GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה סבן: כי יכול להיות שבמדינה בסקנדינביה או בארצות הברית המחירים הם אחרים, כי נניח צריך לחבר הרבה יותר אנטנות פר לקוח.
יהודה סבן: ולכן, ההשוואה הבין-לאומית של מחיר הקישוריות בעיניי אינה רלוונטית.
יהודה סבן: כל מה שרלוונטי זה התבססות על עלות, כפי שאמרו כאן חלק מחברי הכנסת.
יהודה סבן: ולכן, הוויכוח או הדיון ביניכם לבין הרגולאטור יכול להתקיים, להבנתנו, רק במישור הזה של העלות, ובדיון של המודל של הכלכלי שמחשב את מחיר הקישוריות, ולא ברמת התחרותיות בשוק הסלולאר ובהשוואה בין-לאומית כזאת או אחרת כי הם פשוט בעינינו לא רלוונטיים.
רוברט אילטוב: האם מזה אתה טוען שנובעת ההורדה הדרסטית?
רוברט אילטוב: זו העלות עצמה?
יהודה סבן: הבדיקה שעשתה NERA אומרת שזו העלות.
יהודה סבן: זה לא בדיקה שאנחנו עשינו, אלא בדיקה שעשתה חברה בין-לאומית מכובדת כפי שאמר כאן החבר מפרטנר, מר דגני.
יהודה סבן: ולכן, הוויכוח או הדיון יכול לסוב רק סביב שאלת העלות, ולא סביב שאלות עקרוניות.
רוברט אילטוב: אנחנו תוך כדי שימוע, ואנחנו לא יודעים מה יהיה בסוף.
רוברט אילטוב: הרי יכולים להיות שינויים, ובטח זה נושא של הסכמות ודיונים.
רוברט אילטוב: הדברים יכולים להשתנות.
רוברט אילטוב: אבל, השאלה היא האם גם בדקתם את הטענות שלהם בנושא הזה בשלב הזה, ואם העלויות הן באמת כאלה כמו שחברת NERA הציגה לכם?
יהודה סבן: ודאי.
יהודה סבן: זו בדיוק העבודה, זו בדיוק העבודה - לראות מהי העלות במדינת ישראל של קישור הגומלין.
יהודה סבן: התוצאה היא מה שמופיע בשימוע שהוציא שר התקשורת שאנחנו תומכים בו ללא סייג.
יוליה מרוז: אף אחד לא דיבר איתנו עדיין על תוצאות המודל.
יוליה מרוז: לפחות לפי כל הדברים שנאמרו עד עכשיו מצד משרד התקשורת וגם מצד שר התקשורת, זה שאנחנו נמצאים בפתח השימוע, ובמהלך השימוע הזה באמת נדון גם בתוצאה של המודל של NERA.
יוליה מרוז: על זה בדיוק אני רוצה להעיר ולחדד.
משה כחלון: בשבוע שעבר העברנו להם מכתב שאנחנו עומדים להחליט.
משה כחלון: עד היום הם לא השיבו.
משה כחלון: יש להם את ההזדמנות, הכדור עכשיו אצלם.
משה כחלון: כאשר הם ישיבו, נתייחס לטענות שלהם.
משה כחלון: אנחנו לא יכולים להתייחס לטענות אם עדיין לא השיבו.
משה כחלון: יש להם הרי זמן, הם כל הזמן עסוקים.
משה כחלון: כשיתפנו – ישלחו אלינו.
יוליה מרוז: אנחנו כל הזמן עסוקים בשימועים שאתם - - -
משה כחלון: חלילה, אין לי שום טענה.
משה כחלון: מתי שתתפנו אלינו – המשרד פתוח.
משה כחלון: יש לנו בתל-אביב ובירושלים.
משה כחלון: בחיפה לא.
אופיר אקוניס: לא הבנתי, האם לא היתה עד עכשיו פנייה?
משה כחלון: לא, עדיין לא.
משה כחלון: הם עסוקים בדברים אחרים.
משה כחלון: כשיתפנו – יבואו אלינו.
אופיר אקוניס: אדוני השר, אולי נשאל את מר כהן, לא אותך.
אופיר אקוניס: אתה השר, אתה לא צריך לעשות.
אופיר אקוניס: בשימוע, האם לא התקבלה עד עכשיו פנייה אחת?
אסף כהן: התהליך החל ביום שלישי.
אופיר אקוניס: עד השישה ביוני.
אופיר אקוניס: תשתדלו לסיים את זה לפני המונדיאל.
אופיר אקוניס: אז באמת כולם יהיו עסוקים.
אופיר אקוניס: גם אנחנו.
משה כחלון: במונדיאל הקודם הייתי יושב-ראש ועדת הכלכלה, וכל הדיונים היו רק על הנושא הזה של ה - - -
אופיר אקוניס: נכון, אני יודע.
אופיר אקוניס: בשבוע שעבר היתה כאן ישיבה על רשות השידור והזכרנו אותך.
אופיר אקוניס: ציינו אותך לטובה כיושב ראש הוועדה, איך נלחמת שהמחירים ירדו.
אופיר אקוניס: זה היה בראש סדר היום הלאומי.
רוברט אילטוב: היו חברי ועדה שעזרו לו.
אופיר אקוניס: כל הכבוד גם לך, חבר הכנסת אילטוב.
