כלי טיס.
יערה למברגר: ההגדרה בסדר.
איתי עצמון: אז את התיקונים לגבי תעודת רישום ותעודת רעש נוסיף.
יצחק רז: לא בהכרח שזה אווירי.
אברהם רזיאל: הפעלות יש רק אוויריות.
אברהם רזיאל: רננה, יש לי רושם ותקנו אותי אם אני טועה, שבסעיף א1, "לא ישמש עובד טיס כאיש צוות".
אברהם רזיאל: לגבי הגדרת איש צוות, הוא לא בהכרח עובד טיס, אלא אם אתם מדברים על איש צוות שהוא עובד טיס.
רננה שחר: אנחנו מדברים על איש צוות שהוא עובד טיס, כי רק הוא חייב בנשיאת רישיונות ותעודות רפואיות.
רננה שחר: אנשי צוות אחרים יש להם תעודת איש צוות אבל זאת תעודה שהיא פריבילגיה.
אברהם רזיאל: טכנאי בדק מטוסים מחויב ברישיון שלו כשהוא עולה לאווירון?
רננה שחר: לא שאני יודעת.
אודי גלעד: אבל הוא לא איש צוות.
אברהם רזיאל: הוא כן איש צוות.
אברהם רזיאל: כל עובד, גם אם הוא לא עובד טיס יכול להיות איש צוות וזאת לפי הגדרת "איש צוות".
רננה שחר: נגיע לזה בהמשך.
רננה שחר: זאת הערה שעלתה מחברות התעופה ומאיגוד הטייסים, שגיבשו סעיף שנכניס אותו בנושא תעודת איש צוות והרישום של אדם שנושא תעודת איש צוות אבל הוא לא משמש בצוות הטיסה במסגרת רשימת הצוות.
רננה שחר: זה דבר שיוסבר.
רננה שחר: זה הסדר אחר.
רננה שחר: אם אתה מטיס מכונאי לצורך טיפול קרקעי במקום אחר, זה לא הסעיף.
רננה שחר: הוא לא איש צוות במובן שהחוק מגדיר אותו איש צוות.
רננה שחר: יהיה סעיף מיוחד ואנחנו נדון בו בהמשך.
אברהם רזיאל: ואם יש לו תפקיד בטיסה?
רננה שחר: אם יש לו תפקיד בטיסה אז הוא איש צוות ואז הוא צריך תעודות ורישיונות.
אילון טל: אני מרש"ת.
אילון טל: בסעיף א1 כתוב "אלא אם כן אותו עובד טיס נושא עימו רישיון עובד טיס או תעודה רפואית".
אילון טל: לגבי צוות אוויר, אני יודע שממרץ 2011 יש צורך בתעודה שנקראת "language Proficiency" של הוכחת מיומנות בשפה האנגלית.
אילון טל: השאלה, האם זה חלק מרישיון עובד הטיס או שזאת תעודה נפרדת?
אילון טל: אם כן, אז צריך לכלול את זה כאחד מהסטנדרטים הבינלאומיים שנכנס ממרץ 2011.
רננה שחר: באופן כללי, גם לפי הסטנדרט של ה-ICAO וגם לפי התקנות שאושרו פה בוועדה על-ידך, רמת המיומנות באנגלית מצוינת ברישיון של עובד הטיס והיא לא תעודה נפרדת.
אודי גילאי: אבל הגדרת איש צוות, זה איש צוות הממלא תפקיד בכלי טיס.
אודי גילאי: זה לא רלוונטי.
איתי עצמון: האם כל עובד טיס צריך תעודה רפואית בהכרח?
רננה שחר: אם הוא לא חייב בו - - -
איתי עצמון: את בטוחה שהנוסח מתאים?
רננה שחר: "תעודה רפואית ככל שהוא נדרש לכך".
רננה שחר: ברור שהסעיף לא נועד להמציא, הוא רק נועד לקבוע חובת נשיאת התעודה שאותו אדם - - -
איתי עצמון: מלשון הסעיף אפשר להבין אחרת.
איתי עצמון: אז "תעודה רפואית ככל שהוא חייב".
אברהם רזיאל: זה גם עם הרישיון, זה לא מסתדר לי.
אברהם רזיאל: יש סיטואציה שאנחנו התעשייה האווירית נמצאים בה.
