GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רננה שחר: כללי התעבורה האווירית או ההפרדות וכו', תמונת הראי של זה – כמובן שיש תקנות לעניין הפרדות וכו', נדמה לי בסעיף 29, תקנות לעניין שירותי נת"א: "בלי לגרוע, רשאי השר לקבוע הוראות לעניין שירותי נת"א סוגי שירותי נת"א, סוגי המרחבים, חובות בעל רישיון וכו'".
רננה שחר: זאת גם לא רשימה סגורה.
רננה שחר: יש סעיף שמסמיך לקבוע מהצד של שירותי הפיקוח האווירי.
רננה שחר: להבנתי, כללי הטיסה, הוא סעיף שמכוון למפעילי כלי הטיס וזה נובע מסעיף קטן (א).
איתי עצמון: גם אני רציתי להעיר לגבי סעיף 1.
רננה שחר: עוד פעם, זה מופיע בסעיף 29.
רננה שחר: הסמכות לקבוע בתקנות את הדברים האלה מופיעה בסעיף 29.
רננה שחר: "רשאי השר לקבוע הוראות לעניין שירותי נת"א" וכתוב "ובכלל זה".
רננה שחר: זאת אומרת, זה לא סעיף סגור.
רננה שחר: יש גם את נהלי התעבורה האווירית והוראות התעבורה האווירית, אבל כללי הטיסה, אם תבדקו את הפרק - - - -
קרן כהן סעד: אני חושבת שהתוספת הזאת מצמצת את האפשרות לקבוע הוראות.
קרן כהן סעד: למה לא להשאיר אותה רחבה כמו שהיא היתה?
רננה שחר: את המילה "בטיסה"?
יובל לוטן: המשפט הנוסף החדש הזה, מצמצם את המשמעות של הסעיף רק לנושא של המפעיל.
יובל לוטן: אנחנו חושבים שהנוסח הרחב שהיה קודם הוא - - -
רננה שחר: המילה "הפעלת כלי טיס בטיסה ובכלל זה" היא מרחיבה.
רננה שחר: אם לא היה את זה, זאת היתה רשימה סגורה.
רננה שחר: אולי, לגישתם, המילה "בטיסה" היא בעייתית.
יובל לוטן: התיבה, "הפעלת כלי טיס בטיסה".
יובל לוטן: היא מצמצמת.
יערה למברגר: אם יהיה כתוב "הפעלת כלי טיס", זאת אומרת, רק המילה "בטיסה" היא מצמצמת?
איתי עצמון: מדובר בכללי טיסה.
רננה שחר: תראה, יש כללי טיסה שהם צריכים לשמור על הפרדות ויש את הגופים שעושים את ההפרדות ושומרים את ההפרדות מהצד שלהם.
יצחק וקנין: אחד קשור לשני.
יובל לוטן: אדוני, ברשותך, הייתי רוצה להבהיר.
יובל לוטן: פה מדובר על גבהיי טיסה, שיוט, הפרדות שהם נושאי תעבורה.
יובל לוטן: התעבורה האווירית היא מבוקרת וזה סוג של טנגו שעושים הטייס והבקר.
יובל לוטן: נניח שבקר נותן הוראה לטוס בהפרדה שהיא לא סטנדרטית משיקולי בטיחות וכן הלאה, וזאת זכותו, הטייס חייב לציית.
יובל לוטן: אם יש הוראה שהיא חד צדדית והיא חלה רק על הטיס, הוא יגיד: יש לי את סעיף קטן ג1 ואני עושה את ההפרדות כי זה מה שקבע לי השר.
יובל לוטן: אנחנו יוצרים פה מצב בלתי אפשרי מבחינה בטיחותית.
יובל לוטן: לכן אני חושב שצריך לחשוב עוד פעם על נוסח הסעיף.
מוטי שמואלי: אני מרשות התעופה האזרחית.
מוטי שמואלי: שתי הערות לעניין הזה.
מוטי שמואלי: אל"ף, חובת מפעיל כלי הטיס בעניין הפרדות ועניין התנגשות וכדומה, חלים גם על טייסים או סוגי טיסות שאינן מבוקרות שאו שבהן הבקרה לא יוצרת את ההפרדה.
מוטי שמואלי: למשל, מטוסים קלים בגובה נמוך במרחבים שבהם בתוך מרחב תחום כל האחריות היא על מפעיל כלי הטיס, תחת תקנות והוראות שנכתבו ופורסמו.
מוטי שמואלי: בי"ת, אותם כללי הפרדה עצמם, מחייבים בפרסומים שהם מכוונים גם ליחידת ניהול התעבורה האווירית וגם לטייס.
מוטי שמואלי: למשל, בפרסום המידע התעופתי ובתקנות.
מוטי שמואלי: במקום שבו כתוב שכלי טיס בטיסה מסוג כללי טיסת מכשירים, מחויבת בהפרדה של 1,000 רגל בין כלי טיס, ההוראה הזאת אינה מופנית רק למפעיל כלי הטייס.
מוטי שמואלי: זאת הוראה כללית והיא גם למתכנן, היא גם למנהל התעבורה האווירית וגם למפעיל כלי הטיס, אלא אם יש גם סמכות למנהל רשות התעופה האזרחית גם לחרוג מהכללים האלה ואז גם זה מפורסם.
