GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום חופרי: החשש שלי הוא שבין הוועדות ובין הדוחות וכל הדברים, לוחות הזמנים האלה יתמסמסו, כי אני הרי צופה עתידות.
נחום חופרי: אנחנו לומדים, בפוליטיקה, אתה יודע, לצפות עתידות.
נחום חופרי: הוועדות למיניהן, כמו שאמרה ראש עיריית הרצליה, יראו לנו למה לא, איך לא, איך לא כדאי, אבל אם נלקחה החלטה, אני חושב שהדיונים האלה מיותרים, צריך פשוט לקחת ולעשות.
ליאור כץ: כעורך דין, לעורכי דין יש תחביבים מוזרים, התחביב שלי זה לאסוף מסמכים ישנים על שדה התעופה הרצליה.
ליאור כץ: אתמול בערב ישבתי ופשפשתי ומצאתי מסמך, תכנית מסודרת, של צוות בין משרדי שכלל נציגים של משרד הביטחון, רשות שדות התעופה, כל הגורמים שאחראים, שהוגש בשנת 2000 למנהל הכללי של משרד התחבורה דאז, והוא נקרא 'צוות בין משרדי', כאשר תמצית ההמלצות על הרצליה מדברת על כך ששדה תעופה הרצליה צריך להמשיך להרחיב מיידית את העברת פעילות ההדרכה של בתי הספר לטיסה, הקפות, לשדה תעופה עטרות, היה אז, לא קיים כיום כמובן, וחיפה, בכל ימות השבוע, ולמנחתים בשדה תימן ומגידו בסופי שבוע, בתוך שנה להפסיק את פעילויות ההקפה, touch and go, בשדה תעופה הרצליה.
ליאור כץ: למימוש המלצה זו יש להמשיך מיידית באופן פרטני את העבודה המשותפת.
ליאור כץ: יולי 2000, בדיוק לפני עשר שנים.
ליאור כץ: כך דיבר מר דרור אלוני על צוות או על ועדה שפעלה במשרד הביטחון לפני כשנתיים, שלוש שנים, למיטב זיכרוני.
דרור אלוני: חמש שנים.
ליאור כץ: או חמש שנים.
ליאור כץ: כשנהנים הזמן רץ מהר.
ליאור כץ: ואותה ועדה גם הגיעה למסקנות.
ליאור כץ: אני רוצה לומר, אדוני המנהל הכללי של משרד התחבורה, אם יש צורך אני מוכן ומזומן, למרות שהדוח הוגש אליכם בזמנו, להעביר אליכם מחדש את אותו דוח של צוות בין משרדי.
יעקב גנות: יש לי אותו.
ליאור כץ: אז קלעתי לדעת גדולים.
ליאור כץ: אנחנו מבקשים שני דברים פשוטים.
ליאור כץ: הואיל וכל הוועדות במשך ה-15 שנים האחרונות כבר התכנסו וכבר החליטו וכבר ראו את תמונת המצב, וזה מה שקיים במדינה הקטנה והמוגבלת שלנו, אנחנו, הרשויות המקומיות, מבקשים שני דברים.
ליאור כץ: דבר אחד, לעשות את מה שלא נעשה עד היום.
ליאור כץ: מה שלא נעשה עד היום זה לקבוע תאריך יעד.
ליאור כץ: בואו ננסה את הדבר הזה.
ליאור כץ: אולי אם נקבע תאריך יעד, כפי שאמרה גב' יעל גרמן, אז כולם יתכנסו לתוך התאריך הזה והדברים ייקרו מעצמם והשוק החופשי ינווט את עצמו למקומות אחרים אפשריים, כמו מגידו, כפי שאדוני המנהל הכללי ציין, וכמו שדה תימן ומקומות אחרים.
ליאור כץ: אז אחד, אנחנו מבקשים לקבוע תאריך יעד.
ליאור כץ: והדבר השני הוא לקבל החלטה שהשדה בהרצליה יפוזר.
ליאור כץ: יפוזר באופן יחסי בין כמה שדות ומנחתים קיימים, על מנת שלא נצטרך להגיע למצב של תכנון והקמה של שדה חדש, דבר שייקח עוד הרבה שנים קדימה וגם יעלה לא מעט כסף למדינה.
ליאור כץ: אני מודה לאדוני היושב ראש ואני מבקש מאדוני היושב ראש שהוועדה תקבל החלטה ברוח זאת, שלקראת הישיבה הבאה, אם תתקיים, ייקבע תאריך יעד ותתקבל החלטה לאיזה מקומות הפעילות בהרצליה תפוזר.
ליאור כץ: תודה רבה לכם.
אופיר אקוניס: המנהל הכללי.
יעקב גנות: משפט אחד, אבל אני חושב שאתה, כעורך דין, אספן מסמכים, יכול לקחת את המסמך שרק לפני כמה חודשים נכתב, תקרא שם ושם כתוב תאריך יעד.
יעקב גנות: קח את התאריך שזה נחתם, לך אחורה חמש שנים, זה תאריך היעד של פינוי שדה התעופה.
יעקב גנות: כתוב.
יעקב גנות: אתה רוצה שיכתבו את זה עוד פעם?
יעקב גנות: הרי אין הצדקה.
