GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז חטיבה: הרי כולם אומרים לנו: זה ברור שהם שם, הרי זה נבדק ואושר על-ידי הרשות, ועל ידי המפעיל.
גדי רגב: אני מרשות התעופה האזרחית.
גדי רגב: עצם קיומם של הסימונים הם חובה על הטייס, עצם קיומם של הסימונים כמושלמים זה חובה על הטייס.
גדי רגב: עכשיו אנחנו נכנסים לשלב המידתיות - האם גודל האות, וגודל המספר?
גדי רגב: זה עניין מידתי, ובהתאם לזה גם באות הסוגיות אחר כך מה הסנקציה שנובעת מהדבר הזה.
גדי רגב: אבל, חובה על כל טייס במסגרת הסיבוב החיצוני שהוא עושה על המטוס, בין השאר גם לבדוק את הדבר הזה.
גדי רגב: ואם מחר הוא רוצה לנסוע לאירופה, והוא יוצא לטיסה הזאת כשחצי מהסימונים מחוקים, זה אחריותו.
גדי רגב: אין מה לעשות, אי אפשר להוריד את האחריות שלו מהעניין הזה.
גדי רגב: רת"א בודקת את המטוס.
יצחק וקנין: אני אשאיר את הסעיף כפי שהוא, לא אתקן את הסעיף.
יצחק וקנין: לא אתקן את הסעיף, אני אומר.
דוד גורודצקי: אני מייצג את אגודת התעופה הכללית.
דוד גורודצקי: כתוב: "לא יפעיל כלי טיס, אלא אם כן כלי הטיס מסומן בסימני לאומיותו ורישומו".
דוד גורודצקי: מה הכוונה ברישומו?
רננה שחר: סימני הלאומיות והרישום – הלאומית זה ה- 4X, והרישום זה שלוש האותיות שבאות אחר כך.
רון גנט: לטייסים אין בעיה עם הנושא של חובה שמוטלת עליהם לבדוק אם יש סימני לאום.
רון גנט: הבעיה היא האם הם בהתאם לתקנות, וכן הלאה.
רון גנט: האיגוד מציע אולי הצעת פשרה של: לא יפעיל אדם, עובד טיס, טיסה בטיסה מסחרית, אלא אם כן כלי הטיס מסומן בסימני לאומיותו.
רון גנט: זאת אומרת, בלי לראות האם באמת 30% מהכנף מצוי, האם באמת הצבע כחול או שחור כי מדובר בטיסה שצריכה לצאת בארבע בבוקר.
רון גנט: הטייס כן לוקח על עצמו את האחריות שיש סימני לאום על המטוס.
רון גנט: אבל, אין לו אפשרות באמת לבדוק האם באמת בהתאם לתקנות, וכן הלאה.
רון גנט: הדברים האלה עוברים דרך מוסכים, ודרך מפקחים.
רון גנט: יש מספיק אנשים שיכולים לבדוק את קיום התקנות.
יצחק וקנין: עדיין יש אחריות.
רון גנט: יש אחריות, הטייס לוקח על עצמו אם יש סימן לאום או האם אין.
רון גנט: אבל, אין לו אפשרות אם הוא עומד בתקנות או לא עומד בתקנות.
גיורא רום: טייסים הם אנשים מאוד קפדנים.
גיורא רום: אני זוכר שאחד הטייסים בחברה שאני לא רוצה להזכיר את שמה לא הסכים לטוס כי לא היתה חבילת מסטיק לטייסים כפי שאומרות התקנות הפנימיות של החברה.
גיורא רום: טייסים הם אנשים מאוד קפדניים.
בועז חטיבה: גיורא, סליחה, עם כל הכבוד, אני מבקש.
בועז חטיבה: אתה מדבר ואנחנו יודעים על מי.
בועז חטיבה: אנחנו מדברים על לפני שלושים שנה.
גיורא רום: בועז, אני שם את זה בסוגריים, זו היתה סתם אתנחתה.
בועז חטיבה: זה הטלת דופי, והשמצה של ציבור שלם, אני מאוד מצטער.
בועז חטיבה: זה היה מישהו באל-על שעשה כזה דבר לפני 30 שנה - לא יכולים להגיד את זה פה.
לאה ורון: זה היה בהומור.
בועז חטיבה: זה היה הומור שהיינו צריכים להסיק ממנו מסקנות מסוימות לגבי הדיון.
בועז חטיבה: אנחנו אוהבים להתבדח, אבל לא על חשבוננו.
יצחק וקנין: אני חושב שלא צריך לקחת את זה באופן אישי.
יצחק וקנין: אני אצביע על הסעיף כפי שהוא, אני לא אתקן אותו.
יצחק וקנין: סעיף 59, מי בעד?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 59 אושר.
יצחק וקנין: אני מאשר את הסעיף.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לסעיף 60.
רננה שחר: "(א) לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן קיימת לגבי אותו כלי טיס תעודת כושר טיסה תקפה שניתנה לפי הוראות סימן זה, ובכפוף לתנאים שבאותה תעודה.
