GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: מדובר על להוסיף להוראות, שעדיין לא קראנו אותן שהשר יוסמך לקבוע הוראות לעניין איסור קביעת הוראות בהסכמים שמשמעותם חסמים למעבר בין חברות דלק וכן הוראות לעניין החזר עלויות לחברה שהתקינה את ההתקנים, בשל התקנים ותחזוקתם.
אתי בנדלר: אלה שני סוגי הוראות נוספים שיתווספו.
עמיר פרץ: אני מבקש לרשום את ה הסתייגות שלי.
אופיר אקוניס: עוד לא הקראנו.
חגית אייזנמן: בנוסף לתוספת של אפשרות - - -
חן בר-יוסף: זה לא שהוא יכול לתדלק בכל תחנה אלא בתחנה או חברה שיש לו איתה הסכם.
עמיר פרץ: גברתי, היועצת המשפטית.
עמיר פרץ: אם תוסיפי למה שהצעת, שהשר גם יגדיר מה התקופה שבה הבעלות עוברת.
עמיר פרץ: לא איכפת לי שיגדיר שנתיים, שלוש או שנה וחצי אבל שיגדיר שיש תקופה מקסימאלית שבסיומה הבעלות על הדלקן עוברת.
אתי בנדלר: הרי בעצם התקנות הן תקנות מסמיכות, הן לא מחייבות אותו להתייחס לכל אחד מהפרמטרים אלא שנותנים לו סמכות.
אתי בנדלר: אלה תקנות באישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: אחר-כך הוא ישקול למה מתוך זה הוא צריך להתייחס ולמה לא.
אתי בנדלר: אם אתה תשאיר את זה ברמה של שיקול דעת ברור, ויכול השר לקבוע גם הוראות שעניינן בעלות בהתקנים שהותקנו, אז אפשר להכניס את זה והם ישקלו אם יש מקום לכלול את זה בתקנות.
אתי בנדלר: אם אתה רוצה את זה בצורה חד-משמעית - - -
עמיר פרץ: אני מוכן להסתפק בלבנות את האפשרות ואני מקווה לשכנע אותם.
שי חרמש: ברגע שזה יבוא לעולם – הרי מדובר על מצרך של 30 ליטר דלק, כשיש שוק פתוח של ספקים.
שי חרמש: זה יהיה שולי לגמרי.
אופיר אקוניס: אין ויכוח, אני חושב שאתה צודק.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת אילטוב רוצה להציג הסתייגות ואז נקריא.
רוברט אילטוב: כבוד היושב ראש, שלחתי לך את ההסתייגות.
רוברט אילטוב: אני מבקש להסתייג מסעיף 7ב'(1).
רוברט אילטוב: ב הצעת החוק תימחק האות "ה" הראשונה במילה "ההתקנים" כך שיהיה כתוב "התקנים".
רוברט אילטוב: כן תימחקנה המילים "בין אם ההתקן שייך לה ובין אם לאו".
רוברט אילטוב: ההסתייגות בעצם מאפשרת במקביל לדלקן הכללי להשאיר את ההסכם הקודם או לעשות הסכם נוסף ובעצם לתת אפשרות לתחרות יתר בתחום.
שי חרמש: שיישאר גם הדלקן הישן?
שי חרמש: אדוני היושב ראש, כיוזם החוק אני מודיע שזה לסרס את החוק מתוכנו.
שי חרמש: זה כמו להגיד שיש פלאפון דור שלישי אבל אנחנו נחזיק גם סמאפור ולפידים.
שי חרמש: אנחנו לא פה, אנחנו עוברים היום לעידן אחר.
שי חרמש: רוברט, לא הייתי בתחילת הדיון, אבל לפני שנה ורבע הסבירו שאי-אפשר ואין טכנולוגיה.
רוברט אילטוב: לידיעתך, אני גם דיברתי עם שר התשתיות כדי להעביר את החוק שלך.
שי חרמש: אנחנו נמצאים במקום אחר, בעידן אחר, בדור אחר.
שי חרמש: אל תחזיר אותנו אחורה.
שי חרמש: גם אותי העסיקו אתמול בלילה ברעיונות האלה ואמרתי שהתשובה היא לא.
רוברט אילטוב: ההסתייגות שלי בעינה.
אופיר אקוניס: היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.
אופיר אקוניס: מיצינו את העניין.
אופיר אקוניס: אנחנו לא יכולים לדון בדבר – כמה יושבי ראש עברו מאז 1998?
אופיר אקוניס: או שרי תשתיות או ראשי ממשלה?
אופיר אקוניס: ההוא שהיה ב-1998, נתניהו, חזר לסיבוב שני.
אופיר אקוניס: סיבוב שלישי עוד לא היה במדינת ישראל.
לאה ורון: אפשר היה להצביע על ההצעה של חבר הכנסת אילטוב כדי ככל שהיא לא תתקבל, היא תהפוך להסתייגות.
אתי בנדלר: כן, אבל אחרי שנצביע על סעיף 1 עם התיקונים.