יעקב גנות: אל"ף.
יעקב גנות: בי"ת, אני אמרתי את זה בצורה הכי ברורה פה, אני ממתין להחלטת משרד הביטחון.
יעקב גנות: משרד הביטחון צריך להגיד לנו כן, ומה כן.
ליאור כץ: החליט לפני חמש שנים.
ליאור כץ: משרד הביטחון קיים ועדה והחליט לגבי הרצליה את מה שהחליט, לאן ניתן מבחינתו להעביר ולאן לא ניתן להעביר.
ליאור כץ: זה מבחינת משרד הביטחון, מבחינת הצבא.
יעקב גנות: אבל מה שהוחלט אז, אני צריך לקבל את האישור עכשיו.
יעקב גנות: אז לא היתה החלטה של ועדה---
ליאור כץ: אני מוכן ומזומן לשלוח לך את הסיכום של משרד הביטחון מלפני חמש שנים.
יעקב גנות: אני צריך לתקן עכשיו מה שקרה בעשר השנים האחרונות.
אופיר אקוניס: חברת המועצה בהרצליה, גב' מאיה כץ, אחרונת הדוברים, ואנחנו מסכמים.
מאיה כץ: קודם כל אני רוצה לברך.
מאיה כץ: בעיניי, באופן יחסי, המפגש השני מאז המפגש הקודם, היה יחסית זריז ומהיר, צריך גם להתייחס לכל האירועים שאנחנו חווים כמדינה לא פשוטה, אז קודם כל לברך אותך, אדוני יושב ראש הוועדה.
מאיה כץ: דבר נוסף, אני רוצה כמובן לחזק את כל דבריהם של ראשי הערים, שמובילים את הפרויקט, ולהעלות עוד פעם את הנקודה של הדיור לזוגות צעירים שבסופו של דבר אנחנו מקווים שראש עיריית הרצליה, בשיתוף עם ראש המועצה של כפר שמריהו, יובילו את הפרויקט, בהנחה ששדה התעופה יוכל להתפנות ולהיסגר מתאריך 12 ביולי?
אופיר אקוניס: ה-17 ביולי זה רק הוועדה.
מאיה כץ: כן, ואז אני מניחה שחמש השנים שדיברת עליהם ייכנסו לתוקף, ברגע שהם ייתנו את ההנחות שלהם.
מאיה כץ: המצוקה של הדיור לזוגות צעירים בכלל באזור גוש דן היא לא חדשה וזה לא סוד.
מאיה כץ: אנחנו נלחמים על זה, ראשי הערים מובילים את זה, אנחנו, כחברי מועצה צעירים, עוזרים להם להוביל את זה ובוודאי תומכים בזה, כי כרגע אנחנו עוד נשארים לגור עם ההורים שלנו כי אין לנו היום איפה לגור וזו בעיה.
מאיה כץ: אני חושבת שחלק מהנושא של איזה שהיא לקיחת החלטה והצהרה לגבי הפינוי שלו ובעצם הסגירה שלו יכולה מאוד לעזור לכל המצוקה של הדיור היום בקרב הצעירים, וזה נושא שחשוב לקדם אותו וחשוב גם לקחת אותו בחשבון בקבלת ההחלטה.
מאיה כץ: וכאן אני באמת רוצה שיתייחסו לזה ושאתם תראו את זה באותה עין שאנחנו רואים את זה, כחברי מועצה צעירים שדואגים לקדם את הנושא הזה, כאשר תתקבל ההחלטה, כמו שאמרנו, בחודש יולי.
מאיה כץ: אני מניחה שלזה אתה מחכה, המנהל הכללי של משרד התחבורה.
אופיר אקוניס: רבותיי, אני מציע לעשות דבר כזה; קודם כל נתחיל מקרית שמונה.
אופיר אקוניס: אתה התחייבת, המנהל הכללי, ואני מברך אותך.
אופיר אקוניס: זו בשורה טובה לקרית שמונה, בכל זאת לקיים עוד בדיקה אחת.
אופיר אקוניס: תשתף בבקשה גם את נציגי התושבים ואת מפעילי המנחת, שטענו שלא דיברת איתם קודם, דבר איתם, תגיעו לאיזה שהיא מסקנה משותפת, חדשה, הפעלת פיילוט, כן, לא, ביחד תגיעו למסקנות שלכם.
אופיר אקוניס: אני מבקש, אדוני מנהל רשות תעופה אזרחית, לגבי ההערה של ראשי הרשויות על בדיקת הפיזור.
אופיר אקוניס: כבר מעכשיו, בואו נתחיל לקדם מהלכים, אם אפשר לשדה תימן ולעין שמר או למגידו ולמקומות אחרים, ואם תוכל להניח גם כן על שולחן ועדת הכלכלה, ואנחנו כמובן מדברים פה על העניין הזה בשם הכנסת כולה, את בדיקתך לגבי הפיזור, במיידי.
אופיר אקוניס: לא לחכות יותר מדי.
אופיר אקוניס: בסוף יולי אנחנו נתכנס כאן, נשמע את התוצאות של אותה ועדה מפורסמת של משרד הביטחון, כל מה שיכול להיות כמובן גלוי, אנחנו לא ניכנס להיבטים הלא גלויים.