רננה שחר: (ב) המנהל ייתן למפעיל אווירי, המבקש זאת, תעודת כושר טיסה, בהתקיים כל אלה: (1) כלי הטיס רשום בפנקס הרישום; (2) כלי הטיס עומד בכללי הכושר האווירי ובכללי הגנת הסביבה שנקבעו לפי סעיף 46; (3) קיים לגבי כלי הטיס ספר טיסה (flight manual) או מסמך מתאים אחר, המפרט את מגבלות ההפעלה של כלי הטיס וכן כל מידע אחר הנחוץ להפעלתו הבטוחה של כלי הטיס, הכל כפי שקבע השר; (4) קיים לגבי כלי הטיס ספר תחזוקה (maintenance manual) או מסמך מתאים אחר, המפרט את דרישות התחזוקה ובכלל זה פעולות הבדק שיש לבצע בכלי הטיס, וכן כל מידע אחר הדרוש לשם שמירה על כשירותו האווירית הנמשכת של כלי הטיס, הכל כפי שקבע השר; (5) המנהל אישר את הגורם האחראי מטעמו של המפעיל האווירי לביצוע פעולות הבדק בכלי הטיס, מבין המורשים לכך לפי סעיף 23, בהתאם להוראות שקבע השר; (6) כלי הטיס נמצא בטוח לטיסה, בשים לב, בין השאר, לתכן שעל פיו יוצר, למבנהו ולציוד התעופתי המותקן בו; (7) מתקיימים תנאים נוספים שקבע השר לעניין זה.
רננה שחר: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאי השר לקבוע סוגים מיוחדים של תעודות כושר טיסה שיינתנו בנסיבות ובתנאים שיקבע, גם אם לא מתקיימים לגבי כלי הטיס כל התנאים למתן תעודת כושר טיסה המנויים באותו סעיף קטן.
רננה שחר: (ד) השר רשאי לקבוע הוראות לעניין תעודת כושר טיסה ובכלל זה לעניין תקופת תוקפה של תעודה כאמור, ההליכים לקבלת התעודה, לרבות הוראות בדבר אופן הגשת הבקשה לקבלתה, המסמכים שיש לצרף לבקשה כאמור והבדיקות שיש לערוך לכלי הטיס לשם בדיקת כשירותו האווירית, וכן לעניין הפרטים שייכללו בתעודה כאמור, אופן שינויה ופקיעת תוקפה.
רננה שחר: (ה) על הגבלת תעודת כושר טיסה, התלייתה, ביטולה וסירוב לחדשה, יחולו הוראות סעיף 35(א)(1) עד (3) ו-(ב), בשינויים המחויבים.
איתי עצמון: אני רציתי להעיר לגבי סעיף קטן (ד).
איתי עצמון: כדי להתאים את הנוסח למה שקבוע היום בתקנה 70 לתקנות התיעוד, להוסיף גם הוראות לעניין העברת תעודת כושר טיסה לאחר.
רננה שחר: מקובל, מותר להעביר.
רננה שחר: כלומר, התעודה עוברת עם ה- - -
יצחק וקנין: האם יש עוד הערות?
גדי אריאל: אני מאיגוד הטייסים.
גדי אריאל: זה בדיוק אותו הדבר כמו הסעיף הקודם שבו דיברנו לגבי העניין של התעודה.
אברהם קמחי: אין הבדל בין כושר אווירי לבין תעודת רישום מבחינת הניירת.
אברהם קמחי: זה בדיוק אותו הדבר לגבי חברת תעופה או עסק מסחרי.
אברהם קמחי: לגבי פרטיים – זה מאה אחוז נכון.
אברהם קמחי: לגבי מפעיל - אין הבדל בין תעודת כושר אווירי.
אברהם קמחי: לדוגמה, מה שסיפרתי לגבי משקל שזה כושר אווירי.
אברהם קמחי: לי הועבר נייר לא נכון שמעולם לא קיבל אישור.
אברהם קמחי: אבל, הוא הועבר אליי.
אברהם קמחי: הרצון הטוב בוודאי היה מתקן את זה.
אברהם קמחי: אבל, אסור להשאיר את זה בחוק כך.
גד אריאל: אני מדבר על כל סעיף 60 - תעודת כושר טיסה.
גד אריאל: סעיף קטן (ב) אומר: "המנהל ייתן למפעיל האווירי".
גד אריאל: הרי כשהמנהל מוציא את התעודה הזאת הוא לא שולח אותה אליי הביתה.
גד אריאל: הוא שולח אותה למפעיל האווירי.
גד אריאל: המפעיל האווירי לא שולח כל תעודה אליי הביתה, הוא שם אותה במטוס.
גד אריאל: אני צריך לבדוק שהיא במטוס, זה הכול.
רננה שחר: זה מה שכתוב: "לא יפעיל אדם כלי טיס, אלא אם קיימת לגבי אותו כלי טיס תעודת כושר טיסה תקפה".
רננה שחר: אני לא מצליחה להבין את ההערה.
יצחק וקנין: לא כל פעם כשאתה עולה למטוס אתה צריך לקבל תעודה.
יצחק וקנין: התעודה קיימת במטוס עם תוקף מתאריך עד תאריך – זו הכוונה.
יצחק וקנין: היא צריכה להיות תקפה באותו פרק זמן, באותו תאריך.
יצחק וקנין: אם הבנתי נכון זוהי הכוונה.
יצחק וקנין: אני לא חושב שיש עם זה בעיה.
יצחק וקנין: אתה הבנת שכל פעם הוא צריך לקחת ולבדוק.