ניר ימין: "הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 4) (התקן תדלוק אוטומטי כללי), התש"ע-2010".
ניר ימין: כמובן שהשם של הצעת החוק ישתנה בנוסח.
ניר ימין: "תיקון סעיף 7 בחוק משק הדלק (קידום התחרות) התשנ"ד-1994 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 7(ב), אחרי "והפעלתם" יבוא "ובלבד שהתקנים כאמור לא ימנעו את האפשרות לרכוש דלק מכל חברת דלק שממנה ניתן לרוכשו באמצעות ההתקנים, בין אם ההתקן שייך לה או הותקן על ידיה ובין אם לאו".
אתי בנדלר: כאן יש מספר תיקונים לנוסח המוצע.
אתי בנדלר: אחד.
אתי בנדלר: מבקשת עורכת הדין אייזנמן, בשם משרד התשתיות הלאומיות, לתקן את סעיף ההסמכה כך שיהיה ברור שהוא יהיה רשאי להתייחס בתקנות גם לצורך בתנאים לרכישה, דהיינו, כדי שהוא יוכל לקבוע שתנאי לתחולה של הסעיף הזה זה שקיים הסכם התקשרות בין חברת הדלק לבין הצד השני שמבקש להתקין את ההתקנים האלה.
אתי בנדלר: זה דבר אחד.
אתי בנדלר: שניים, מבוקש להוסיף, הנושא שדובר עליו עכשיו, לסעיף ההסמכה, שבתקנות השר יוסמך לקבוע הוראות שמשמעותן הגבלת החסמים או ביטול החסמים – אני אנסח את זה אחרת, כמובן, אבל שלא ניתן יהיה לכלול בהסכמים הוראות שמשמעותן הגבלת חסמים למעבר בין חברות דלק.
אתי בנדלר: הוא יוסמך לקבוע הוראות גם לעניין החזר עלויות לחברה שהתקינה את ההתקנים בשל התקנת ההתקנים ותחזוקתם.
אתי בנדלר: והתוספת של חבר הכנסת פרץ: יכול השר לקבוע הוראות גם לעניין הקניית הבעלות בהתקני תדלוק שהותקנו בכלי רכב בתום תקופה או תקופות שיקבע.
אתי בנדלר: אלה כל העקרונות של הסעיף הזה.
אתי בנדלר: לכך יש את ה הסתייגות של חבר הכנסת אילטוב.
רוברט אילטוב: אפשר לא להצביע פה על ההסתייגות ולהעלות אותה לוועדה או שחייבים להצביע?
עמיר פרץ: לא, אתה מצביע ומעלה ישר.
עמיר פרץ: אתה יכול לוותר על ההצבעה.
לאה ורון: ההסתייגות תחילתה בהצעה שחבר הכנסת מציע לוועדה.
לאה ורון: ככל שההצעה שלא לא מתקבלת, הוא יכול להגיש הסתייגות.
עמיר פרץ: הוא יכול להגיד שהוא מוותר על הצבעה.
עמיר פרץ: לא חייבים לעשות את האקט הזה, זה יכול לעבור ישר למליאה.
עמיר פרץ: הוא יכול להודיע שהוא מוותר על ההצבעה והולך ישר למליאה.
אתי בנדלר: לא, תהיה הצבעה.
עמיר פרץ: הוא לא רוצה להפסיד בהצבעה.
אתי בנדלר: אם הוא מפסיד בהצבעה, אז זה הופך להסתייגות.
אתי בנדלר: אם ההצעה שלו מתקבלת, זה הופך להיות חלק מההצעה.
לאה ורון: הוא מבקש מכם שלא לתמוך בהצעתו כדי שהוא יוכל להגיש את ההסתייגות.
אופיר אקוניס: אנחנו מתחילים עם ההסתייגות של חבר הכנסת אילטוב.
רוברט טיבייב: האמת, לא הבנתי שום דבר.
אופיר אקוניס: אי-אפשר.
אופיר אקוניס: לא נתחיל מחדש.
רוברט טיבייב: דקה וחצי.
אופיר אקוניס: אין לנו, אני מצטער.
אופיר אקוניס: שנה שלמה אנחנו מקיימים דיונים על תקנה שהיתה צריכה להיכנס ב-1998.
רוברט אילטוב: אני מושך את ההסתייגות.
אופיר אקוניס: אין הסתייגות, תודה רבה.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 1 כפי שהוצע, כפי התיקונים שהקריאה היועצת המשפטית.
לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת אלי אפללו.
לאה ורון: חבר הכנסת שי חרמש מצביע במקום חבר הכנסת נחמן שי.
אופיר אקוניס: יפה, הסעיף אושר.
אופיר אקוניס: ניר, בבקשה.
אתי בנדלר: לפני הסעיף שמדבר על תקנות ראשונות, אני מבקשת להוסיף סעיף של תחולה.