אופיר אקוניס: לא הייתי פה, אבל צפיתי בזה, ועקבתי אחרי זה.
אופיר אקוניס: הפעם רשות השידור רכשה את זה והיא תשדר את זה, וזה שידור ציבורי.
אופיר אקוניס: זה חינם.
אופיר אקוניס: גם "רשת" של ערוץ 2 קנתה חלק מהשלבים המוקדמים, וגם שם זה יהיה בחינם.
אופיר אקוניס: לא תאמינו, אבל אפילו בערוץ 33 המדובר ישודרו חלק מהמשחקים.
יוליה מרוז: בהמשך לדבריו של ידידי מפרטנר בהקשר לתהליך השימוע, אני רוצה לחדד שתי נקודות חשובות.
יוליה מרוז: קודם כל, כפי שכבר נאמר, ההצעה עכשיו הראשונית, המקורית, של משרד התקשורת במסגרת השימוע היא די קיצונית ביחס לכל קנה מידה שאנחנו מכירים, והחלטות דומות לגבי הפחתת קישור גומלין שהתקבלו בעיקר באירופה לאחרונה, גם בהיבט של לוחות זמנים, וגם כמובן בהיבט של היקף ההורדה.
יוליה מרוז: אני לא יודעת עד כמה זה התחדד.
יוליה מרוז: אגב, גם לגבי התקופה שניתנה לנו כדי להתייחס לשימוע – אני רוצה להעיר ש-30 יום הם תקופה די מקובלת בשימועים רבים שהמשרד מפרסם.
יוליה מרוז: אני חושבת שהפעם מדובר בהחלטה הרבה יותר דרמטית, ובנושא הרבה יותר מורכב.
יוליה מרוז: גם אם משווים את זה ביחס לנהוג ולמקובל כאן בשימועים אחרים בכלל, אני חושבת שתקופה של 30 יום היא בהחלט לא מספיקה, ולא ריאלית, בשביל לקיים דיון רציני ומעמיק בנושא הזה.
יוליה מרוז: אני באמת חושבת שזה דורש מחשבה נוספת מצד משרד התקשורת, האם זה היה רציני וריאלי להציע לקיים שימוע תוך 30 יום, וזה עוד לפני שמדברים על זה שההצעה עצמה לעשות את ההפחתה של 84% בדמי הקישוריות כבר ב-1 לאוגוסט 2010.
יוליה מרוז: זה לא דומה לשום החלטה שהתקבלה עד כה באירופה, ועל זה אנחנו כמובן רוצים לדבר במסגרת השימוע.
יוליה מרוז: אני חושבת שיש עוד נקודה שממש דורשת חידוד.
יוליה מרוז: חברת NERA שהיא חברה מקצועית ורצינית עשתה עבודה עבור משרד התקשורת, והיא הגיעה לתוצאה.
יוליה מרוז: אפרופו העניין מתי יתחיל השימוע, את המודל אנחנו קיבלנו רק ביום חמישי בערב, זאת אומרת שאפקטיבית היכולת שלנו להתחיל ללמוד ולהתייחס התחילה אתמול.
יוליה מרוז: אם כן, חברת NERA בנתה מודל, והיא הגיעה לתוצאה.
יוליה מרוז: אני חושבת שחשוב לחדד בפורום הזה שהתוצאה הזאת היא תוצאה ראשונית.
יוליה מרוז: כמו כל מודל גם המודל ש-NERA בנתה, הוא לא מודל שמייצג איזושהי אמת אבסולוטית, והוא דורש דיון.
יוליה מרוז: גם לנו יש מודלים, וגם לנו יש תוצאות.
יוליה מרוז: כבר מהסתכלות מאוד מאוד ראשונית, שכאמור רק אתמול היתה לנו הזדמנות להסתכל על המודל, ראינו שיש כמה פערים.
יוליה מרוז: הרי בסוף התוצאה מאוד מאוד רגישה ומושפעת מהנחות שהונחו בבסיס המודל.
יוליה מרוז: זה יכול להיות הנחות שמקובלות במודלים האלה, וזה יכול להיות הנחות ייחודיות שצריך להניח לגבי שוק הסלולאר בישראל בשביל להגיע לתוצאה אמיתית שמשקפת את העלות.
יוליה מרוז: מהסתכלות מהירה שלנו על המודל ועל חוות הדעת של NERA, ראינו שיש כמה פערים בהנחות שעליהם ללא ספק צריך לקיים דיון מעמיק עם משרד התקשורת יחד עם נציגים של NERA כדי לעשות את כל ההתאמות הנדרשות, כי אני חושבת שבסוף זו לא המטרה של משרד התקשורת, והם גם מבינים את ההשלכות של הדבר הזה – מה קורה אם קובעים בסופו של דבר תעריף קישוריות שהוא משמעותית נמוך מהעלות האמיתית.
יוליה מרוז: רבותי, בואו ניקח כרגע את הדבר הזה בפרופורציה, ונבין שמדובר בתוצאה ראשונית של מודל NERA שעליו צריך לקיים הרבה דיונים.