יצחק וקנין: התעודה צריכה להיות תקפה בין תאריכים כפי שחתם עליהם האדם המוסמך שהתעודה הזאת היא תקפה.
רננה שחר: אני חייבת לציין שיש גם הבדל מאוד גדול בין סעיף 60 לסעיף 68.
רננה שחר: סעיף 60 זה ממש הפעלת כלי ללא תעודה – לא ניתנה לו תעודת כושר טיסה, או שהיא לא תקפה.
רננה שחר: סעיף 68 זה באמת חובת נשיאת מסמכים של התעודה.
רננה שחר: לא יכול להיות מצב שטייס יטיס כלי כשאין לו תעודת כושר טיסה בתוקף.
רננה שחר: לא יכול להיות מצב כזה.
בועז חטיבה: אנחנו מסכימים.
בועז חטיבה: תעודה חייבת להיות, ובתוקף.
בועז חטיבה: לזה אנחנו מסכימים, אין ויכוח.
יצחק וקנין: אני הבנתי את זה מלכתחילה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 60?
יצחק וקנין: אתה הערת הערה קטנה לתיקון מסוים.
איתי עצמון: נכון, בסעיף קטן (ד), הוראות לעניין העברת תעודת כושר טיסה לאחר.
יצחק וקנין: כן, כולל התיקון שהוצע על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 60, כולל התיקון, אושר.
יצחק וקנין: סעיף 61.
רננה שחר: "(א) לא יפעיל אדם כלי טיס שחלות לגביו הוראות הכרך הראשון לנספח 16 לאמנה, אלא אם כן קיימת לגבי כלי הטיס תעודת רעש תקפה, המאשרת את דירוג הרעש של כלי הטיס בהתאם להוראות הכרך הראשון לנספח 16 לאמנה (בסימן זה – דירוג הרעש), שניתנה לפי סעיף זה, ובהתאם לתנאים שבאותה תעודה.
איתי עצמון: סליחה, אני עוצר אותך כאן לפני שממשיכים מכיוון שזהו סעיף ארוך.
איתי עצמון: יש איזושהי בעיה עם הוראה האומרת: לא יפעיל אדם כלי טיס שחלות לגביו הוראות כלשהן באמנה.
איתי עצמון: אני חושב שכדאי לומר או: כלי טיס מסוג שקבע השר בהתאם להוראות הכרך הראשון לנספח 16, או אולי לומר: השר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס שהוראות סעיף זה לא יחולו לגביהם בהתאם לנספח 16.
רננה שחר: אני חושבת שהפתרון, אם לדבר על הכיוון שלך שאתה מוטרד מזה שבעצם יש פה החלה ישירה של הוראות הכרך הראשון לנספח 16 לאמנה לעניין סוגי כלי הטיס שחייבים בתעודת רעש - - -
איתי עצמון: בפרט שכתוב: לא יפעיל אדם.
איתי עצמון: יש כאן סנקציה פלילית.
רננה שחר: אני חושבת שאם כבר הדרך הנכונה לעשות את זה אז זה: לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן קיימת לגבי כלי הטיס תעודת רעש תקפה, ואז לקבוע שהשר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס שהחובה הזאת לא תחול עליהם בהתאם להוראות האמנה.
רננה שחר: למעשה, כבר יש תקנות בעניין הזה, והתקנות מגדירות שזה בהתאם לנספח 16 לאמנה.
איתי עצמון: אני מציע לקבל את הפתרון שאנחנו פשוט נמחק מי שחלות לגביו עד לאמנה.
איתי עצמון: ואז זה יהיה: לא יפעיל אדם כלי טיס, אלא אם כן קיימת לגבי כלי הטיס תעודת רעש תקפה המאשרת את דירוג הרעש וכו'.
איתי עצמון: ובסוף הסעיף נכתוב: השר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס שהוראות סעיף זה לא יחולו לגביהם בהתאם להוראות הכרך הראשון לנספח 16 לאמנה.
אברהם רזיאל: סליחה, אם אפשר.
אברהם רזיאל: כל הנושא של הרעש מתחיל פה בסעיף 61, ועובר לעוד שני סעיפים, ואחר כך בהמשך בסעיף 70.
אברהם רזיאל: לנו - התעשייה האווירית - יש איתו בעיה.
אברהם רזיאל: קונקרטית לעניין הזה, אני קופץ לסעיף 151 בחוק היות וסעיף 151 פוטר סוגי כלי טיס מסוימים מהוראות החוק בכלל.
אברהם רזיאל: ולכאורה, הוא פותר גם מהסעיפים האלה כי לא כתוב אחרת בחוק שם.
אברהם רזיאל: התעשייה האווירית נקלעה פה למצב שסוגי פעילויות שלה נפגעים בצורה קשה מהעובדה הזו שזה צריך להגיע לרמה של השר כדי שהיא תוכל להיות בסדר.
אברהם רזיאל: זה אולי לא נשמע ברור כרגע.
אברהם רזיאל: אבל, סעיף 61 קובע שיש צורך בתעודה.
אברהם רזיאל: סעיף 62 קובע מתי אפשר לפטור מהצורך בתעודה, או ההיפך – גם עם תעודה אי אפשר לטוס.
אברהם רזיאל: סעיף 70 אומר בכלל משהו אחר.