אופיר אקוניס: ואתה, כמובן, אנחנו מבינים שהמדיניות היא לקדם את פינוי השדה.
אופיר אקוניס: זה הדבר החשוב.
אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד גם לראשי הרשויות, לחדשים יותר ולחדשים פחות, מר חופרי עזב בינתיים, שהרבה שנים מדברים על כך, ואני חושב שלראשונה, אם אני לא טועה, מדובר באמת על סוג של התקדמות אמיתית ולא על איזה שהוא פרטץ'.
אופיר אקוניס: אני אומר לכם, אני מכיר גם את המנהל הכללי, גם את יושב ראש רשות התעופה האזרחית, אנחנו יושבים פה שעות רבות על דברים שלא שונו 60 שנה.
אופיר אקוניס: לא באנו כדי לא לשנות דברים עוד 60 שנה, באנו כדי לשנות אותם בזמן הקרוב ובשביל זה צריך את ההתייעצויות וגם הישיבות הללו.
אופיר אקוניס: אמר מר חופרי, או מר אלוני, למה אנחנו באים?
אופיר אקוניס: אנחנו באים, תאמין לי, כי הישיבות הללו, סד הזמנים הזה שאנחנו קובעים, משפיעים על כל המערכת.
אופיר אקוניס: אפשר לקבוע גם לא לבוא לכאן, אבל אז אנחנו לא נתכנס לתוך כל מיני הגדרות יותר ספציפיות, גם לגבי התאריכים.
אופיר אקוניס: אז אני מאוד מודה לכם ואנחנו ניפגש פה כמובן לקראת סוף יולי.
מאיה כץ: עוד דבר אחד, אולי יוכלו הפעם כן להעביר לנו את החומר שתחליט--- היו"ר אופיר אקוניס: החומר יעבור, ודאי.
מאיה כץ: גם משרד התחבורה מעביר הכל.
מאיה כץ: תודה רבה.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בדיון על תקנות הנמלים (מעגנות), התשס"ז-2007.
אופיר אקוניס: נמשיך בקריאת הסעיפים ולא נחזור כעת לסעיפים שנותרו פתוחים.
אופיר אקוניס: כאשר נסיים את הדיון בסעיפים, נחזור למה שהיו עליו חילוקי דעות.
סיגלית ברקאי-ואקיל: בהמשך לדיון האחרון בוועדה ערכנו, בהתאם להנחיות של הוועדה, התייעצויות עם המפקח על הביטוח והעברנו התייחסויות גם לעיריית חיפה ולארגון הדייגים, בנוסף להתייעצויות רבות נוספות שערכנו.
סיגלית ברקאי-ואקיל: אנחנו מבקשים להבהיר שניהלנו התייעצויות עם רוב או כל הגורמים הרלוונטיים לתקנות הללו.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מכיוון שהתקנות האלה אישורן מתעכב עוד ועוד אנו מקבלים עוד ועוד הערות.
סיגלית ברקאי-ואקיל: אני מבקשת להבהיר שהתייעצנו עם כל הגורמים ואנחנו ממשיכים לקבל הערות חדשות, עוד ועוד הערות.
אופיר אקוניס: נמשיך הלאה.
פרק שישי: תקנה 26 – הגדרה "בפרק זה – "שפיכה" – לרבות הזרמה, השלכה, פליטה, סילוק, דליפה או טפטוף.
פרק שישי: "רשיון העסק" – רשיון עסק לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח – 1968;"
אופיר אקוניס: יש לך משהו מיוחד להסביר כאן?
אופיר אקוניס: אם לא, תקנה 26 מאושרת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 27 – מניעת זיהום "(א) לא ישליך אדם כל חפץ או חומר בתחומי המעגנה, לא יניחו ולא ישפוך אותו אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא יבצע אדם בתחומי המעגנה פעולות שיש בהן כדי לגרום למפגע או לנזק סביבתי, ובכלל זה צביעה בהתזה, ניקוי חול, ניקוי חלודה או שטיפת סיפונים או מפרשים בדטרגנטים, אלא באישור מנהל המעגנה, שיינתן בכפוף לרשיון העסק של מפעיל המעגנה, ובתנאים שיתנה כדי להבטיח מניעת זיהום מי המעגנה מפעילות כאמור.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), בנמל טבריה לא ייתן מנהל המעגנה אישור לביצוע פעולות אלה, כאמור באותה תקנת משנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: "
אהרון זיסו: בטבריה, מכיוון שזה מאגר מי שתייה, מנהל המעגנה גם אם ירצה לא יוכל להתיר את הפעולות האלה.
אהרון זיסו: אלה פעולות מזהמות.
אהרון זיסו: בכל מרינה צריך תנאים שיתנה מנהל המעגנה כדי לצמצם את הסיכון.
אהרון זיסו: בטבריה מנהל המעגנה לא יתיר פעולות כאלה, כי הן מזהמות.
איתי עצמון: רציתי להעיר לגבי תקנת משנה (א).
איתי עצמון: האיסור כאן כללי מאוד, מוחלט מאוד, אוסר על השלכה של כל חפץ או חומר במעגנה, או הנחה, או שפיכה, אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.