מוטי שמואלי: כך שהמקום שבו מפורסמים הכללים הם אינם מכוונים לאוכלוסייה מסוימת.
מוטי שמואלי: הכללים חלים על כולם.
רננה שחר: אני מציעה שסעיף 29, שהוא הסעיף שמדבר על תקנות לעניין שירותי נת"א וגם פה מדובר על תקנו, אז אנחנו נוסיף שם פסקה שאומרת שניתן להתקין תקנות בכל העניינים המנויים בסעיף 69 או נבדוק איתך איך אתה חושב, אבל שתהיה תמונת ראי ל-69 בסעיף 29, שהוא הסעיף שמכוחו מתקינים תקנות לשירותי נת"א.
רננה שחר: זאת הצעה אחת אפשרית.
יצחק וקנין: זה מקובל עליכם?
יובל לוטן: נראה את הנוסח.
רננה שחר: אפשר לכתוב בצורה כזאת או אחרת שאפשר להחיל את התקנות האלה גם על מתן שירותי נת"א.
איתי עצמון: זה יותר פשוט.
יצחק וקנין: תקריאו את הסעיף בהתאם לתיקון שהצעתם.
קריאה: אולי נשאיר את זה לדיון נוסף.
יצחק וקנין: זה עניין של ניסוח.
משה מנור: אני מחיל האוויר.
משה מנור: אני מציע "הוראות לעניין הפעלת כלי טיס ושירותי נת"א ובכלל זה" וגומר.
משה מנור: זה נותן מענה לכל מה שהצדדים אמרו פה ואין מחלוקת.
רננה שחר: או שנכתוב ב-(ג): "רשאי השר בתקנות לקבוע כללי טיסה" ואולי גם "כללי ניהול תעבורה אווירי".
רננה שחר: ואז "בכל העניינים האלה" זה יהיה בסדר?
איתי עצמון: מה יהיה היחס בין הסעיף הזה לבין סעיף 77?
רננה שחר: זה תקנות וסעיף 77 זה נהלי התעבורה ואנחנו נדבר עליו.
רננה שחר: אלה המפות שמצוירות בשמים, אותם דברים שלא באים לידי ביטוי בתקנות, באים לידי ביטוי בתקנות התעבורה.
יצחק וקנין: אני מציע שנקריא את הסעיף ונצביע עליו.
רננה שחר: אני אקריא את הסעיף: "ג) לצורך שמירה על בטיחות הפעלתם של כלי טיס והגנה על חיי אדם ורכוש, רשאי השר, בתקנות, לקבוע כללי טיסה וכללי ניהול תעבורה אווירית, בעניינים הקבועים בנספח 2 לאמנה ובעניינים המפורטים להלן: (1) הוראות לעניין הפעלת כלי טיס בטיסה – " זה עם טיסה או בלי טיסה?
איתי עצמון: אבל אחר-כך אתם כותבים "הפעלת כלי טיס".
איתי עצמון: זאת אומרת, יש בחוק גם וגם.
איתי עצמון: צריך להחליט.
יערה למברגר: אני לא כל-כך מבינה את המילה "בטיסה" פה.
יובל לוטן: אני רוצה להציע נוסח.
יובל לוטן: בסעיף ג(1) לכתוב: "הוראות לעניין הפעלת כלי טיס וניהול תעבורה אווירי" ובכלל זה" וכן הלאה.
רננה שחר: בסדר, אבל כתבנו את ניהול תעבורה אווירית.
רננה שחר: ניהול תעבורה אווירית רלוונטי גם ל-2 וגם ל-3 וכנראה גם ל-4.
יובל לוטן: שם זה קיים.
רננה שחר: אז נוסיף פעמים "וניהול תעבורה אווירית".
איתי עצמון: איפה את רוצה להוסיף?
רננה שחר: הוספתי אותו ב-(ג): "לקבוע כללי טיסה וכללי ניהול תעבורה אווירית, הוראות לעניין הפעלת כלי טיס בטיסה וניהול תעבורה אווירית".
איתי עצמון: מה זה טיסה במבנה?
אברהם רזיאל: שניים ויותר מטוסים אחד ליד השני.
רננה שחר: טיסה של מספר מטוסים יחד, כשיש מפקד למבנה והטייסים צריכים לשמור על קשר ביניהם.
יצחק וקנין: זה כשיש יותר ממטוס אחד באוויר.
דוד רזיאל: מטוס יום העצמאות.
יצחק וקנין: מבנה זה יותר ממטוס אחד.
אברהם רזיאל: זה כשהם טסים אחד בהקשר של השני.
יצחק רז: אני חושב שכן צריך להגדיר מה זה "מבנה".
יצחק רז: היום זה לא מוגדר כמו שצריך ויש לנו היום הרבה פעמים בעיות, האם הטיסה הזאת היתה במבנה, איזה סוג מבנה, איזה כללים.
לאה ורון: יש טיסות אזרחיות שהן במבנה או רק טיסות צבאיות?
רננה שחר: יש.
לאה ורון: מתי טסים בטיסות אזרחיות במבנה?
קריאה: ביום העצמאות אל-על עושה - - -
אברהם רזיאל: לא בהכרח.
אברהם רזיאל: קלוב התעופה רוצה לטוס - - -
רננה שחר: יש צדק בדברי החוקר הראשי אבל אני יכולה להגיד שגם טיסת מבנה, טיסה אווירובטית, טיסה תחרותית, אף אחד מהן לא מוגדרת.