אברהם רזיאל: הוא אומר שלא ניתן להפעיל כלי טיס בסעיפי רעש שקבע השר, בהסכמה של השר לאיכות הסביבה.
אברהם רזיאל: סעיף 144 נותן זכות למנהל מאיזה סעיפים הוא יכול לפטור.
אברהם רזיאל: סעיף 151 פוטר סוג מסוים של כלי טיס מכל הוראות החוק.
אברהם רזיאל: בסוף כפופים עדיין לסעיף 70.
אברהם רזיאל: זה מתחיל מפה עד לסעיף 70, עובר לסעיף 144, ומגיע לסעיף 151.
אברהם רזיאל: אנחנו הבענו את ההסתייגות שלנו במהלך הדיונים בעניין הזה.
אברהם רזיאל: נכון שהתבקשנו להעביר נייר עמדה שהוא עכשיו בהכנה בלשכה המשפטית שלנו.
לאה ורון: אנחנו לא הצלחנו להבין את הבעיה שלך.
לאה ורון: האם אתה לא מרוצה מכך שיש סעיפים שמקנים את הסמכות לפטור?
אברהם רזיאל: אני מאוד מרוצה.
אברהם רזיאל: אבל, לצערי הסעיף הזה שמקנה את הסמכות לא מחיל עליו את כל הסעיפים הנוגעים לרעש.
רננה שחר: אז כשנגיע לסעיף הפטור נעיר עליו.
רננה שחר: אני רק אומר באופן כללי.
רננה שחר: אני חושבת שמר רזיאל מדבר על מטוסים צבאיים זרים.
אברהם רזיאל: מטוסים שהם ללא תעודת סוג בכלל כמו מטוס שיש לנו אנחנו מטפלים בו אד הוק כרגע, ואני מקווה שיימצא לו פתרון.
אברהם רזיאל: מטוסי מדינה של מדינת ישראל כנ"ל.
קריאה: מטוס מדינה פטור.
אברהם רזיאל: האם הוא פטור מסעיף 70?
אברהם רזיאל: אמרתם שלא.
אברהם רזיאל: אתם אומרים לי שהיות ולמנהל בסעיף 144 אין אפשרות לפטור מסעיף 61, סעיף 62, וסעיף 63, וסעיף 70.
יערה למברגר: סמכות הפטור זה מהוראות שהחוק חל לגביהם.
יערה למברגר: השלב הראשון – החוק חל.
יערה למברגר: אחר כך אפשר לפטור מזה.
יערה למברגר: אם יש סוגי מטוסים, מטוסי מדינה, שהחוק לא חל עליהם, אז לא צריך לפטור ממה שהחוק לא חל עליו.
אברהם רזיאל: אתה מדבר על אחד ספציפי, מדינת ישראל.
גד רגב: מטוסי מדינה, זה מה שחל על מטוסי מדינה.
גד רגב: על מטוסים שהם לא מטוסי מדינה זה סיפור אחר.
גד רגב: אבל, מכיוון שאנחנו ממילא נגיע לזה, אני מציע לדחות את הדיון הזה לשם.
גיורא רום: אני אתמול קיבלתי בקשה לפטור מתקנות רעש מטוס מאיזה ארץ עולם שלישי.
גיורא רום: התברר לי שזה state.
גיורא רום: אני אמרתי שהוא לא זקוק בכלל לפטור ממני, זה עניין של ממשלת ישראל ואותה מדינה.
גיורא רום: זה לא עניין של מנהל רת"א.
אברהם רזיאל: האם אני כנציג התעשייה האווירית צריך לפנות לממשלת ישראל לבקש ממנה את האישור?
אברהם רזיאל: כי כתוב שהוא פטור מהחוק, אז בשביל מה אני צריך לפנות?
רננה שחר: אבל, סעיף 151 עוסק בנושא של הזמנת מטוסי מדינה לישראל, אם בידי חיל האוויר, ואם בידי רת"א – את כל הסיטואציות שבהם מטוסי מדינה יכולים להיכנס לישראל.
רננה שחר: אני חושבת שאם יש בעיה עם סעיף 151 אז צריך לדבר על זה.
רננה שחר: אני לא רואה גם את ההערה לסעיף 61.
רננה שחר: רזיאל, מה אתה רוצה שיהיה כתוב פה?
גיורא רום: אולי נטפל על זה דרך סעיפי הפטור?
אברהם רזיאל: אני מוכן.
אברהם רזיאל: אבל, גם מה שנאמר פה על-ידי רננה וגדי - - -
גיורא רום: לא, לא.
גיורא רום: רזיאל, יכול להיות שבאמת אצלכם, במקרה הספציפי שלכם, יש מקרים פרטיים מאוד מורכבים.
גיורא רום: אתם היחידים, אנחנו לא ארצות-הברית שיש אין סוף תעשיות אוויריות.
גיורא רום: יכול להיות שצריך לטפל בזה דרך סעיפי הפטור כי זה גם לא קורה שני וחמישי, וצריך לתת למנהל את שיקול הדעת.
לאה ורון: האם תעודת הרעש ניתנת פעם אחת, או שחדשות לבקרים נבדקת עוצמת הרעש?
אברהם רזיאל: היא ניתנת בייצור.
לאה ורון: וזהו.