איתי עצמון: אני מציע לגדור את האיסור או לצמצם אותו, להבהיר על מה מדובר – אולי "איסור השלכה ככל שיש בכך כדי לגרום לנזק או לפגיעה בבטיחות השיט", או משהו בסגנון הזה.
קריאה: הכוונה למניעת זיהום הים.
איתי עצמון: אולי נאמר "ככל שיש בכך כדי לגרום לפגיעה בבטיחות השיט או בסביבה".
אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 27 מאושרת עם התיקון שהציע היועץ המשפטי של הוועדה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 28 – איסור צביעה ב-T.B.T "(א) לא יצבע אדם כלי שיט בתחום המעגנה בצבעים למניעת צמדת ים המכילים תרכובות בדיל אורגניות (T.B.T).
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) מנהל המעגנה, בבואו להתיר פעילות של צביעת כלי שיט, כאמור בתקנה 27(ב), יורה בכתב כי לא ייעשה שימוש בצבעים כאמור בתקנת משנה (א).
סיגלית ברקאי-ואקיל: " הוא ייתן מכתב שהוא מאשר.
אופיר אקוניס: תסבירי מה זה T.B.T.
סיגלית ברקאי-ואקיל: זה סעיף שנתבקשנו להוסיף על-ידי המשרד להגנת הסביבה.
רני עמיר: אני ראש אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.
רני עמיר: הכוונה לאסור שימוש בצבעים שמכילים חומר ביוציד, חומר רעיל לסביבה הימית שנקרא T.B.T, בדיל אורגני.
רני עמיר: החומר הזה הוצא משימוש בספנות בכל מדינות העולם.
רני עמיר: הכוונה שלנו ליישר קו גם בכלי שיט קטנים שעוגנים במעגנות.
רני עמיר: זאת הסיבה להוספת התקנה הזאת.
מורדי חבר: יש לי הערה על הקושי הגדול מאוד שנובע מ"יורה בכתב".
מורדי חבר: במסגרת ההתקשרות של מנהל המעגנה עם הקבלן שמבצע את העבודות יהיה נספח בטיחות שיאסור עליו להשתמש ב-T.B.T, אבל מנהל המעגנה עצמו לדעתי לא יכול לכל בעל כלי שיט שעולה לאיזו הספנה לתת באופן אישי את ההוראה הזאת בכתב.
מורדי חבר: לכן לדעתי התיקון של "יורה בכתב" לא נכון והמילה "בכתב" מיותרת.
רני עמיר: אנו סבורים שזה חובה.
אופיר אקוניס: האישור הוא החריג.
אופיר אקוניס: האיסור הוא כללי.
אהרון זיסו: האיסור קיים היום בפועל.
אהרון זיסו: הוא לא צריך עוד מכתב.
אופיר אקוניס: אבל רוצים שאת האישור החריג מנהל המעגנה ייתן בכתב.
אהרון זיסו: הוא לא נותן בכלל אישור.
אהרון זיסו: הוא נותן אישור לצבוע.
אהרון זיסו: הוא לא יכול לתת אישור לצבוע בצבעים שמכילים T.B.T.
אהרון זיסו: אישור צביעה לא צריך להיות בכתב.
מורדי חבר: באישור הצביעה רוצים שתהיה גם הוראה נוספת בכתב בעניין ה-T.B.T.
רני עמיר: הרי "יורה", אין לו משמעות אם הוא לא בכתב.
רני עמיר: יכול אדם א' להגיד: "אמרתי לו", ואדם ב' יאמר: "אבל לא אמרת לי".
רני עמיר: אם זה בכתב, זה סעיף קטן אחד שאומר: איסור צביעה ב-T.B.T.
רני עמיר: הוא חותם על זה ונסגר העניין.
אופיר אקוניס: תקנה 28 מאושרת ללא שינוי.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 29 – שפכים "(א) לא ישפוך אדם שפכים למי מעגנה או באתר שממנו יכולים שפכים להגיע למי מעגנה, ולא יורה ולא ירשה אדם שפיכת שפכים כאמור.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא ירשה משיט או בעל כלי שיט לשפוך או להזרים מכלי השיט שפכים למי מעגנה כאמור.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) שפכים המצויים בכלי השיט יוזרמו למיתקנים שייעד לכך מפעיל המעגנה לפי תקנה 46, בתנאים ובמועד כפי שיורה מנהל המעגנה; הוראות מנהל המעגנה לפי תקנת משנה זו יינתנו לפי הנחיות המפקח למניעת זיהום ים ולפי רשיון העסק של מפעיל המעגנה.
אהרון זיסו: יש מתקני קליטה בכלי שיט, גם לשפכים, גם לשמנים מלוכלכים, גם למי שיפוליים.
אהרון זיסו: במרינות מתקינים את המתקנים האלה.
אהרון זיסו: הכוונה למנוע את הזיהום.
אהרון זיסו: חל איסור להשליך, זאת הכוונה.
אהרון זיסו: אין כאן דבר חריג.
אהרון זיסו: זה איסור שהולך ומתרחב גם באמנות בין-לאומיות.
גיורא קדר: אני מן הפורום לקידום השיט.