יוליה מרוז: לזה נועד השימוע, למיטב הבנתנו - - -
אופיר אקוניס: אם אני יכול להמר על ליבו הטוב של אדוני השר – והוא ידוע ככזה – אם תצטרכו עוד קצת זמן, ותפנו לשר התקשורת או למשרד, אז אני מניח, אני לא מתחייב, שהוא בוודאי ייתן לכם עוד קצת זמן.
אופיר אקוניס: אבל, אתם צריכים לפנות בשביל זה.
אופיר אקוניס: מר בורשטיין מנכ"ל מירס, בבקשה.
אברשה בורשטיין: תודה.
אברשה בורשטיין: אני חמש שנים מנכ"ל חברת מירס.
אברשה בורשטיין: לחברי הכנסת שלא כל כך מכירים את החברה אני אציג כרטיס ביקור קצר.
אברשה בורשטיין: אנחנו 500,000 מנויים, 1,100 עובדים.
אברשה בורשטיין: הכנסות בהיקף של - - - שקל.
אברשה בורשטיין: בסיס המנויים שלנו זה 75% מוסדי-עסקי, ו-25% זה פרטי.
אברשה בורשטיין: נמצאים החודש בתוך תהליך של החלפת בעלות.
אברשה בורשטיין: בין השאר, אנחנו עוברים ממוטורולה לבעלים פרטיים שרואה במירס כמנוף להשקיע, וגם לעשות תחרות בשוק הזה.
אברשה בורשטיין: גם מירס, כמו החברות האחרות, נפגעת בעשרות מיליוני שקלים בהכנסות.
אברשה בורשטיין: תחשיב שעשה המשרד מראה שאנחנו כנראה אולי נצא קצת מורווחים מזה, מעצם העובדה שכנראה נצטרך להעביר פחות כסף לחברות הסלולאר האחרות.
אברשה בורשטיין: אבל, לא בשביל זה אני פה.
אברשה בורשטיין: אני פה כי אנחנו - חברת מירס - מברכים על הצעד הזה של הורדת דמי הקישוריות, גם בעיתוי שלו, וגם בעוצמה שלו.
אברשה בורשטיין: אני גם מחזק את הידיים, ואני פונה אליך, אדוני היושב ראש, לא לתת זמן, אלא לממש את זה בזמן הנקוב כרגע כמו שזה.
אופיר אקוניס: זה לא קביעתי.
אברשה בורשטיין: אם ציינתי את העניין הזה של הסגמנטים שאנחנו פועלים בהם, יש סיכוי שהצעד הזה גם יעזור.
אברשה בורשטיין: הסבסוד הצולב שקיים לאורך שנים מהמגזר הפרטי למגזר העסקי - דקה פה בערך 55 – 60 אגורות, בכל המקומות שאני מתחרה בהם זה בין 25 אגורות ומטה.
אברשה בורשטיין: כנראה שמישהו מסבסד את העניין הזה.
אברשה בורשטיין: אני מקווה שזה יעזור לנו.
אברשה בורשטיין: אני גם רוצה לברך מעל במה זו על העניין הזה של נושא ביטול קנסות היציאה, או צמצום באופן דרמטי של קנסות היציאה.
אברשה בורשטיין: זה עוד מהלך שעוזר במרקם הזה של לנסות לפתח את המגזר הפרטי הזה לתחרות.
אברשה בורשטיין: אבל, זה שליש הדרך.
אברשה בורשטיין: פה זה מקבל איזושהי עוצמה, אבל אנחנו נמצאים בשליש הדרך, ואתם מכירים את הדבר הזה.
אברשה בורשטיין: למרות שכותרות העיתונים צועקות: הרפורמה שתזעזע את שוק הסלולאר, אני אומר: לא.
אברשה בורשטיין: אני רוצה פה לצטט, כי הוזכר פה העניין הזה של המשקיעים והמשמעות של החברות.
אברשה בורשטיין: רק לפני יומיים-שלושה התפרסמה כתבה, חוות דעת של מי שעושה את מדרוג ודירוג החברות, החוב שלהם, ולפי זה הן מקבלות את הדירוג.
אברשה בורשטיין: אגב, הדירוג של פרטנר כתוצאה מהעניין של מה שקורה פה לא ירד.
אברשה בורשטיין: זאת כרגע עובדה.
אברשה בורשטיין: אבל, מה הוא אומר?
אברשה בורשטיין: וזוהי תשומת הלב שאני מבקש להביא ברשותכם: "במקומות שבהם השוק יציב מבחינה תחרותית, כמו ענף הסלולאר הישראלי, שינוי בדמי הקישוריות לא יביא לשינוי בשוק.
אברשה בורשטיין: כדי לעודד תחרות הרגולאטור צריך לסייע למפעיל חדש להיכנס לשוק, ולגבש מדיניות מתאימה של חלוקת התדרים".
אברשה בורשטיין: אנחנו באמת מצפים שהפרסום של המכרז למפעיל החדש הנוסף עם הרגולציה המתאימה, ייעשה כבר בחודש-חודשיים הקרובים.
אברשה בורשטיין: יש פה מומנטום חשוב מאוד.
אברשה בורשטיין: באמת, ברכות לשר ולמשרד - דברים זזים.
אופיר אקוניס: מיטל בשרי, בבקשה.
מיטל בשרי: קודם כל, אנחנו מברכים על המדיניות הצרכנית החדשה של השר, ועל כל המהלכים הצרכניים שהוא החל בהם, וגם על הורדת הקישורית.