רננה שחר: לא, וגם בשלב - - -
לאה ורון: האם עוצמת הרעש נשמרת לאורך כל השנים, או שהיא משתנה?
רננה שחר: תמיר נמצא פה.
תמיר ברעם: במסגרת רישוי של מודל כלי הטיס ראיתם כי בסעיפים השונים של החוק שכתוב: כללים להגנת הסביבה.
תמיר ברעם: נכון, אנחנו בודקים גם מאות תקנות של החוזק של האווירון וכל הדברים האלה.
תמיר ברעם: אבל, אנחנו גם דואגים במסגרת הרישוי שהוא יענה על תקנות הרעש.
תמיר ברעם: מתבצעים ניסויים, ונקבעות רמות הרעש שאותו מטוס, מודל ספציפי, מייצר.
תמיר ברעם: הדגם מקבל אישור שהוא עומד בכללי רעש מסוג מסוים – לא חשוב איזה.
תמיר ברעם: אחרי זה המטוסים הספציפיים שמיוצרים, כל מטוס ספציפי, מקבל תעודת רעש שמעידה שהוא עונה על תקנות הרעש.
תמיר ברעם: התעודה הזאת ניתנת אחת בחיים של מטוס, אלא אם כן עשו בו שינוי.
תמיר ברעם: למשל, שינו מנועים או דברים כאלה.
תמיר ברעם: אבל, באופן עקרוני אין לה תוקף.
דוד גורודצקי: לגבי סעיף 61(ב): "המנהל ייתן למפעיל האווירי המבקש זאת" – מה לגבי מטוסים שהם לא - - -
יצחק וקנין: אנחנו עוד לא קראנו את (ב).
יצחק וקנין: תיכף נקרא אותו, ואז תוכל להעיר את ההערה.
יצחק וקנין: רננה, (ב).
רננה שחר: "(ב) המנהל ייתן למפעיל אווירי המבקש זאת, תעודת רעש, אם כלי הטיס רשום בפנקס הרישום, עומד בכללי הגנת הסביבה שנקבעו לפי סעיף 46, שעניינם תקני רעש, וממלא אחר תנאים נוספים שקבע השר.
יצחק וקנין: הערה.
דוד גורודצקי: לגבי הסעיף הזה – מה קורה למטוסים שלא עובדים תחת מפעיל אווירי?
דוד גורודצקי: זאת אומרת, מטוסים פרטיים.
קריאה: הוא גם במפעיל אווירי.
קריאה: היא גם כוללת.
רננה שחר: הגדרת מפעיל אווירי - בהפעלה מסחרית זה בעל רישיון להפעלה אווירית.
רננה שחר: כלומר, חברות התעופה.
רננה שחר: בהפעלה כללית זה בעל הכלי, או השוכר שלו, או מי שהורשה מטעמו.
יצחק וקנין: הערות נוספות ל-(ב)?
יצחק וקנין: אנחנו עוברים ל-(ג).
רננה שחר: "(ג)
רננה שחר: על הגבלת תעודת רעש, התלייתה וביטולה, יחולו הוראות סעיף 35(א)(1) עד (3), בשינויים המחויבים.
רננה שחר: (ד)השר, בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה, רשאי לקבוע הוראות לעניין ההליכים לקבלת תעודת רעש, לרבות הוראות בדבר אופן הגשת הבקשה" – זה צריך להיות לקבלת התעודה – "המסמכים שיש לצרף לבקשה כאמור והבדיקות שיש לערוך לכלי הטיס לשם בדיקת עמידתו בתקני הרעש החלים לגביו, וכן לעניין הפרטים שייכללו בתעודה כאמור ואופן שינויה.
יצחק וקנין: רבותי, אין הערות.
עומר שלו: שאלה – ההפניה ל-31א(1) עד (3), האם לא צריך להזכיר גם את א רבתי (1) שתוקן?
עומר שלו: הסעיף נכתב עוד לפני שתיקנו בישיבה הקודמת.
עומר שלו: סליחה, זה בסדר.
עומר שלו: לא צריך לעשות את השינוי.
יצחק וקנין: הערות נוספות לסעיף 61?
אברהם רזיאל: אין הערות בכפוף לדיון המשך, בבקשה.
אברהם רזיאל: אין הערות כי עדיין יש הסתייגויות מהאופן.
אברהם רזיאל: זה עדיין: "לא יפעיל אדם".
אברהם רזיאל: כלומר, אין פה שום שיקול דעת לאף אחד להסתייג מהעניין הזה.
אברהם רזיאל: יכול להיות שניתן פתרון בסעיף 144 עם מתן הפטור.
איתי עצמון: סליחה, אנחנו הרי הוספנו בסעיף קטן (א) שהשר רשאי לקבוע סוגי כלי טיס שהוראות סעיף זה לא יחולו לגביהם.
אברהם רזיאל: שזה ישנו בסעיף 151 שזה לכאורה בסדר.
רננה שחר: לא, זה משהו אחר.
רננה שחר: אבל, נניח דאונים לא צריכים תעודת רעש.
רננה שחר: יש כלים שלא צריכים תעודת רעש, וזה ברור.
רננה שחר: נספח 16 לאמנה אינו חל עליהם.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 61 כולל התיקון, השינוי שהוצע פה?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 61, כולל התיקון, אושר.