גיורא קדר: אמנם בהמשך נראה חובה של מפעיל המעגנה להתקין מתקנים כאלה, אבל מה עושה אדם שנמצא במעגנה ואין בה את המתקנים האלה?
גיורא קדר: באופן אוטומטי הוא הופך להיות עבריין.
גיורא קדר: אני סבור שצריך להגביל את זה.
לאה ורון: ככל שמצויים מתקנים.
אהרון זיסו: בתקנה 46 מוטלת חובה על מפעיל המעגנה להתקין.
אופיר אקוניס: תקנה 29 מאושרת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 30 – פסולת "(א) בעת שהיית כלי שיט במעגנה, לא יניח משיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, שתצטבר בו פסולת שמחמת מהותה או כמותה מזיקה לבריאות או מפריעה לשמירת הניקיון במעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) בכל עת שהיית כלי שיט במעגנה וטרם עזיבתו את מקום ריתוקו ליד הרציף, ידאג המשיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, לאיסוף הפסולת המצטברת בכלי השיט ועל הרציף במכלי פסולת מתאימים ובטוחים הניתנים לאטימה, ולסילוק מכלי הפסולת כאמור למיתקן לאיסוף פסולת שייעד לכך מפעיל המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) בתקנה זו ובתקנה 46, "פסולת" – למעט שפכים.
אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 30 מאושרת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 31 – מניעת מפגעים "(א) בעל כלי שיט או משיטו אחראי לכך שכלי השיט במעגנה לא יהווה ולא יגרום מפגע כמשמעותו בפקודת בריאות העם, 1940.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) היווה או גרם כלי השיט מפגע כאמור, רשאי מנהל המעגנה להורות לבעל כלי השיט או למשיט, לסלק את המפגע או להעביר את כלי השיט ממקומו למקום אחר או להוציאו מהמעגנה, לפי העניין.
אהרון זיסו: זאת תקנה שנתבקשנו להכניס על-ידי משרד הבריאות.
אופיר אקוניס: לא ידעתי על הפקודה הזאת, פקודת בריאות העם, 1940.
אהרון זיסו: גם אני לא הכרתי את זה.
אהרון זיסו: הכנסנו את כל מה שאנו מבינים: שפכים, פסולת וכדומה.
אהרון זיסו: משרד הבריאות דרש להתייחס גם למפגעים לפי פקודת בריאות העם.
אילנה מישר: מבין משרדי הממשלה, מי שמופקד על מפגעים לפי פרקים מסוימים בפקודת בריאות העם זה המשרד להגנת הסביבה.
אופיר אקוניס: מה המשמעות של תקנה 31?
רני עמיר: הגברת צודקת.
רני עמיר: הפקודה הזאת היא פקודה מנדטורית, כמו כל הפקודות.
רני עמיר: השר להגנת הסביבה יש לו שם משקל.
רני עמיר: אנו לא ביקשנו להוסיף את התקנה הזאת ואין לי מושג מדוע היא מופיעה כאן.
אופיר אקוניס: אז אפשר למחוק אות התקנה הזאת?
לאה ורון: נציגים של רשות הספנות והנמלים אומרים שמשרד הבריאות ביקש את התקנה.
אופיר אקוניס: היועץ המשפטי של הוועדה יבהיר לנו את מהות התקנה.
אופיר אקוניס: לפני שאנו מאשרים או מוחקים עלינו להבין מה קובעת התקנה ומה המשמעות.
איתי עצמון: בפקודת בריאות העם, חלק ו' עוסק בהוראות בדבר מפגעים.
איתי עצמון: "לצורך חלק זה של הפקודה רואים את הדברים כדלקמן כמפגעים: ...
איתי עצמון: כל מקום או חלק שמבנהו, מצבו או אופן שימושו מזיקים לבריאות ומסכנים את הבריאות".
איתי עצמון: יש הגדרה רחבה מאוד, החל למשל מאורווה או רפת שמסכנים את הבריאות, כל גל או ערימה, לרבות כל ערימה של אשפה שמזיקים לבריאות.
איתי עצמון: אני יכול להמשיך ולקרוא, אבל אני מניח שהבנתם את הכוונה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: הסעיף הזה מיועד ליישם את האפשרות שאם יש איזה מפגע כזה, שתהיה דרך להוציא אותו, כי התקנה לא מאפשרת הוצאה של מפגעים מלבד התנאים שקבועים בתקנות.
יערה למברגר-קינר: אני לא מטפלת בבריאות ולכן אני לא רואה את עצמי יכולה להעיר על פקודת בריאות העם.
יערה למברגר-קינר: אבל אני סבורה שאולי נכון להתייעץ לפני שמוחקים.
יערה למברגר-קינר: אולי נדחה את זה ונקפוץ לתקנה הבאה.
לאה ורון: ואם הוועדה תסיים היום את הדיון בתקנות, אז מה נעשה עם הדחייה?
יערה למברגר-קינר: אם הוועדה תסיים היום את הדיון בתקנות אנצל את הזמן הזה כדי לברר את הנושא.
לאה ורון: זאת היתה הכוונה.
לאה ורון: בבקשה עו"ד למברגר, אם לקחת על עצמך אז במהלך הדיון תבררי.
עמוס נוימן: אפשר להשאיר את זה.