רננה שחר: אם ניכנס כאן לכל ההגדרות - - -
איתי עצמון: ההגדרות יהיו בתקנות, לכן זאת הסמכה לקבוע בתקנות.
איתי עצמון: לעניין הזה אני חושב שכדאי להוסיף גם את מהירות כלי הטיס, שמופיעה בתקנה 70 לתקנות ההפעלה.
איתי עצמון: פשוט להוסיף להסמכה הזאת.
יצחק וקנין: רננה תמשיכי.
רננה שחר: "(2) הוראות לעניין טיסה במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל ובכלל זה חובת הגשת תכנית טיסה, קבלת מירשה טיסה, שמירה על קשר רדיו עם יחידת הנת"א הנוגעת בדבר, כללי טיסת ראייה וכללי טיסת מכשירים;"
יצחק וקנין: רננה, תמשיכי.
רננה שחר: "(3) הוראות לעניין תנועה קרקעית של כלי טיס; (ד) תקנות לפי סעיף זה לעניין יירוט או לעניין הגנה וזיהוי של כלי טיס וכן תקנות לפי סעיף זה העשויות להשפיע על השימוש במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל שהוקצה לתעופה הצבאית לפי סעיף 75, ייקבעו בהסכמת שר הביטחון; תקנות לפי סעיף זה בכל עניין אחר, ייקבעו בהתייעצות עם שר הביטחון.
לאה ורון: זה מקובל על אנשי משרד הביטחון, אני מבינה.
יצחק וקנין: תמשיכי.
רננה שחר: "(ה) תקנות לפי סעיף זה הקובעות הוראות שהפרתן מהווה עבירה יותקנו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
יצחק וקנין: אם כן, אני מצביע על סעיף 69, כולל כל התיקונים שהוכנסו.
יצחק וקנין: מי בעד? מי נגד?
יצחק וקנין: הסעיף מאושר, כולל התיקונים.
יצחק וקנין: סעיף 70.
רננה שחר: אנחנו מבקשים, וגם סיכמנו את זה עם המשרד להגנת הסביבה, שלא נמצא פה היום, לא לדון היום בסעיף ולהגיע עם הסכמות.
יצחק וקנין: סעיף 71.
רננה שחר: "71.
רננה שחר: (א) (1) לא יוביל אדם חומר מסוכן בכלי טיס אלא אם כן בידו רישיון הפעלה אווירית מתאים, או שהוא עובד טיס של בעל רישיון כאמור, ובכפוף לתנאי הרישיון כאמור ולהוראות לפי סעיף זה.
רננה שחר: (2) לא ימסור אדם חומר מסוכן להובלה בכלי טיס אלא לבעל רישיון הפעלה אווירית כאמור בפסקה (1).
יצחק וקנין: הסעיף הוא ארוך, יש הערות?
רננה שחר: "(ב)(1) לא ימסור אדם חומר מסוכן להובלה בכלי טיס אלא לאחר שסיווג, ארז, סימן ותייג את החומר המסוכן ומסר מידע לגביו לבעל הרישיון כאמור בסעיף קטן (א)(1), הכל כפי שקבע השר.
רננה שחר: (2) לא יקבל בעל רישיון כאמור בסעיף קטן (א)(1) חומר מסוכן, להובלה בכלי טיס שבהפעלתו אלא אם כן נתקיימו לגבי אותו חומר מסוכן כל התנאים לפי פסקה (1).
רננה שחר: "(ג) השר, רשאי לקבוע הוראות לעניין הובלת חומרים מסוכנים בכלי טיס, ובכלל זה בעניינים המפורטים להלן: (1) הוראות בנוגע לאחסונם, לשינועם, לטעינתם ולפריקתם של חומרים מסוכנים; (2) חובות שיחולו על המוסר חומר מסוכן להובלה בכלי טיס, ועל בעל רישיון כאמור בסעיף קטן (א)(1) או עובד טיס של בעל רישיון כאמור, המקבל חומר מסוכן להובלה בכלי טיס; (3) הוראות לעניין הדרכת עובדי טיס להכרת חומרים מסוכנים וזיהוים, ולטיפול באירוע חומרים מסוכנים בכלי טיס; (4) סוגי חומרים מסוכנים שהובלתם בכלי טיס אסורה.
איתי עצמון: בעצם סעיף קטן (ג), כמו שאני מבין אותו, לא מדבר רק על הובלת חומרים מסוכנים.
איתי עצמון: יש כאן הוראות נוספות, גם על הדרכה.
גד רגב: זה עבור ההובלה, זה לטובת ההובלה, זה חלק מהמכלול.
רננה שחר: טניה אדלשטיין היא הממונה על חומרים מסוכנים.
טניה אדלשטיין: כל התהליך של הכנה לשינוע, קבלה של חומר מסוכן ואחרי זה הובלה, זה הכול בעצם תהליך אחד ויש את התקנות שמגדירות איך עושים.
טניה אדלשטיין: זה הכול תהליך אחד.
טניה אדלשטיין: אין שם רק הובלה.
טניה אדלשטיין: יש שם גם הכנה, הדרכה, קבלה, אחסון.
איתי עצמון: אולי כדאי למחוק "הובלה"?