יצחק וקנין: ממשיכים לסעיף 62.
רננה שחר: "(א) על אף הוראות סעיפים 60 ו-61, רשאי אדם להפעיל כלי טיס גם אם לא ניתנה לגביו תעודת כושר טיסה או תעודת רעש, אם קיימת לגביו תעודה מקבילה לתעודה כאמור, שניתנה לו מאת הרשות המוסמכת לעניין זה במדינה חברה, ובלבד שהתעודה אושרה בידי המנהל לפי סעיף זה, ושההפעלה תיעשה בהתאם לתנאים שבאותה תעודה ולתנאי האישור.
רננה שחר: (ב) השר יקבע את התנאים ואת ההליכים לקבלת אישור לפי סעיף קטן (א).
רננה שחר: (ג) אישור שניתן לפי סעיף זה, יראו אותו לעניין חוק זה ודיני הטיס האחרים כתעודת כושר טיסה או כתעודת רעש, לפי העניין.
בועז חטיבה: אני מבקש לשאול שאלה, ולפי זה נדע אם יש הערה.
בועז חטיבה: הבעיה פה היא ממטוסים לחכירה יבשה מה שנקרא.
בועז חטיבה: למשל, חברה תעופה ישראלית חוכרת מטוס מחו"ל, ומפעילה אותו.
בועז חטיבה: כשרשות התעופה האזרחית מאשרת תעודת כושר טיסה או תעודת רעש ממדינה חברה, האם יש לזה עדות בתא הטייס, בקוקפיט?
בועז חטיבה: זאת אומרת, כשאני נכנס לתא הטייס, האם אני רואה את תעודת כושר הטיסה ותעודת רעש שהוציאה רת"א אנגולה, לצורך העניין, או שאני רואה attachment, או פתק בעברית שמאפשר לי לדעת שאכן רשות התעופה האזרחית אישרה את הדבר הזה?
רננה שחר: הסעיף הזה מאפשר לעשות מה שקוראים בשפת הקהילה ולידציה, ולידציה של תעודות כושר טיסה, ותעודות רעש שניתנו.
רננה שחר: אני לא מכירה שרת"א עושה שימוש, עושה ולידציה בימנו אלה לתעודות כושר טיסה או לתעודות רעש.
רננה שחר: בכל זאת, חשבנו שנכון אם בעתיד ירצו ברת"א לעשות את זה, כמו שעושים ולידציה לרישיונות, ואז כמובן אישור או ולידציה של תעודת כושר טיסה הולכת גב אל גב עם תעודת כושר הטיסה.
רננה שחר: היא מותנית בה, בתנאים שלה, בתוקפה.
רננה שחר: ממש כמו אישור רישיון.
רננה שחר: היא יכולה לקבוע מגבלות נוספות כמובן.
רננה שחר: אבל, אתה תראה מסמך ישראלי שצמוד אליו המסמך של המדינה הזרה, והם מתייחסים אחד לשני.
רננה שחר: אבל, זה דבר שכיום לא מתקיים.
רננה שחר: רת"א לא עושה.
בועז חטיבה: אין לנו שום ויכוח עם העיקרון.
בועז חטיבה: השאלה היחידה שאני מבקש לשאול - - -
רמי ליבלינג: בחכירה יבשה אתה מקבל את המטוס עם כל התעודות האורגינאליות שלו.
רמי ליבלינג: רת"א לא אוהבת לתת חכירה יבשה לאורך זמן.
רמי ליבלינג: הניסיון שלנו הוא שאחרי כשנה מעבירים אותו לרישום ישראלי, ואז זה עובר לתעודה ישראלית.
רמי ליבלינג: אבל, בחכירה יבשה אתה מקבל את המטוס עם הרישום הזר, ואישורים להפעיל אותו, ותמצא על ה- - -
בועז חטיבה: כל מה שאנחנו מבקשים שיובהר – ראשית, שרת"א אישרה.
בועז חטיבה: האישור צריך להיות מוצמד למקור.
בועז חטיבה: זה לא כתוב פה.
בועז חטיבה: אני עלול למעוד בזה שאני אבוא לתא הטייס, ואני אמצא תעודת כושר טיסה ותעודת רעש שאושרו בידי ממשלת אנגולה או זימבבואה.
לאה ורון: תסבירו לנו מה זה חכירה יבשה מול חכירה רטובה.
רמי ליבלינג: מי שחתום על האמנה, כל מדינה מכירה שהוא מנפיק.
רמי ליבלינג: ולעשות את הוולידציה אם יש צורך – אין ולידציה.
רמי ליבלינג: חכירה יבשה היא חכירה שבה חברה חוכרת מטוס ללא צוות.
רמי ליבלינג: הוא יכול להיות ברישום של אותה מדינה.
קריאה: או ברישום של מדינת ישראל.
קריאה: זה יכול להיות שתי וריאציות.
רמי ליבלינג: בועז שואל כאשר הוא חכירה יבשה ברישום זר.
בועז חטיבה: שתי הפאזות, כי לא ברור לי אם כשהוא עבר לרישום ישראלי תעודת הרישום הופכת להיות ישראלית?
רמי ליבלינג: לחלוטין.
בועז חטיבה: לחלוטין.