מיטל בשרי: בסך הכול, הורדת הקישורית תחסוך לצרכן הרבה כסף.
מיטל בשרי: אבל, כפי שזכור לנו מהעבר, הורדת הקישורית גררה אחר כך עלייה של מחירים על-ידי החברות כי אין פיקוח מחירים.
מיטל בשרי: הורדת הקישורית צריכה לבוא בד בבד עם הכנסת מפעיל חדש, ואנחנו שמחים לשמוע שהשר פועל בעניין הזה.
מיטל בשרי: רק הגברת התחרות והכנסת מפעיל חדש ישמרו על המחירים, ויפעלו לטובת הצרכן.
מיטל בשרי: אם כן, אנחנו מברכים, ומחזקים את ידי השר על כל פעולותיו.
משה כחלון: אני מבקש לפרוטוקול – איפה שכתוב השר, למחוק ולכתוב: המשרד.
אופיר אקוניס: אדוני השר, אתה עומד בראש המשרד.
אופיר אקוניס: איתמר מחברת סלקום, בבקשה.
איתמר ברטוב: אני חושב שעלה פה רעיון מעניין.
איתמר ברטוב: מאחר וחברת פרטנר תומכת בהורדת דמי הקישוריות, אז אפשר לחסוך את כל העבודה – להוריד להם.
איתמר ברטוב: אני בטוח שזה יעשה עניין רב בשוק.
איתמר ברטוב: אני מבטיח שזה יסיר הרבה מאוד חסמים להרבה מאוד לקוחות.
אופיר אקוניס: אבל, מה עמדת סלקום?
אופיר אקוניס: אתם מאמצים את עמדת פרטנר.
איתמר ברטוב: לא, אנחנו לא.
אופיר אקוניס: ברור שלא.
איתמר ברטוב: אנחנו חושבים שמתקיים תהליך.
איתמר ברטוב: הנושא הוא באמת מורכב וכבד, ואנחנו נשיב לו ונתייחס אליו.
איתמר ברטוב: אנחנו נתייחס להיבטים הרחבים.
איתמר ברטוב: אנחנו לא מקבלים את הכרזת משרד האוצר שתוחם לנו למה אנחנו יכולים להתייחס, ולמה לא, ואיפה בדיוק הדיון יתקיים.
איתמר ברטוב: אני חושב שראויה ראייה רחבה, ואנחנו נתייחס אליה כמו שנאמר כאן בשימוע.
איתמר ברטוב: כל השאר בשלב הזה לדעתי לא יוסיף לעניין.
רוברט אילטוב: האם לוועדה יש את מסקנות מודל NERA?
אופיר אקוניס: הונחו.
אופיר אקוניס: רבותי, כבוד השר, יש לנו עוד ישיבה פה בנושא שגם הוא קשור בתחומי משרדכם, ואנחנו רוצים להגיע אליו עוד כמה דקות.
אופיר אקוניס: אנחנו קיימנו דיון ראשון בהפחתת דמי קישוריות שגובות החברות הסלולאריות.
אופיר אקוניס: אני חושב שהמסקנה שאני הסקתי מהישיבה הזאת היא שחברי ועדת הכלכלה תומכים בעניין הזה תמיכה מלאה במדיניות משרד התקשורת להורדת דמי הקישוריות.
אופיר אקוניס: כמובן שאנחנו מעוניינים בקידום התחרות בענף, בהכנסת מפעיל נוסף, בהורדת תעריפים, ובעצם בערעור ההגמוניה הטריאפולית.
אופיר אקוניס: אנחנו שמענו כאן לראשונה, אני פעם ראשונה שומע שיש כשל שוק.
אופיר אקוניס: אומר את זה משרד האוצר.
אופיר אקוניס: אני חושב שבתוך האמירה הזאת שלך, מר סבן, צריך להמשיך ולפעול בתחום הסלולארי.
אופיר אקוניס: אנחנו נמשיך ונעקוב אחרי הביצוע של הדבר הזה.
חמד עמאר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
חמד עמאר: על סדר היום שני דיונים – הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת חנין וסעיף שני - דווח מנהל הרשות הממשלתית למים וביוב בהתאם לחוק המים התשי"ט-1959.
חמד עמאר: ראשית- נשמע את חבר הכנסת דב חנין.
דב חנין: קודם כל ברכות על כך שאתה מנהל את הישיבה החשובה הזו.
דב חנין: גבירותיי ורבותיי, אנחנו עוסקים בנושא שהוא גם חשוב וגם דחוף במיוחד.
דב חנין: מצב משק המים ידוע לכולנו אבל אולי כדאי כן לומר כמה מילים.
דב חנין: אנחנו נמצאים בתחילתה של העונה היבשה ומשטר הגשמים שלנו בארץ בשנים האחרונות עובר שינוי, שינוי מדאיג, שינוי חמור, שהוא חלק מאותה תופעה עולמית כוללת שידועה לכולנו כ "משבר האקלים".
דב חנין: בצורה של משבר האקלים כפי שהיא משתקפת באזור שלנו, מזרח אגן הים התיכון, ישנן שתי תופעות מדאיגות: תופעה אחת מדאיגה היא הירידה המדאיגה וההדרגתית בכמות המשקעים, שאנחנו יכולים לראות די בקלות בראיה ארוכת טווח והדבר השני שהוא לא פחות מפריע ובעייתי זה שינוי בדפוס פיזור המשקעים, כאשר המשקעים שאנחנו מקבלים מגיעים בצורה מאד מרוכזת.