טניה אדלשטיין: זה לא יכול להיות רק הובלה.
טניה אדלשטיין: עד שהוא יגיע להובלה, צריך להכין.
גד רגב: כתוב "לעניין ההובלה", זה מוסיף את כל התמונה.
רננה שחר: איתי, אולי "לרבות"?
איתי עצמון: יש כאן גם הדרכות לגבי טיפול באירוע חומרים מסוכנים.
איתי עצמון: יש פה עוד ועוד נושאים.
יצחק וקנין: מתחת לעניין של הובלה יש את כל הדברים שאנחנו צריכים.
אברהם רזיאל: אלה לא תקנות לטיפול בחומרים מסוכנים בנמל תל-אביב ביפו.
אברהם רזיאל: מדובר פה על הובלה בכלי טיס.
טניה אדלשטיין: גם ההוראות הן טכניות לגבי נסיעה בטוחה.
טניה אדלשטיין: בכל מקרה, יש שם את כל התהליך, את ההכנה, קבלה, איטום, שינוע.
איתי עצמון: אולי טיפול בחומרים מסוכנים לצורך הובלתם?
יצחק וקנין: הוא מדבר על הובלה.
יצחק וקנין: מתחת להובלה יש את כל מה שצריך, זה בסדר.
טניה אדלשטיין: זה מגדיר את כל התהליך.
יצחק וקנין: לי זה ברור.
טניה אדלשטיין: הובלה זה כל התהליך.
לאה ורון: המשמעות של "בעניין זה", בכל הכרוך בנושא ההובלה ולכן אין עם זה בעיה.
יצחק רז: צריך להתייחס גם לנושא של הכללים של ICAO לגבי הובלת חומרים מסוכנים.
יצחק רז: יכולים להיות מצבים שאין התאמה.
יצחק רז: דבר שני.
יצחק רז: כשכתוב "באירוע של חומרים מסוכנים", זה לא הובלה, כי אם זה נפרץ וזה מתפזר, זה כבר לא הובלה.
יצחק רז: זה באמת טיפול באירוע מסוכן שאנחנו אמורים לטפל וצריך לתת לזה כללים.
גד רגב: פה הסעיף עוסק בנושא ענייני ההובלה, הוא לא עוסק בנושא חומרים מסוכנים.
יצחק רז: צריך להרחיב את זה, שתהיה לך אפשרות גם בנושא טיפול.
יצחק רז: ברגע שיש אירוע, יורדים מהכללים?
רננה שחר: אני אשיב לשני הדברים.
יצחק רז: הטיפול הוא גם באירוע שהוא כבר לא הוראה סדירה.
יצחק רז: רינה פאר: כתוב: "יש סמכות לטיפול באירוע חומרים מסוכנים".
רננה שחר: בסעיף קטן (ו) כתוב: "תקנות לפי סעיף זה יותקנו בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה ובהתאם להוראות נספח 18 לאמנה ולהוראות הטכניות".
רננה שחר: זאת אומרת, יש לך את התאימות לאמנה, מה שביקשת קודם.
רננה שחר: לעניין אירוע חומרים מסוכנים, יש את חוק חומרים מסוכנים שיש בו פרק שלם על אירוע חומרים מסוכנים, כאשר האירוע הוא קרקעי.
רננה שחר: זה יכול לעמוד בסתירה לחוק חומרים מסוכנים ולדרכים שהוא מתווה לטיפול באירוע חומרים מסוכנים.
רננה שחר: המשרד להגנת הסביבה נמצא עמוק בתוך הנושא הזה.
רננה שחר: פסקה 3 מתייחסת לטיפול להדרכת עובדי טיס לטיפול בחומרים מסוכנים.
רננה שחר: זאת אומרת, קורה משהו ועכשיו צריך לטפל אבל עדיין יש את כל המערך של חוק חומרים מסוכנים שנכנס והוחל, לפי הבנתי וידיעתי, בדבר הזה.
טניה אדלשטיין: קיים גם תיאום עם המשרד לאיכות הסביבה.
יצחק רז: כדאי שתדעי שזה מתנגש עם נושאים אחרים.
יצחק רז: זה לא כל-כך נקי.
יצחק רז: היו לנו מצבים שנפרץ ה"קרגו" על המטוס והיו נוסעים על המטוס.
יצחק רז: צריך לחשוב מי נותן שם את ההנחיות.
יצחק רז: האם אני צריך לחכות למשרד העבודה או לחוק חומרים - - -
טניה אדלשטיין: יש תיאום עם המשרד לאיכות הסביבה.
יצחק וקנין: איך זה בא לידי ביטוי בחקיקה?
גד רגב: להוריד נוסעים זה לא צריך להיות בחוק של איכות הסביבה.
גד רגב: צריכה להיות אצלנו הנחיה פנימית, להוריד את הנוסעים מהמטוס.
טניה אדלשטיין: לזה יש ספר עזר מבצעים של חברת התעופה, ששם יש נוהל ברור איך מטפלים בכאלה מקרים.
טניה אדלשטיין: יש שם הנחיות ברורות לחברת התעופה, למי היא צריכה לפנות ואיך מטפלים באירוע כזה.
ערן רוזנטל: איך בא לידי ביטוי שיש אש במנוע בספר התקנות?
ערן רוזנטל: זה אותו דבר, הכול זה למניעה.