אברהם רזיאל: זה לא חברת תעופה, אנחנו לוקחים מכונאים וטכנאים לטיסה ויש להם תפקיד בטיסה.
אברהם רזיאל: הם לא צריכים רישיון.
אברהם רזיאל: הם אנשי צוות.
רננה שחר: רזיאל, העלית את ההערה הזאת.
רננה שחר: אמרנו שהשר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס או סוגי הפעלות.
רננה שחר: הדבר הזה נכנס לבקשת התעשייה האווירית בגלל הנקודה הזאת ששכנעת שיש טיסות שמתחילות ונגמרות בישראל ואין יודעים מי היה על הטיסה וחובת נשיאת התעודות היא פחות טובה.
רננה שחר: בדיוק בשביל זה הוסף התיקון של סעיף קטן (ב).
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 68, כולל התיקונים שהוצעו?
יצחק וקנין: סעיף 68 אושר כולל התיקונים.
רננה שחר: "69.
רננה שחר: (א) לא יפעיל אדם כלי טיס באופן העלול לגרום סכנה לחיי אדם או לרכוש, ובכלל זה לא יפעילו בניגוד לכללי הטיסה שקבע השר לפי סעיף קטן (ג).
רננה שחר: (ב) לא יצנח אדם מכלי טיס, לא יטיל ממנו כל חפץ, לא ירסס ממנו כל חומר, לא יגרור דבר באמצעותו ולא יתיר פעולה כאמור, אלא בהתאם לכללי טיסה שקבע השר לפי סעיף קטן (ג).
רננה שחר: (ג) לצורך שמירה על בטיחות הפעלתם של כלי טיס והגנה על חיי אדם ורכוש, רשאי השר, בתקנות, לקבוע כללי טיסה בעניינים הקבועים בנספח 2 לאמנה ובעניינים המפורטים להלן:"
יצחק וקנין: אין הערות, תמשיכי.
רננה שחר: "(1) הוראות לעניין הפעלת כלי טיס בטיסה ובכלל זה גובהי טיסה ושיוט, הפרדות בין כלי טיס, הימנעות מהתנגשויות, אותות וסימנים, מדידת זמן, המראה, גישה לנחיתה, נחיתה, יירוט, תנאים מטאורולוגיים לטיסה, דיווחים שטייס יקבל וימסור, נוהלי דיבור בקשר, טיסה במבנה, טיסה אווירובטית טיסה תחרותית, וטיסת ניסוי;"
יובל לוטן: אני רוצה להבהיר.
יובל לוטן: יש פה שינוי שרק עכשיו נחשפנו אליו.
יובל לוטן: כתוב פה שההוראות בסעיף ג1 לגבי הפעלת כלי טיס בטיסה.
יובל לוטן: אם אני בודק את הנוסח הקודם של אותו סעיף, אז ההוראות האלה הן כלליות.
יובל לוטן: הן חלות, למשל, גם על יחידת בקרה, יחידת נת"א, או על כל סוג של הפעלת כלי טיס.
יובל לוטן: כל הנושאים של גבהי טיסה, שיוט, הפרדות במטוסים וכן הלאה, הם לא כללים שחלים רק על מי שמפעיל את כלי הטיס אלא גם על מי שמבקר אותו, גם מי שמתכנן תהליכי בקרה וכן הלאה.
יובל לוטן: בתוספת המשפט הזה, שמדבר רק על הפעלת כלי טיס בטיסה, בעצם מה קורה עם כל שאר אותם גורמים, כמו בקרה וכן הלאה?
יובל לוטן: האם יש הוראות שמחייבות אותם בעניין הזה?
יובל לוטן: הסעיף הזה מתייחס ספציפית רק לגבי המפעיל.
יובל לוטן: אני רוצה להבהיר או לשאול, בעצם, האם זה כתוב באיזה מקום אחר?
יובל לוטן: אם לא, אז נוצר פה פער שצריך להשלים אותו.
אודי גילאי: סעיפים 2 ו-3 ממשיכים גם בהפעלה קרקעית.
רננה שחר: האיסור קבוע ב-(א).
רננה שחר: האיסור ב-(א) אומר: "לא יפעיל אדם כלי טייס באופן העלול...".
רננה שחר: כללי הטיסה באופן כללי הם כללי טיסה שמכוונים למפעילי כלי טיס.