דב חנין: החורף, במקום להיות עונה של הרבה גשם פזור על פני ימות השנה, הופך להיות עונה דומה לקיץ עם כמה ימים מאד קשים וחריפים של גשם.
דב חנין: הבעיה עם זה היא שהקרקע לא כל כך מסוגלת לספוג את כמויות המים האלה, ולכן, התמונה הקשה שאנחנו מתמודדים אתה היא תולדה של משהו שהוא הרבה יותר חמור ממה שהמספרים עצמם מראים.
דב חנין: המספרים מראים שעונת הגשמים הקודמת אולי לא היתה הכי טובה אבל לא גרועה במיוחד.
דב חנין: אבל אם אנחנו משקללים את צורתה האמיתית של עונת הגשמים הזו, אנחנו רואים שהצורה האמיתית הזו היא מאד בעייתית.
דב חנין: הציבור הישראלי, בדרך כלל, כשמדובר על מים, מסתכל על הכינרת.
דב חנין: כולנו מודאגים מהכינרת, כולנו מודאגים מהכינרת בצדק, אבל הכינרת היא לא כל הסיפור.
דב חנין: סיפור שהוא פחות מוכר לציבור אבל הוא לא פחות מטריד הוא מה שקורה מתחת לפני האדמה, באקוויפרים שלנו, אותם מאגרים גדולים של מים תת קרקעיים שאנחנו בעצם מהם ניזונים.
דב חנין: לאורך השנים האחרונות המפלס של המים באקוויפרים שלנו עובר תהליך של ירידה מתמשכת ומהירה.
דב חנין: הדבר הזה גורר, מצדו, ירידה בשפיעה ובעצם - התייבשות של הרבה מאד מעיינות וגם נחלים, על כל ההשלכות הקשות של התופעות האלה.
דב חנין: נמצא אתנו ראש רשות המים ואני מניח שהוא ודאי יידע להציג את המספרים, לכן אני מדלג על החלקים האלה.
דב חנין: אבל אני רוצה לדבר על אפקטים מיידיים ומאד מצערים של מה שנעשה כדי להתמודד עם מצוקת המים שלנו.
דב חנין: כדי להתמודד עם מצוקת המים שלנו, רשות המים מובילה מהלך של קידוחי בצורת, ובהחלט אפשר להבין למה יש צורך בקידוחי הבצורת האלה, אבל מהצד השני צריך לראות גם את הבעייתיות ולפעמים את הנזקים והייתי אומר – את החורבן שקידוחי בצורת עלולים לייצר.
דב חנין: אני, לפני חודש וחצי השתתפתי באירוע המוני שהתקיים בגליל המערבי בנחל בצת, אחד האזורים - -
חמד עמאר: יבש היום.
דב חנין: כן, אתה כבן הגליל מכיר אותו ודאי היטב.
דב חנין: אזור מופלא ויפה, גם היום.
דב חנין: אבל הנחל – יבש.
דב חנין: אנחנו מדברים פה על כמות מים לא גדולה, אבל כמות מים שעושה את ההבדל.
דב חנין: נחל יבש כזה אולי יכול להתקיים עד החורף, במובן הזה של הצמחיה – כל הטבע הזה שאנחנו רואים שם, אם זה יישאר כך עוד שנתיים או שלוש – לא יהיה לנו את אותו נחל ואת אותו אזור יפהפה שעדיין קיים היום.
דב חנין: אני נותן את הדוגמה הזו כי כאן אנחנו מדברים על כמות מים לא גדולה, יחסית, כמות מים של קידוחים שנקראים קידוחי שומרה.
דב חנין: הם נמצאים במעלה הנחל.
דב חנין: בעבר היו דעות מקצועיות ברשות המים שהקידוחים הללו לא משפיעים על שפיעת המעיינות.
דב חנין: היום המסקנה המוסכמת והמקובלת גם על רשות המים שבפועל, הקידוחים הללו תורמים להתייבשות מעיינות נחל בצת ולגסיסה של הנחל הזה.
דב חנין: אנחנו מדברים על דברים מסוכנים ובלתי הפיכים.
דב חנין: אני מניח שראש רשות המים בדבריו ודאי יזכיר את מתקן ההתפלה, שהתחיל לפעול, ואנחנו מברכים על פתיחתם של מתקני התפלה, ורוצים לראות עוד כאלה, עם כל הבעייתיות שיש לפעמים עם מתקני התפלה, אבל אלה הם דברים שלא יכולים להמתין.
דב חנין: אם נחל בצת נעלם ואיננו – מי יחזיר אותו אחר כך לציבור, כאשר יהיו יותר מים?
דב חנין: במקרה של נחל בצת, הפתרון הנקודתי הוא זמין ואפשרי.
דב חנין: אנחנו לא מדברים על הרבה מים.
דב חנין: אנחנו מדברים על אותם מים שנדרשים ליישובי ההר ואף אחד לא רוצה, כמובן, ליבש את היישובים האלה.