קריאה: שם יש יצרן.
קריאה: בחומרים מסוכנים גם יש הוראות יצרן, הוראות מוביל ומשלח.
טניה אדלשטיין: הפסקה הראשונה אומרת לך שמי שמותר לו להוביל חומרים מסוכנים זה רק מי שיש לו רישיון.
טניה אדלשטיין: ברישיון יש בדיוק את התנאים איך הוא עושה את זה, כולל הטיפול במקרים.
איתי עצמון: שאלה נוספת לגבי פסקה (2) של סעיף (ג).
איתי עצמון: כתוב כאן: "חובות שיחולו על המוסר חומר מסוכן להובלה בכלי טיס ועל בעל רישיון, או עובד טיס של בעל הרישיון".
איתי עצמון: למה צריך פה עובד טיס של בעל הרישיון?
איתי עצמון: זה לא ברור שאם החובות חלים על בעל הרישיון, זה גם חל על העובד של בעל הרישיון?
רננה שחר: בתקנות הובלת חומרים מסוכנים, כאשר מסתכלים על הפרק של חובות המפעיל, יש שם חובות שחלות: לא יטעין אדם ולא ישים אדם וכדומה, שהן מכוונות בסופו של דבר גם למי שפועל מטעמו של בעל הרישיון ומטעין את המטוס.
רננה שחר: אם אתה אומר שמכוח הסעיף הזה אפשר יהיה לקבוע את "לא יטעין אדם" - - -
איתי עצמון: אני חושב שכן.
איתי עצמון: כתבתם: "לא ימסור אדם חומר מסוכן להובלה אלא לבעל רישיון".
איתי עצמון: יש כאן חובות שיחולו על המוסר.
טניה אדלשטיין: היה צריך להוסיף פה שזה עובד שפועל מטעם.
איתי עצמון: אבל גם בסעיף קטן (ב) וסעיף קטן (ג) אני לא רואה "או עובד".
איתי עצמון: כתוב: "לא יקבל בעל רישיון חומר מסוכן להובלה בכלי טיס שבהפעלתו אלא אם כן יתקיימו" וכדומה.
איתי עצמון: למה צריך פה "או עובד טיס"?
רננה שחר: זה צריך להיות "עובד מטעמו של בעל הרישיון" כי בעל הרישיון צריך להדריך את כל מי שעובד מטעמו בהפעלת חומרים מסוכנים.
יצחק וקנין: זאת אומרת, זה צריך להיות "או עובד מטעמו".
קריאה: זה דווקא לא עובד טיס.
טניה אדלשטיין: זה כל מיני חברות שפועלות בשם של חברת התעופה או בשם של בעל המטען, מי שמסר לך את המטען.
יערה למברגר: לא לעובד, אולי לכתוב "מי מטעמו".
יערה למברגר: לא בהכרח צריך להיות יחסי עובד-מעביד כי זה יכול להיות גם בקבלנות.
יערה למברגר: זה מישהו מטעמו של בעל המטען.
איתי עצמון: אתם רוצים להחיל בתקנות חובות על כל מי שמטעם אותם אנשים?
רננה שחר: כתוב "אסור להטעין".
רננה שחר: החובה הזאת היא כלפי כוליי עלמא והיא חלה בין אם אתה מטעין מטעם המטעין או מטעם מוסר המטען.
איתי עצמון: אתם רוצים לכתוב "או מי מטעמם"?
יובל לוטן: הערה נוספת, כמעט טכנית.
יובל לוטן: בהתחלה השתמשנו במונח "הוראות טכניות" ואחר כך זה תוקן ל"הוראות טכניות לחומרים מסוכנים".
יובל לוטן: לפחות בשני מקומות, גם בסעיף ה1 וגם - - -
יצחק וקנין: עדיין לא הגענו.
איתי עצמון: אנחנו נתקן את זה בשלב הנוסח.
יצחק וקנין: רננה, את יכולה להמשיך.
רננה שחר: "(ד) במקרים דחופים, רשאי המנהל לפטור אדם מהוראות לפי סעיף זה, אם מצא כי הדבר נחוץ לשם הגנה על ביטחון המדינה, חיי אדם, הסביבה או הרכוש, ובלבד ששוכנע כי אותו אדם ינקוט אמצעים מתאימים, ככל האפשר, לשם שמירה והגנה על הבטיחות, הסביבה ושלום הציבור, ברמה שוות ערך לזו המושגת בקיום ההוראות לפי סעיף זה.
רננה שחר: "(ה) הוראות סעיף זה לא יחולו על חומר מסוכן כמפורט להלן, ורשאי השר לקבוע הוראות לעניין הובלה של חומר כאמור, הפעלתו או שימוש בו, בכלי טיס: (1) חומר מסוכן שהימצאותו בכלי הטיס נחוצה בהתאם להוראות לפי חוק זה, לרבות ההוראות לעניין ציוד תעופתי שנקבעו לפי סעיף 65, והוראות כושר אווירי כמשמעותן בסעיף 66, או שהימצאותו נחוצה בהתאם להוראות הטכניות;"
רננה שחר: כן, זה צריך להיות לחומרים מסוכנים, כפי שהעירו.
רננה שחר: "(2) חומר מסוכן שלפי ההוראות הטכניות לחומרים מסוכנים מותר להובילו על ידי נוסע או איש צוות, לשימושו האישי, בכמות שאינה עולה על האמור בהוראות הטכניות.