יערה למברגר-קינר: אני לא רואה מניעה להשאיר את התקנה הזאת.
רני עמיר: אין לי התנגדות שזה יישאר או יירד.
אופיר אקוניס: אנחנו פשוט לא יודעים מה המשמעות של הפקודה.
קריאה: המשמעות היא אם יש שם מוצרים כמו אזבסט וכן הלאה, דברים שכלולים בפקודת בריאות העם.
רני עמיר: פקודת בריאות העם היא פקודה כללית שכוללת את כל סוגי המפגעים כמעט.
רני עמיר: היא נותנת כלי בידי הרגולטור לסלק מפגע.
רני עמיר: זה הדבר הכי חשוב שם, כי היא נותנת אפשרות לסלק את המפגע מן המקום.
אופיר אקוניס: עו"ד למברגר תבדוק.
אופיר אקוניס: אפשר לאשר את התקנה.
אופיר אקוניס: לכל היותר, אם נראה צורך נפתח את התקנה שוב לדיון, אם תהיה בעיה כלשהי.
אופיר אקוניס: תקנה 32 מאושרת.
אופיר אקוניס: אנחנו מגיעים לחובות מפעיל מעגנה.
אופיר אקוניס: כאן יינתנו תשובות לכל ארגוני השיט, כולל תקנה 46.
פרק שביעי: תקנה 32 – מתן שירותי עגינה "מפעיל המעגנה לא יסרב לספק שירותי עגינה במעגנה אלא מטעמים סבירים.
פרק שביעי: "
מורדי חבר: מה זה "טעמים סבירים"?
מורדי חבר: המעגנה יש לה תחום גיאוגרפי והיא מוגבלת ביכולת שלה להכיל כלי שיט.
מורדי חבר: מה שיכול להיות סביר מאוד למנהל מעגנה, כי המעגנה כבר מלאה, יכול להיות מאוד לא סביר לעוד 20 אנשים שרוצים להכניס את כלי השיט שלהם למעגנה, אבל אין היכן לעגון את כלי השיט.
אופיר אקוניס: התקנה הזאת מאוד פרוזאית ולא מחודדת, אני מסכים אתך.
מורדי חבר: זאת בעיה יום-יומית במעגנה.
אופיר אקוניס: מה הטעמים הסבירים?
אופיר אקוניס: יש מנהל מעגנה שהטעם הסביר שלו שהוא רב עם שכנו או עם אשתו בבוקר, והטעם הסביר של מנהל מעגנה אחר זה שלטעמו הקיבולת הגיעה למיצוי.
אופיר אקוניס: לכן הניסוח בעייתי.
אופיר אקוניס: אתה מסכים לנוסח כזה?
איתי עצמון: מדובר על טעמים סבירים.
איתי עצמון: זה ייבחן כאשר תהיה איזו בעיה וזה יגיע למבחן משפטי.
אורן סונין: יש לי מבחן עבורך, אם יורשה לי.
אורן סונין: אחד הטעמים הסבירים, למשל במרינה הרצליה במסגרת תקנון המרינה כתוב בפירוש שלא יינתן שירות לסירת דיג.
אורן סונין: מבחינת המעגנה זה תנאי סביר.
אורן סונין: כאשר זה מגיע למבחן התוצאה, יכולים להיות דברים מוזרים מאוד.
איתי עצמון: תנסו להסביר ליושב-ראש הוועדה מה הם "טעמים סבירים", אילו טעמים סבירים יכולים להיות.
אהרון זיסו: "טעמים סבירים" זה למשל שאין מקומות עגינה כי המרינה מלאה.
אהרון זיסו: הצעתי בהתחלה לקבוע טעמים מוגדרים, אבל בזמנו יועצים משפטיים כאלה ואחרים אמרו ש"טעמים סבירים" הוא מושג משפטי מוכר וידוע, אז הכניסו את זה כך.
אהרון זיסו: טעם סביר הוא למשל שאין מקומות עגינה.
אהרון זיסו: המרינה נועדה ל-400 כלי שיט ויש 402 כלי שיט ולכן אין מקום ל-403.
אהרון זיסו: יש פניות מסוג זה מידי יום, שפונים אליי להתלונן שלא מכניסים כלי שיט למעגנה.
אהרון זיסו: אני אומר שהמרינה מלאה.
אהרון זיסו: אומרים: מה זה מלאה?
אהרון זיסו: שיצופף.
אהרון זיסו: כאשר אין מקומות עגינה זה בהחלט טעם סביר.
סיגלית ברקאי-ואקיל: האופציה החלופית היא ליצור רשימה סגורה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: הבעיה שרשימה סגורה לא מאפשרת לכלול גם מקרים שפתאום יווצרו ושלא חשבנו עליהם, והם עדיין סבירים.
יערה למברגר-קינר: אפשר ליצור רשימה פתוחה, שיוצקת יותר תוכן לגבי הטעמים העיקריים, ועדיין להשאיר פתח לטעמים שלא חשבנו עליהם.
איתי עצמון: יש לכם הצעה לרשימה פתוחה?
איתי עצמון: מדובר על בטיחות שיט.
אהרון זיסו: בעיקר בטיחות שיט.
איתי עצמון: יש עוד שיקולים?