בועז חטיבה: אז כל מה שאנחנו מבקשים הוא שתעודת רישום שאושרה בידי המנהל לפי סעיף זה, אני רוצה אינדיקציה לזה בקוקפיט – זה הכול.
רננה שחר: אני לא חושבת שזה המקום בחקיקה ראשית - בדיוק כמו בתקנה 10 לתקנות הרישיונות שבה יש הסדרים לעניין איך נראה האישור.
רננה שחר: האישור ניתן בכתב, הוא צמוד.
לאה ורון: רגע, תסבירו לנו את המושגים.
לאה ורון: האם חכירה רטובה זה עם הצוות?
גד רגב: יש חכירה רטובה שזה עם הצוות.
גד רגב: למעשה, אתה קונה את הטיסה שמישהו יבצע עבורך.
גד רגב: ויש חכירה יבשה שנחלקת לשניים.
גד רגב: האחת היא בדרך כלל קצרת טווח, ובה אתה לוקח את המטוס.
גד רגב: אתה משאיר אותו ברישום של המדינה הזרה.
גד רגב: אתה שם צוות או הפעלה מקומית ישראלית.
גד רגב: למשל, כרגע היה בישראייר מטוס שישב פה שלושה-ארבעה שבועות.
גד רגב: יש חכירה יבשה שהיא ארוכת טווח.
גד רגב: יש חברות תעופה, כולל בישראל, שחכרו או חוכרים מכל מיני גורמים, כולל בין-לאומיים מטוס לשלוש-חמש-שש שנים, ואז הרישום הוא כאילו מלא ישראלי.
גד רגב: המטוס עבר לפיקוח ישראלי של רת"א.
גד רגב: הוא מופעל על-ידי אותה חברת תעופה.
גד רגב: אבל, עדיין הבעלות שייכת לגורם חיצוני.
לאה ורון: האם (ג) רלוונטי גם אם ישראייר חוכרת מאל-על מטוס?
גד רגב: חיובי.
גד רגב: אבל, אנחנו מקלים כי אנחנו מכירים.
גיורא רום: למשל, אל-על חכרה עכשיו מטוס מטען לשלוש שנים עם אופציה להארכה.
גיורא רום: רת"א עברה את כל תהליך הרישוי כך שהמטוס כשהוא נחת בישראל, הוא היה כבר מצויד עם רישוי ישראלי שרת"א הנפיקה בסינגפור.
בועז חטיבה: אין לנו ויכוח עם כל התהליכים האלה.
בועז חטיבה: השאלה היחידה - ואם יש לזה מענה בתקנות זו גם תשובה טובה - אם אני נכנס לתא הטייס ואני ממלא את חובתי לבדוק תעודות, ואני מוצא תעודה שאושרה בידי המנהל, תעודה ממדינה חברה, איך אני יודע את זה?
בועז חטיבה: אם אומרים שיש מענה אז אין בעיה, המקרה סגור.
רננה שחר: אני חוזרת ואומרת, סעיף 62 הוא סעיף חדש.
רננה שחר: זה לא פרקטיקה שמבוצעת.
רננה שחר: רת"א בעבר לא נתנה וגם היום לא עושה ולידציה, לא לתעודות כושר טיסה, ולא לתעודות רעש.
רננה שחר: אם ירצו בעתיד – זה אפשרי.
רננה שחר: אני בטוחה שהתקנות יסדירו את הנושא הפרקטי או הטכני של איך ניתן האישור.
בועז חטיבה: אפשר אולי לכתוב את זה פה, ואז לא יהיה ספק - שתעודה שאושרה בידי מדינה חברה אישור לכך יוצמד לתעודה המקורית.
רמי ליבלינג: המשמעות של רישום ישראלי זה שמונפקות תעודות ישראליות, ואותן חמש תעודות חייבות להיות על אותה דלת.
רמי ליבלינג: ואם הוא חכור ונשאר ברישום הזר, התעודות שיהיו על אותה דלת הן התעודות הזרות.
בועז חטיבה: השאלה היא, איך אני יודע שהיא אושרה בידי המנהל?
בועז חטיבה: זה שתהיה תעודה זרה אני יודע.
בועז חטיבה: רק שאלנו איך נדע שהמנהל אישר אותה?
בועז חטיבה: כתוב: תעודה ממדינה חברה אושרה בידי המנהל.
יערה למברגר: סעיף (ג) אומר:
יערה למברגר: אישור שניתן לפי סעיף זה, יראו אותו לעניין חוק זה ודיני הטיס כתעודת כושר טיסה או כתעודת רעש.
יערה למברגר: זאת אומרת, לפי סעיף (ג) אם החובה שלך לבדוק תעודת כושר טיסה, אז החובה שלך לבדוק את האישור.
יערה למברגר: אם אין אישור אז אין תעודה.
רון גנט: אני עורך דין, ולא טייס.
רון גנט: עכשיו אני מבין לראשונה שבעצם אתם קובעים פה, ואתם חושפים את הטייסים.
רון גנט: אתם קובעים חובה.
רון גנט: אתם מודיעים פה בשולחן שאתם לא מבצעים בכלל את הוולידציה, ואתם אומרים: אני קובע לכם חובה.
רון גנט: אני לא נותן לכם אפילו את האפשרות לבדוק.