יצחק וקנין: היתה הערה לגבי סעיף ה'.
יובל לוטן: אמרתי רק שצריך לתקן איפה שכתוב "הוראות טכניות" ל-"הוראות טכניות לחומרים מסוכנים".
יובל לוטן: יש עוד הרבה הערות טכניות אחרות.
יצחק וקנין: אין עוד הערות.
רננה שחר: "(ו) תקנות לפי סעיף זה יותקנו בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה בהתאם להוראות נספח 18 לאמנה ולהוראות הטכניות לחומרים מסוכנים, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
רננה שחר: " אני מבקשת, אפילו שכתבנו את זה כך, שיהיה כתוב "תקנות שהפרתן מהוות עבירה פלילית, יותקנו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
רננה שחר: אם במקרה יהיה תיקון בעתיד שהוא אינו - - -
יצחק וקנין: אין הערות, הלאה.
יצחק וקנין: "(ז) השר יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות הודעה על כל שינוי בהוראות הטכניות לחומרים מסוכנים בנוגע לחומרים מסוכנים ועל מועד תחילתו של השינוי כאמור; בהודעה לפי סעיף קטן זה יצוין כי ההוראות הטכניות לחומרים מסוכנים המעודכנות מופקדות לעיון הציבור במשרדי הרשות.
יערה למברגר: צריך לנסח את זה יותר טוב ולא "הוראות טכניות לחומרים מסוכנים בנוגע לחומרים מסוכנים".
רננה שחר: ההוראות הטכניות לחומרים מסוכנים מאומצות באופן ישיר רק לעניין החומרים שנמצאים בהם ומסווגים על פיהם, כל השאר מאומץ בתקנות.
רננה שחר: הפרסום הזה של שינוי הוא פרסום רק לאותו חלק שבאמת מאומץ ישירות על-ידי הגדרת חומר מסוכן והגדרת ההוראות הטכניות.
רננה שחר: זאת אומרת, אם יש שינוי בנושא ההדרכה, למשל, בכל מקרה צריך להביא אותו לידי ביטוי בתקנות.
רננה שחר: עליו לא צריך לעשות הודעה.
יערה למברגר: ננסה לשפר את זה קצת בנוסח.
איתי עצמון: בנוסח נתקן הכול.
איתי עצמון: יש לך רעיון מה את רוצה שנשפר?
יערה למברגר: המשפט פשוט לא מנוסח טוב.
טניה אדלשטיין: אני רק רוצה להגיד שבכל העולם נהוג להגיד "הוראות הטכניות".
טניה אדלשטיין: באף מקום לא מוסיפים "חומרים מסוכנים" כי כולם יודעים על מה מדובר.
טניה אדלשטיין: אין הוראות טכניות למשהו אחר.
טניה אדלשטיין: זה technical instructions ובכל מקום אתה יכול לראות את הקיצור TI.
טניה אדלשטיין: כבר שיניתם זה בסדר, אבל בכל מקרה - - -
יערה למברגר: זאת ההוראה שבחוק.
בועז חטיבה: לגבי סעיף ו', שכתוב "באישור ועדת הכלכלה" שהוא יידרש רק במקרה שזאת עבירה פלילית, אני מזכיר שיש גם סנקציות מנהליות ועיצומים כספיים.
בועז חטיבה: אני מבקש שאישור ועדת הכלכלה יהיה גם לדברים אלה.
יצחק וקנין: סיכמנו שאם הסנקציה היא פלילית או כספית, זה יבוא לאישור ועדת הכלכלה.
בועז חטיבה: פה נאמר פלילית.
איתי עצמון: אמרנו שאם יש סנקציה פלילית על הוראה אנחנו נכתוב במפורש ואם לא אנחנו נשקול האם מהותן של ההוראות ומידת הפגיעה שלהן, אם ישנה, בזכויות וכדומה, נדרש באמת פיקוח פרלמנטארי?
איתי עצמון: זאת שאלה שאתה צריך להכריע אם אתה רוצה פיקוח פרלמנטארי או לא?
בועז חטיבה: למיטב הבנתי, יש פה סנקציות כספיות.
רננה שחר: הסנקציה הכספית בדיוק זהה בנוסח לסנקציה הפלילית.
רננה שחר: זאת אומרת, אותם דברים בדיוק יגיעו לכנסת מכוח הסעיף הפלילי.
רננה שחר: אני אתן דוגמה קטנה.
רננה שחר: נניח שצריך להגיש משהו תוך 15 יום ועכשיו רוצים לשנות את זה ולהגיש תוך 20 ימים.
רננה שחר: עצם ההגשה לא תהיה הפרה.
רננה שחר: יש פרוצדורות שחייב להטריד את הוועדה בהם.
רננה שחר: אלה לא דברים מהותיים.
לאה ורון: מה גם שעל ועדת הכלכלה יש עומס רב של חקיקת משנה ולפיכך מה שאין חובה שיועבר אליה, ממש כדאי להימנע מלהעביר לאישורה.
יצחק וקנין: עוד הערות?
קרן סעד כהן: סעיף 71 הוא סעיף שהוא פלילי, דין מאסר 3 שנים.
איתי עצמון: ככל שיש עבירה זה יבוא לוועדה.