דב חנין: אפשר להעביר את המים האלה ליישובי ההר באמצעות צנרת קצת יותר גדולה, שתחליף את הצנרת שקיימת היום בנחל כזיב, אני מבין שזו גם עמדתם המקצועית של אנשי רשות המים, כך אני מבין.
דב חנין: המצוקה, כמו במקרים אחרים, היא מצוקה תקציבית, אבל שוב - מדובר בכסף קטן יחסית לשירותים החברתיים, התרבותיים, החינוכיים שנחל בצת ומקומות כמוהו נותנים לנו.
דב חנין: אני נותן את הדוגמה של קידוחי שומרה אבל באותה מידה אפשר לדבר גם על הקידוחים בגליל המערבי של אבן מנחם 2 וגורן 1, אותם קידוחים שנעשים באזורים שבהם קיימת שפיעת מעיינות טבעית, מתקיימים בתי גידול לחים, ויש חששות לפגיעה בדברים האלה.
דב חנין: צריכים לעשות, לדעתי, בדיקה רוחבית של קידוחי הבצורת ולראות מה באמת אנחנו חייבים, ו על מה אנחנו יכולים ואפילו חייבים לוותר.
דב חנין: לקראת הדיון הזה שמעתי בדאגה שאווירת החירום והחיסכון שכן הצליחה להיכנס לציבור הישראלי בנושא המים, חלפה מן העולם.
חמד עמאר: נעצרה.
דב חנין: נעצרה.
דב חנין: אנחנו רואים עלייה בצריכת המים במגזר הביתי, ואיכשהו אותה תחושת חירום נתפסת, כנראה בעיניי יותר מדי אנשים כאיזשהו משהו נקודתי ובעייתי, שעברנו את המשבר, כולנו ראינו שהיה גם גשם, אז אין סיבה להיתקע, ואנחנו יכולים להמשיך ולבזבז מים.
דב חנין: המסר של החיסכון לציבור צריך להמשיך ולעבור.
דב חנין: המסר של החיסכון והיעילות במערכות המים הציבוריות צריך גם הוא לעבור.
דב חנין: אנחנו, בוועדה הזו, קידמנו והשלמנו חקיקה של מתקנים חוסכי מים בשירות הציבורי.
דב חנין: אני מאד מקווה שנשמע היום מרשות המים איך היא מתקדמת עם ההליכים של המימוש של הדבר הזה, מאז אושרה החקיקה, ואיך מתקדם אותו מבצע שעליו שמענו בוועדה ומאד שמחנו לשמוע על כך, שאמור להתחיל כבר בימים אלה של חלוקת חסכמים לבתי האזרחים כי המסר של החיסכון יהיה הרבה יותר אפקטיבי אם אנשים יוכלו גם להתקין משהו שיוכל לסייע להם לחסוך.
דב חנין: אנחנו יודעים שהחסכמים יכולים להוריד 20% מצריכת המים בברזים מבלי לפגוע בתחושת הזרימה וזה פתרון טכני מאד פשוט, מאד זול ואפשרי, אפשר לקדם אותו במהירות המרבית.
דב חנין: בשורה התחתונה- אנחנו, אדוני היושב ראש, משלמים בנושא המים מחיר על החלטות אסטרטגיות שהתקבלו בעבר.
דב חנין: אמנם היתה ועדת חקירה ממלכתית והממצאים שלה מונחים בפנינו.
דב חנין: אני לא אחזור על כל הדברים אבל אני רוצה נקודה אחת להדגיש.
דב חנין: בעבר, מערכת המים בישראל היתה מערכת באחריות הציבור.
דב חנין: היתה לנו גם חברה שנקראה תה"ל שהיתה אחראית על כל הנושא של ניהול המערכת הזו.
דב חנין: אנחנו, במשק המים, ואני באמת מלא הערכה גם לפרופ' שני וגם לעבודתה של רשות המים, אבל רשות המים עובדת היום בתנאים של מערכת מופרטת.
דב חנין: והמערכת המופרטת הזו היא בעיה, בעיה מאד גדולה כאשר אנחנו מדברים על משאב במחסור כמו משאב המים.
דב חנין: לכן, אדוני היושב ראש, אני חושב שמעבר להתמודדות הנקודתית עם קידוחי הבצורת, מעבר למסרים ולמהלכים של החיסכון והתייעלות השימוש במים שאנחנו צריכים לקדם באופן דחוף – מעבר לכל הדברים האלה, כדי לקדם באמת פיתוח מקיים בתחום המים אנחנו צריכים לחזור לתפיסה של המים כמשאב במחסור שנמצא בניהול ובאחריות ציבורית.
דב חנין: אני מניח שיהיו לי עוד כמה דברים נקודתיים לומר בהמשך, אבל אני אשמח לשמוע התייחסות של הגורמים המקצועיים.
אורי שני: אל"ף, תודה לוועדה שהזמינה אותנו לדון בנושא החשוב הזה, ואני אומר את זה במלוא התחושה.
אורי שני: הנושא של קיום הטבע בתנאים של מים במחסור הוא אחד הנושאים היותר מאתגרים והיותר חשובים שעומדים בפנינו.
אורי שני: אני אגיד את הדברים הבאים: אומר משפט כללי , ובסוף אגיע לנושא של בצת וקידוחי הבצורת.
אורי שני: כללית, אין ספק שכאשר המפלסים יורדים יש פחות מעיינות.