סיגלית ברקאי-ואקיל: היעדר מקומות עגינה.
הלל רשף: אופי הפעילות.
הלל רשף: אם כלי שיט רוצה לנהל עליו דיסקוטק והוא סותר את אווירת המרינה, זה טעם סביר בעיניי לאסור עליו לעגון במעגנה.
מורדי חבר: לדעתי זה טעם סביר דווקא לאפשר לו את זה, כי אני רוצה לפתח את המעגנה.
מורדי חבר: לכן ההגדרה של הסבירות חשובה מאוד.
פואד נסאר: צריך לחדד מה זה סבירות.
גיורא קדר: אני מציע שיהיו מדרגים.
גיורא קדר: מנהל המרינה יש לו את הטעמים הסבירים שלו.
גיורא קדר: לפי דעתי זה צריך להגיע לממונה על הנמלים, שיעמוד בהיררכיה מעל מנהל המרינה, ואם הממונה על הנמלים קיבל החלטה שלא נראית בעיני השייט אפשר יהיה לפנות לערכאה המשפטית כדי שתפרש את הדברים.
גיורא קדר: אני בהחלט בעד שתהיה כאן רשימה פתוחה, אבל אני סבור שצריך להוסיף כאן עוד אינסטנציה שהאזרח הפשוט יוכל להגיע אליה, משום שמרינה היא עסק כלכלי.
גיורא קדר: אנחנו נותנים כאן – וזאת הטענה המרכזית שלנו – לבעלי מרינות, שחלקם פרטיים, סמכויות שלטוניות.
סיגלית ברקאי-ואקיל: בסעיף 55 יש סמכות ערר על החלטות מנהל המעגנה לממונה על הנמלים.
הלל רשף: הבקשה של מר גיורא קדר נענתה במלואה בתקנות.
סיגלית ברקאי-ואקיל: יש סמכות לערער.
איתי עצמון: אתם רוצים שנכתוב רשימה של טעמים?
איתי עצמון: "אלא מטעמים של שמירה על בטיחות השיט, אופי פעילות המעגנה, פגיעה אפשרית בסביבה, היעדר מקומות עגינה".
עמוס נוימן: הפרעה לעוגנים, הפרעה לתושבים שמתגוררים במרינה.
איתי עצמון: השיקולים הללו נכנסים בגדר בטיחות השיט?
אהרון זיסו: לא הכול.
אהרון זיסו: זה לא רק בטיחות שיט.
אהרון זיסו: אתם אמרתם שצריך לשנות את זה ל"טעמים סבירים".
הלל רשף: סליחה על השאלה, מה רע ב"טעמים סבירים"?
הלל רשף: זה משאיר את התקנה מספיק פתוחה.
אהרון זיסו: לכן יש סמכות ערעור.
הלל רשף: מאחר וזה לא בידי מנהל המעגנה בלבד אלא גם בידי הרשות השלטונית שאליה ניתן לערער על ההחלטה, למה צריך להקצין את זה?
איתי עצמון: "אלא מטעמים סבירים, לרבות שמירה על בטיחות השיט, אופי פעילות המעגנה, פגיעה בסביבה, היעדר מקום לעגינה".
איתי עצמון: יש עוד שיקולים שאתם רוצים להוסיף?
יערה למברגר-קינר: "הפרעה לפעילות התקינה במעגנה", ולא "פגיעה בסביבה" אלא עדיף "הגנה על הסביבה".
פואד נסאר: מה הכוונה ב"פעילות תקינה"?
פואד נסאר: אם אני רוקד על הסיפון, יבוא מנהל המעגנה ויגיד שאסור לרקוד.
פואד נסאר: זה לפי הנוהל התקין?
עמוס נוימן: אם זה מפריע לתושבי המרינה ב-2 בלילה - - -
פואד נסאר: מרינה זה מקום להינפש בו וליהנות, גם ב-3 בלילה.
פואד נסאר: בים מותר לעשות הכול.
קריאה: בים.
קריאה: לא במרינה.
פואד נסאר: המרינה היא בים.
אופיר אקוניס: נדמה לי שבים כבר אי אפשר לעשות הכול.
פואד נסאר: אי אפשר לתת אזיקים בידי מנהל המעגנה.
פואד נסאר: צריך לחשוב היטב על הכוונה של התקנה הזאת.
אופיר אקוניס: התקנה הזאת סבירה, בעיקר כאשר אנו מחדדים ומוסיפים רשימה פתוחה.
איתי עצמון: אקרא שוב את הנוסח: "...
איתי עצמון: לרבות שמירה על בטיחות שיט, מניעת הפרעה לפעילות תקינה במעגנה, הגנה על הסביבה, אופי הפעילות במעגנה".
קריאה: "והפרעה לתושבי המרינה".
קריאה: יש תושבים שגרים במרינה.
איתי עצמון: כבר אמרנו שתהיה שמירה על פעילות תקינה במעגנה.
אורן סונין: יש לי בעיה עם "אופי הפעילות במעגנה".
אורן סונין: זה נשאר ברובריקה בעייתית מבחינת פעילות הדיג.