יערה למברגר: כחלק מההוראות שהפרתן מהווה עבירה פלילית, זה יבוא לוועדה.
יערה למברגר: שוב, גם אם לא היה נכתב מילה בחוק על זה, זה היה מכוח סעיף 2ב לחוק – וסעיף 21א לחוק יסוד הכנסת.
יערה למברגר: לכן, גם אם החוק היה שותק, זה בכל מקרה היה חל מכוח דינים אחרים.
איתי עצמון: אנחנו נבהיר את זה שזה יעבור לאישור וועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 71 כולל כל התיקונים שאושרו?
יצחק וקנין: הסעיף אושר כולל התיקונים.
רננה שחר: "72.
רננה שחר: (א) לא ימריא אדם כלי טיס, בישראל, אלא משדה תעופה או ממנחת שניתן רישיון להפעלתו לפי סעיף 31, ולא ינחית אדם כלי טיס, בישראל, אלא בשדה תעופה או במנחת כאמור, ובלבד שעל פי המפורסם במסגרת שירותי המידע התעופתי, המנחת או שדה התעופה מתאים להמראה או לנחיתה של אותו כלי טיס, והכל אלא אם כן קבע השר אחרת ולפי התנאים שקבע.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף (א).
רננה שחר: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) - (1) הוא לא יחול על בלון או על דאון; רשאי אדם להמריא כלי טיס ולהנחיתו בשדה תעופה או במנחת שהוא תשתית משטרתית או תשתית צבאית, לפי הוראות סעיפים 154(ג) או 155(ג)(1), לפי העניין.
רננה שחר: בסעיף זה – "בלון" - כלי טיס קל מהאוויר שאינו מונע על ידי מנוע; "דאון" - כלי טיס כבד מהאוויר שטיסתו החופשית אינה תלויה באופן עיקרי במנוע; "
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 72.
רננה שחר: 73.
רננה שחר: (א) טייס מפקד אחראי לעניינים המפורטים להלן, והוא הסמכות המקצועית, המכרעת והסופית לגביהם: (1) בטיחותם של אנשי הצוות, הנוסעים והמטען שבכלי הטיס; (2) הפעלת כלי הטיס ובטיחות הטיסה מרגע שכלי הטיס מוכן לתזוזה עד לעצירתו המלאה בסוף הטיסה וכיבוי כל מנועיו הראשיים.
איתי עצמון: לעניין, מרגע שכלי הטיס מוכן לתזוזה, אני חושב שכדאי להבהיר, שכפי שקבע השר בהתאם לכלי הטיס, כי הבנתי שיש ניואנסים שונים.
רננה שחר: קרטיזציה בתקנות, זה בסדר.
איתי עצמון: צריך לכתוב את זה.
רננה שחר: "כפי שקבע השר בהתאם לסוג כלי הטיס".
בועז חטיבה: זאת אומרת שתהיה הגדרה ברורה בתקנות מה זה מוכן לתזוזה?
בועז חטיבה: זאת סוגיה בעייתית, אתם יודעים.
רננה שחר: תהיה הגדרה ברורה ככל הניתן.
רננה שחר: סגירת דלתות בכלים שיש להם דלתות.
רננה שחר: כלים שאין בהם דלתות זה משהו אחר.
יצחק רז: מה קורה אם הוא נוחת במקום שהוא לא היעד שלו, היה לו מצב והוא נחת?
יצחק רז: גמר הטייס בזה שהוא פתח את הדלתות?
יצחק רז: אני חושב שבגלל שהוא במקום אחר, יש לו חובה שהיא מעבר.
רננה שחר: החוקר הראשי העיר שאם נחתו על אי בודד - - -
יצחק רז: איסלנד זה לא אי בודד.
יצחק רז: היה מטוס שנחת שם והם היו תקועים שם 22 שעות.
יצחק רז: היתה לו תקלה.
יצחק וקנין: אני מבין שכל השיקול הוא של הטייס בלבד.
יצחק וקנין: הטייס הוא מפקד האחראי לעניינים המפורטים לעניין והוא הסמכות המקצועית המכרעת והסופית לגביהם.
יצחק וקנין: יש תקלה והוא מקבל שיקול דעת מה לעשות.
רננה שחר: החוקר הראשי מדבר על מצב שבו היה מצב חירום והנוסעים ירדו מכלי הטיס.
רננה שחר: הם כבר לא בכלי הטיס אבל מישהו צריך להיות אחראי להם.
קריאה: זה המפעיל ולא הטיס.
יצחק רז: הוא אחראי למטוס ואחראי לזה שיבוא מכונאי עם רישיון לטפל במטוס.
קריאה: מה פתאום, זה המפעיל.
רננה שחר: "(ב) במקרה חירום המצריך פעולה - - אנחנו הצענו למחוק את המילה "מיידית".
רננה שחר: אנחנו חוזרים בנו מהצעתנו למחוק את המילה "מיידית".
רננה שחר: אנחנו רוצים שיהיה כתוב "במקרה חירום המצריך פעולה מיידית לצורך הגנה על חיי אדם או שמירת הבטיחות, כאמור בסעיף קטן (א), רשאי טייס מפקד לסטות מהוראות כל דין לעניין הפעלת כלי הטיס, ככל שהדבר דרוש בנסיבות העניין.