אורי שני: זו תופעה רחבה כללית, ואין ספק שיש מחסור במים.
אורי שני: אנחנו צועקים כל הזמן.
אורי שני: הקריאה שלנו לתקציבים, להתפלה מהירה, לחוסר עיכוב בפיתוח מערכות המים נובעת מכך שאנחנו טוענים שהמפלסים ירדו אל מתחת לקווים האדומים .
אורי שני: אנחנו טוענים שכאשר המפלסים נמצאים מתחת לקווים האדומים נגרם נזק מוחשי, והם ירדו מתחת לשחורים ולא ניתן להם לרדת מתחת לשחורים, אז הנזק הרבה יותר כבד ובלתי הפיך, אבל גם כאשר נמצאים מתחת לקווים האדומים נגרם נזק מוחשי, וירידה מהותית בשפיעת מעיינות כחלק מאותו נזק מהותי שקיים.
אורי שני: אנחנו לחלוטין ערים אליו.
אורי שני: אנחנו ערים אליו וכואבים אותו, וזה חלק מהפעולות שאנחנו עושים כדי לגרום לכך שהמפלסים יעלו – כי בלי מפלסים יותר גבוהים - -
לאה ורון: אולי תתייחס ותאמר לנו למה אתה מתייחס כאשר אתה אומר "המפלסים שירדו" –המפלסים בכינרת?
לאה ורון: המפלסים באקוויפר, גם וגם?
אורי שני: גם וגם וגם וגם.
אורי שני: המפלסים ירדו גם בכינרת, אבל המעיינות קשורים בדרך כלל לאקוויפרים והמפלסים ירדו בכל האקוויפרים שלנו, כולם.
אורי שני: הם ירדו באקוויפר ההר, וכתוצאה מכך יש הרבה פחות מעיינות.
אורי שני: נכון שחלק מהמעיינות שירדו מהירידה של אקוויפר ההר הם ביהודה ושומרון, אולי הטייל הישראלי פחות רואה אותם, אבל במפורש יש ירידה של מפלסים וייבוש מעניינות.
אורי שני: הם ירדו בחוף, בכרמל, בגליל המערבי ובגליל המזרחי.
אורי שני: יש ירידה של מפלסים ומעיין קורה כאשר המפלס מספיק גבוה ואז יש שפיעה חופשית של המים מהאקוויפר החוצה.
אורי שני: אם יש ירידה של המפלס יש ירידה של מעיינות.
אורי שני: זה בילט אין, וכשאנחנו אומרים שכל המערכת סובלת מירידה של מפלסים, בין השאר זה גם הדבר הזה.
אורי שני: קודם כל, הנושא הוא נושא – אין בו הפתעה.
אורי שני: יש פה כאב, אבל אין הפתעה.
אורי שני: זה דבר אחד.
אורי שני: דבר שני, אנחנו אמרנו במפגשים משותפים שלנו ברשות הטבע והגנים והם יודעים, וגם במשרד להגנת הסביבה – היו לנו על זה דיונים ספציפיים.
אורי שני: אין ספק שמדינת ישראל, במקומות שיכלה לשמר זרימה – לא שמרה על הזרימה אלא שאבה את המים במקור במקום לשאוב את המים במורד.
אורי שני: נגיד את זה בצורה פשוטה: יש מקומות שאפשר היה ונכון היה לתפוס את המים אחרי שהם כבר זרמו בנחל וקיימו אותו, ואז לתפוס אותם ולקחת אותם, ולא לתפוס אותם במעיין.
אורי שני: אנחנו היום במהלך רחב שבכל מקום שניתן- נעשה את ההפך.
אורי שני: הבעיה היא שבאמצע, נחלים זוהמו.
אורי שני: זאת אומרת, היום התיקון של המהלך הזה הוא הרבה יותר פשוט, ובכל מקרה – גם צריך להעלות מפלסים.
אורי שני: אבל המחשבה שצריך לחדש נחלים על ידי שינוי שיטת השאיבה היא על סדר היום הברור והמוצהר שלנו, וכך נעשה.
אורי שני: יותר מזה.
אורי שני: בכל מיני קידוחים, כולל קידוחי בצורת, מה שנקרא, החלטנו שאנחנו\
אורי שני: את המים לא שואבים מהבאר ישר לתוך צינור אלא – מהבאר המים נשפכים לנחל.
אורי שני: היום, אנחנו עושים במקום שזה היה ניתן - - ואנחנו אוספים אותם בהמשך.
אורי שני: כל זה עם דאגה מאד גדולה, באותם מקומות שיש קידוחי בצורת לבדוק שזה לא משפיע על כלל - -
חמד עמאר: אבל מתי אנחנו מתחילים בנושא הזה?
חמד עמאר: כי זה נמצא על השולחן שלנו, אנחנו שומעים על זה - אבל מתי נתחיל לראות את זה?
חמד עמאר: חידוש נחלים.
אורי שני: - - נחלים הוא חלק בלתי נפרד משיפור מאזן המים של ישראל, שבסופו של דבר - -
חמד עמאר: כי אתה אומר משהו ולהפך – אתה אומר שאתם עושים את זה עכשיו אבל באמצע זה מזוהם.
אורי שני: זה ייקח שנים.
אורי שני: אנחנו עושים.