אורן סונין: אני חוזר לדוגמה שהצגתי, שבהרצליה סירת דיג נוגדת את אופי הפעילות של המעגנה בעצם הימצאותה שם, כך שיש לי בעיה עם המשפט הזה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: היא יכולה לעגון במעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: זה לא אמור להפריע לפעילות של המרינה.
אורן סונין: קראת את התקנון של מרינה הרצליה?
עמוס נוימן: אני מניח שאחרי שהתקנות האלה יעברו התקנון ישונה בהתאם לתקנות.
אורן סונין: אני לא רוצה להניח.
אורן סונין: לשם כך יש תקנות.
אופיר אקוניס: אנחנו מאשרים את תקנה 32, עם התיקונים שקרא היועץ המשפטי של הוועדה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 33 – חובות מפעיל מעגנה "(א) מפעיל מעגנה יקים את כל התשתיות, המערכות או המיתקנים המפורטים בפרק זה (להלן – התשתיות), יספקם לכל כלי השיט העוגנים במעגנה, יפעילם ויתחזקם ברמת בטיחות נאותה, הכל להנחת דעתו של הממונה על הנמלים.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) הממונה על הנמלים רשאי, בכפוף לכל דין, לפטור מפעיל מעגנה מן הצורך להקים, להפעיל או לתחזק אחת או יותר מן התשתיות, אם שוכנע, להנחת דעתו, כי נתקיים אחד מאלה: (1) לא ניתן בתנאים הפיזיים הקיימים, או משיקולי בטיחות, להקים או להפעיל את התשתית; (2) מספר כלי השיט העוגנים במעגנה אינו מצדיק הקמתה או החזקתה של התשתית; (3) הקמת המעגנה טרם הושלמה, ומפעיל המעגנה המציא ערובה מספקת כי ישלים את הקמת התשתית תוך זמן סביר; (4) קיים אמצעי חלופי נאות לספק את הצורך שלמענו נועדה התשתית.
גד שניצר-שמר: יש לי הערה כללית לגבי הנוסח.
גד שניצר-שמר: נכתב כאן "מפעיל מעגנה יקים".
גד שניצר-שמר: אני מציע שזה יהיה "ידאג לקיום" או "יהיה אחראי לקיום".
גד שניצר-שמר: הוא לא מקים את המתקנים בעצמו.
גד שניצר-שמר: כפי שזה כתוב כאן, הוא חייב לעשות את זה.
איתי עצמון: הוא יכול לעשות את זה גם באמצעות אחר, חד-משמעית.
איתי עצמון: זה בסדר.
איתי עצמון: גם אמרנו את זה לפרוטוקול.
גיורא קדר: על אילו תשתיות מדובר?
קריאה: מנוף, חשמל ומים.
איתי עצמון: יש רשימה בהמשך.
איתי עצמון: תיכף נגיע אליה.
אופיר אקוניס: תקנה 33 מאושרת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 34 – נתיבי כניסה ויציאה "מפעיל מעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יסמן את נתיבי הכניסה והיציאה מהמעגנה, באופן ברור ונראה לעין ביום ובלילה.
אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 34 מאושרת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 35 – עומק המים "(א) השתנה עומק המים במעגנה מהקבוע במפה הימית של המעגנה שהייתה בתוקף ערב תחילת התקנות, והמופקדת לעיון הציבור במשרדי הממונה על הנמלים (להלן – העומק הקבוע), באופן המסכן את בטיחות השיט, ידאג מפעיל המעגנה לסילוק החול שהצטבר בקרקעית המעגנה לפי הוראות כל דין, לעומק הקבוע תוך פרק הזמן שיורה הממונה על הנמלים; עד סיום סילוק החול לעומק הקבוע יסמן מפעיל המעגנה את הנתיבים הבטוחים לשיט בתחום המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) תקנת משנה (א) לא תחול בנמל טבריה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) בתקנה זו, "מפה ימית" – מפה המשמשת לניווט הבטוח של כלי שיט, שמוצגים בה קו החוף ושטח הים, ומצוינים בה, בין השאר, עומק המים, עזרי ניווט בחוף ובים ומאפייניהם, מיתקנים ימיים בחוף או בים, והתראות בדבר מכשולי ניווט.
איתי עצמון: אני מניח שהכוונה שלכם לסילוק החול שהצטבר כדי שיגיע לעומק הקבוע?
סיגלית ברקאי-ואקיל: כן.
אהרון זיסו: זה מתואם עם משרד הפנים.
אהרון זיסו: היינו בוועדה לפטורים כדי לקבל היתר חפירה לשמירת העומק.
אהרון זיסו: משרד הפנים הכיר בצורך.
אופיר אקוניס: מה העומק בדרך כלל?
אהרון זיסו: בכל מרינה זה עומק אחר, לפי המפה הימית שלה, אבל כדי לשמור על העומק הוא חייב היתר לחפירה.
אהרון זיסו: כדי לא להמתין בתור במשך שנתיים בוועדה להיתרים קיבלנו פטור לצורך העניין.
רויטל קסטרו: הפטור ניתן להיתר חוזר להעמקה של המרינה.
אהרון זיסו: זה לא העמקה.
אהרון זיסו: אם הוא רוצה להעמיק, הוא חייב היתר.
רויטל קסטרו: הוא ניתן להיתר חוזר.