רננה שחר: פעל טייס מפקד כאמור, יודיע על כך למנהל, בעל פה, בהקדם האפשרי, וידווח על כך למנהל, בכתב, הכל כפי שקבע השר; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 97.
יצחק וקנין: מה אומר סעיף 97?
רננה שחר: סעיף 97 זה הסעיף של הודעה על אירוע בטיחותי.
רננה שחר: יש חובה להודיע עליו ויש חובה להודיע על סטייה מהוראות כל דין.
רננה שחר: אלה הם שני דברים שצריכים להתקיים במקביל.
רננה שחר: לגבי הנושא של "מיידית".
רננה שחר: זה מתקשר גם לתיקון שאתה רוצה להציע.
איתי עצמון: כשאני קראתי את סעיף קטן (ב), שאלתי את עצמי מה קורה אם אותו טייס מפקד לא נמצא בתא הטייס.
איתי עצמון: האם אותו פטור שמעניקים כאן במקרה חירום, לדעתי אמור לחול גם על מי שאמור למלא את מקומו.
אברהם רזיאל: תצטרף לדיונים של רת"א.
איתי עצמון: אני קורא את הפרוטוקולים.
איתי עצמון: לכן אני מציע שנכתוב "במקרה חירום שמצריך לדעת טייס מפקד או בהיעדרו מתא הטייס, טייס אחר הממלא את מקומו בטיסה או בהטסה".
איתי עצמון: כך בעצם הפטור שניתן כאן מקיום הוראות כל דין במקרה חרום, יחול גם על אותו טייס שממלא את מקומו.
איתי עצמון: בזה אנחנו נותנים מענה למצב שבו טייס מפקד עדיין נמצא בכלי הטייס והוא עוד נשאר טייס מפקד לצורך סעיף קטן (א), אבל רק לעניין סעיף קטן (ב), לעניין אותו פטור, הפטור הזה יחול גם על מי שממלא את מקומו.
בועז חטיבה: איגוד הטייסים סבור שההצעה שלך היא נכונה וטובה ונותנת מענה לסיטואציות שהיינו מוטרדים מהן.
רננה שחר: אנחנו גם מסכימים לזה ובלבד שהמילה "מיידית" תישאר, משום שכאשר מרחיבים את הסמכות לא רק לטייס המפקד אלא גם לטייס המשנה, או לטייס אחר, ברור שאם זה לא מיידי, הוא צריך להביא את הטייס המפקד כדי לאפשר לו לממש את אחריותו וסמכותו לפי סעיף קטן (א).
אברהם קמחי: מכיוון שאמרת גם "תקרית" ופה יש כאילו להודיע רק למנהל, האם לא צריך להודיע לחוקר ראשי באותה מידה?
אברהם קמחי: היא הוסיפה את המילה תקרית ולכן אני אומר.
רננה שחר: זה סעיף 97.
אברהם קמחי: נכון, אבל גם פה כתוב "חיי אדם, שמירת בטיחות" וזה חוזר על 97.
אברהם קמחי: האם צריך תוך 24 שעות להודיע באותה מידה גם לחוקר.
רננה שחר: ההודעה לחוקר היא מכוח סעיף 97 והסיפה פה אומרת שאין בהודעה למנהל כדי לגרוע מהחובה להודיע לחוקר לפי סעיף 97.
רננה שחר: מסעיף 97 נגזרת החובה להודיע על אירוע בטיחותי.
קרן סעד-כהן: לא כל-כך הבנו את הקשר.
קרן סעד-כהן: התיקון המוצע מובן, אבל לא הבנו את ההסבר בקשר ל"מיידית".
רננה שחר: יש לזה שני נימוקים.
רננה שחר: ברגע שאתה מרחיב את הסמכות הזאת לא רק לטייס המפקד אלא גם לטייס אחר שיושב במקומו, אז אם זה לא מיידי, יש טייס ויש לו אחריות.
רננה שחר: כתוב שהוא אחראי לטיסה.
רננה שחר: אם אפשר להחליט את זה לא באופן מיידי, אז צריך לקרוא לטייס מפקד כדי שיחליט על זה אם צריך לסטות פה מהוראות כל דין.
רננה שחר: זה מספיק חשוב כדי לקרוא לו.
רננה שחר: הנימוק השני.
רננה שחר: היה דיון עם הוועדה אבל מצאנו גם את ה-JAR OPS שמאפשר את זה.
רננה שחר: גם הנושא של מיידי מקבל ביטוי גם ב-JAR OPS וגם בחקיקה הניו-זילנדית וגם ב-ICAO והוא לא סתם.
רננה שחר: אחר-כך ישלימו אותי פה.
רננה שחר: כאשר יש חירום, באופן כללי הטייס אמור לפעול לפי נהלי החירום.
רננה שחר: יש נהלי חירום ויש לו את רשימות החירום שעליהן הוא מתאמן ונבחן והוא צריך לעשות את זה.
רננה שחר: מתי הוא סוטה מזה?
רננה שחר: הוא סוטה מזה או כאשר החירום לא הוגדר, או כשיש כמה מקרי חירום מצטברים וכדומה.
רננה שחר: לכן אנחנו חושבים שהמילה "מיידי" היא חשובה וצריך לשמור אותה, הן לנוכח ההרחבה והן לנוכח העובדה שבמקרה חירום יש הליכים והטייס מצופה לפעול על פיהם.