רון גנט: רשאי אדם להפעיל כלי טיס גם אם לא ניתנה לגביו תעודת כושר טיסה, או תעודת רעש, אם קיימת לגביו תעודה מקבילה לתעודה כאמור, שאושרה על-ידי המנהל.
רון גנט: זאת אומרת, אני טייס לצורך העניין.
רון גנט: אני מקבל תעודת כושר טיסה, תעודת רעש.
רון גנט: אני יודע מראש שהיא לא אושרה כי רת"א מודיעה עכשיו: אני גם לא עושה את זה.
רון גנט: קריאות לא, לא.
איתי עצמון: - - -להשתמש גם בתעודות שניתנו במדינות חברות.
איתי עצמון: זה כל מטרת הסעיף.
איתי עצמון: אני לא מבין איך אתה קורא את זה.
רון גנט: אנחנו מדברים על האישור בידי המנהל.
רננה שחר: נקנה כלי שהיה עד עכשיו רשום בבריטניה.
רננה שחר: מה שקורה היום הוא שרת"א עושה לו תעודת כושר טיסה חדשה.
רננה שחר: ניתן לעשות.
רננה שחר: זה קיים באמנה שמדינה יכולה.
רננה שחר: היום הפרקטיקה שמעמידים את הכלי לביקורת מההתחלה, והוא עושה תעודת כושר טיסה ישראלית מ-א' ועד ת' - לא מכירים.
רננה שחר: אפשר לעשות, בעתיד אפשר לשנות - זה דבר שהוא לגיטימי בנספח 8 לאמנה - שייקחו את תעודת כושר הטיסה הבריטית שניתנה, ויעשו לה ולידציה לתקופת תוקפה.
רננה שחר: יגידו: אתה יכול להמשיך להטיס את המטוס ברישום הישראלי עם תעודת כושר הטיסה הבריטית שניתנה.
קריאה: האם הנייר הזה יהיה בקוקפיט?
רננה שחר: בוודאי, איזו שאלה?
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו סתם מתעכבים פה.
יצחק וקנין: אני סיימתי את הדיון על סעיף 62.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 62 אושר.
יצחק וקנין: ממשיכים לסעיף 63.
רננה שחר: "השר, בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לאסור, בתקנות, הפעלת כלי טיס המדורגים בדירוגי רעש שקבע, בשטח ישראל, גם אם ניתנה לגביהם תעודת רעש לפי סעיף 61 או אישור לפי סעיף 62.
דוד גורודצקי: איפה נמצאים דירוגי הרעש האלה?
רננה שחר: בתקנות הרעש.
רננה שחר: לפי זכרוני, בתקנה 8 לתקנות הרעש.
יצחק וקנין: כן, לא צריך לחזור.
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו מבינים את הדברים.
יצחק וקנין: הערות לסעיף 63.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 63 אושר.
רננה שחר: "64.
רננה שחר: (א) בלי לגרוע מהוראות סעיפים 60 ו-62, לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן כלי הטיס הוא במצב כשיר לטיסה והוא מופעל בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר הטיסה או במסמך אחר שקבע השר, כמשמעותם בסעיף 60(ב)(3).
רננה שחר: (ב) השר רשאי לקבוע תנאים וחובות שיחולו על מפעיל אווירי במטרה להבטיח את כשירותו האווירית הנמשכת של כלי הטיס, ובכלל זה החובה להעמיד את כלי הטיס לבדיקה תקופתית או לבדיקת ביקורת, חובות ומגבלות לעניין החזרת כלי טיס לשירות לאחר ביצוע פעולות בדק, וחובות דיווח לרבות לגבי תקלות ונזקים שנגרמו לכלי הטיס.
רננה שחר: תקנות לפי סעיף קטן זה יותקנו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
בועז חטיבה: איגוד הטייסים מבקש להתייחס לסעיף 64(א).
בועז חטיבה: אני רוצה להגיד מאוד בזהירות.
בועז חטיבה: ברור שאנחנו צריכים להפעיל את כלי הטיס בהתאם למגבלות ההפעלה שבספר הטיסה, וכן הלאה.
בועז חטיבה: אבל, בטיסה קורים הרבה מאוד מצבים שעוברים מגבלה, וגם הטייסים המנוסים והטובים ביותר, והאחראים ביותר.
בועז חטיבה: יש מצבים של מעבר מגבלה כי אנחנו הרבה פעמים נתונים לחסדי הרוחות, ומגבלות נעברות חדשות לבקרים.
בועז חטיבה: לא מתוך כוונת זדון, לא מתוך זלזול, ולא מתוך חוסר אחריות.
בועז חטיבה: כרגע לפי נוסח הסעיף יש לנו פה שוב נושא של קנסות ועיצומים אחרים בסיטואציות שלפעמים הן לא בשליטתנו.
בועז חטיבה: אנחנו לא מבקשים פה קארד בלנש לעבור מגבלות – ממש לא.
בועז חטיבה: אבל, אנחנו מבקשים אולי לסייג למקרים שמעבר המגבלה נעשה ברשלנות ובזדון.
בועז חטיבה: כי יש מעברי מגבלות – כל טייס מכיר את זה – שמשב רוח קטן יכול לגרום למעבר מגבלת מהירות בפיינל, בגישה הסופית לנחיתה.
בועז חטיבה: בעוד הרבה מאוד מקרים נעברות מגבלות.