אורי שני: אני אומר – אנחנו, היום, במקום שזה מזוהם התחלנו לעשות את זה.
אורי שני: במקום שזה מזוהם זה צריך לעבור תהליכי ניקוי ובסופו של דבר המטרה שלנו, ושלנו – זה לא רק רשות המים, אני מניח שרשות הטבע והגנים, המשרד להגנת הסביבה וגם הארגונים הירוקים לחלוטין אתנו במאמצים האלה.
אורי שני: הכוונה היא לדאוג לכך שמפלסים יעלו מספיק, ואנחנו נחזיר נחלים בקצב שניתן.
אורי שני: אבל, התנאי הראשון הוא שיהיו מים.
אורי שני: אם אין מים – אין את כלי העבודה.
אורי שני: מכאן אני הולך לדיון במשרד ראש הממשלה לדיון על מתקן התפלת מים באשדוד.
אורי שני: מתקן התפלה נוסף.
אורי שני: התיזה שלנו שם היא שקודם כל אנחנו צריכים את המים וכמה שיותר מהר, כי בלי מים – כל השאר זה דיבור ריק.
אורי שני: אני אדבר כמה מילים על קידוחי הבצורת.
אורי שני: קידוחי שומרה שקיימים כבר 20 שנה, אם אינני טועה – נחל בצת, המעיין בו יבש כבר כ- 10 שנים.
אורי שני: אנחנו, בקידוחים שאנחנו עושים עכשיו, בכל המערך של הקידוחים שאנחנו עושים, שנקרא תחת הכותרת "קידוחי בצורת" -אבל הוא נבנה במטרה שכן נוכל לחדש את נחל בצת, ולא ההפך.
אורי שני: זאת אומרת, אנחנו מעבירים קידוחים ליותר דרומה ויותר מזרחה, כדי לאפשר את הקיום של המעיינות החשובים בגליל המערבי.
אורי שני: אפילו עכשיו, בתקופה הזו, זו המטרה.
אורי שני: הההפקה מקידוחי שומרה תופחת, והקידוחים החדשים הם קידוחים שיאפשרו, בעצם,את קיום המעיינות בגליל המערבי יותר טוב.
אורי שני: מה שאני רוצה להגיד, בסופו של דבר, שהנושא של קיום המעיינות לא נזרק החוצה בגלל הצורך במים, אלא להפך – כאשר אנחנו מנסים לעשות אופטימיזציה למערכת – קיום המעיינות נמצא בערך גבוה מאד, יחד עם אספקת מים.
אורי שני: זאת אומרת, בסופו של דבר צריך לספק מים לאנשים, אי אפשר להחליף את זה.
אורי שני: אבל – לעשות את זה בצורה שתאפשר את שפיעת המעיינות בצורה הטובה ביותר.
אורי שני: אני אגיד יותר מזה: זה פחות יפה, אני מודה, אבל אנחנו, גם בנחל עיון וגם בנחל בצת מוסיפים מים, לא ממעיינות אלא מצינור, כדי לשמר, עד שנוכל להעלות את המעיינות – כדי לשמר את הצמחייה ואת הנחל.
אורי שני: היה לי ויכוח עם אנשי רשות הטבע והגנים.
אורי שני: אמרתי להם – למה אתם מראים שהמים זורמים בצינור ולמה אתם לא עושים את זה יותר חבוי, והם אמרו: שיראו.
אורי שני: אז יש לנו ויכוח, אבל אין פתרון אחר.
אורי שני: כדי לשמר את הנחל אנחנו מקצים לכך מים.
אורי שני: נכון שהם באים מצינור, אבל כרגע אין מעיין, המפלס נמוך מדי.
זאב אורפז: בנחל עיון זה לא תלוי בנו, בכלל.
זאב אורפז: זה הלבנונים משתמשים - -
אורי שני: נכון, אבל גם לנחל עיון הוספנו עכשיו מים.
אורי שני: נכון שהם באים מהצינור, אבל כדי לחדש את הזרימה בנחל - - אנחנו לחלוטין ערים, ואני אומר כאן לכל השותפים שלנו: נברך על כל רעיון.
אורי שני: כל מי שבא עם רעיון נוסף שאומר: יש פה פינה שאפשר להציל, אנחנו בעד.
אורי שני: אנחנו רוצים נחלים זורמים איפה שנכון במדינת ישראל, באופן ברור.
אורי שני: וכל קידוחי הבצורת בנויים כדי להגדיל.
אורי שני: השם שלהם הוא "קידוחי בצורת" כי דרך זה הצלחנו לעשות אותם אבל הם נבנים במחשבה שהם מוסיפים למעיינות ולא מורידים מהמעיינות.
אורי שני: זו הדרך שבה אנחנו בונים אותם.
אורי שני: אני לא יודע להגיד את זה בצורה יותר ברורה ונחושה.
אורי שני: לגבי מה שאמר חבר הכנסת חנין על הצורך של עם ישראל להמשיך לשמור על המים כעל מוצר יקר ערך – אני מסכים במאה אחוז, ואני מקווה שיהיה לנו הכוח להמשיך ולעשות את כל הפעולות הנדרשות, החל בחינוך, בהדרכה, בילדים וגם בקמפיינים, כדי לדאוג לכך שההתייחסות למים תהיה כזו.