אתי בנדלר: להוסיף סעיף חדש שעניינו יהיה התקנים קיימים, תחולה להתקנים קיימים.
אתי בנדלר: השאלה היא, תוך איזה פרק זמן יחול הסעיף הנוכחי גם על התקנים נוכחיים.
אתי בנדלר: דהיינו, שיהיה צורך להחליף את כל ההתקנים הנוכחיים בכלי הרכב כדי שהם יהיו התקנים אוניברסאליים.
חן בר-יוסף: לא בכלי הרכב, אלא בתחנות הדלק.
אתי בנדלר: אין צורך להחליף את ההתקנים בכלי הרכב?
חן בר-יוסף: בשום מקום לא מדברים על כלי הרכב.
עמיר פרץ: תחנות הדלק ישנו את המנגנון.
אתי בנדלר: אני לא בטוחה.
לאה ורון: ההתקנים שקיימים לא יצטרכו להיות מוחלפים על-מנת שהם יהפכו להיות אוניברסאליים?
חן בר-יוסף: אנחנו מנסים לעשות את זה בהוראת מעבר כדי שזה יהיה כמה שיותר חלק.
חן בר-יוסף: מי שירצה בכל זאת לקחת את ההתקן שלו ויחליף, יואיל בטובו ויעשה את זה.
חן בר-יוסף: אנחנו לא כופים על אף אחד – כמו שהוא אמר, הוא לא רוצה התקן חדש, הוא רוצה להפסיק את זה.
חן בר-יוסף: למען הסר ספק, החוק הוא על תחנות התדלוק והוא לא על בעלי הרכב.
חגית אייזנמן: אבל, חן, ברגע שאתה תאסור על - - -
חן בר-יוסף: זה לא רלוונטי יותר ממילא, אבל אני לא מחייב אותו או לא מחייב אותו.
חגית אייזנמן: אני חושבת שגם בעניין הזה צריך - - -
לאה ורון: אבל מי שמתקין את ההתקנים האוניברסאליים לבעלי הרכב הן חברות הדלק.
חגית אייזנמן: לא בהכרח.
אתי בנדלר: אני לא יודעת, נשמע את גברת אייזנמן.
אתי בנדלר: אני מבינה שיש קצת חילוקי דעות בתוך משרדי הממשלה לגבי העניין.
אתי בנדלר: אני רוצה להסביר דבר אחד.
אתי בנדלר: נניח שתחנות התדלוק יתקינו פיה שמאפשרת שימוש בהתקנים אוטומטיים.
אתי בנדלר: אבל, חלק ניכר מציי כלי הרכב הקיימים, אני לא יודעת מתי הם יתחלפו כולם עד שלא ניתן יהיה להשתמש בהם יותר, אבל יש להם היום התקנים שאינם מתאימים לתדלוק אוטומטי אלא רק לתדלוק ספציפי.
אתי בנדלר: דהיינו, החוק ייכנס לתוקפו, אבל לגבי כל ציי כלי הרכב הקיימים שבהם מותקנים התקני תדלוק, החוק לא יהיה רלוונטי.
אתי בנדלר: זאת תהיה המשמעות אם לא יחליפו את ההתקנים.
אתי בנדלר: יוצא שזה יחול רק על כלי רכב חדשים.
אתי בנדלר: השאלה אם זאת המטרה.
אתי בנדלר: זאת אומרת שזה יהיה אפקטיבי בעוד 3 או 4 שנים.
חן בר-יוסף: החוק לא חל על כלי הרכב.
חן בר-יוסף: הרעיון הוא של "fade out" של הדור הישן והמעבר לדור החדש, כדברי חבר הכנסת.
חן בר-יוסף: באיזה שלב בתחנות, תיכנס עם ההתקן הישן שלך ופשוט אף קורא לא יקרא אותו כי הוא קורא אוניברסאלי.
חן בר-יוסף: אז יהיה לך ברור לגמרי שמנהל כלי רכב סביר מכין את עצמו לעתיד.
שי חרמש: עברנו לטכנולוגיה אחרת, זה הכול.
יערה למברגר: אתה מתאים את עצמך לשיטה חדשה.
יערה למברגר: אם אתה בוחר שלא להחליף את הדלקן - - -
אתי בנדלר: אז אם כך, צריכים הוראה שהחל במועד מסוים לא יהיה בתחנות התדלוק קורא מהסוג הזה.
חן בר-יוסף: זה בתקנות.
חן בר-יוסף: היה על זה דיון שלם בוועדה.
חן בר-יוסף: יש לזה את הרציונאל הכלכלי שלו, למה צריך לעשות את זה ב"fade out" ולא בבום.
חגית אייזנמן: גם בעניין הזה יהיה סעיף הסמכה.
חן בר-יוסף: זה יגיע להחלטה בשולחן הזה.
חן בר-יוסף: יש לנו לו"ז של חצי שנה.
אופיר אקוניס: לא, אנחנו מקצרים את זה.
אופיר אקוניס: חן, סליחה, אי-אפשר.
אופיר אקוניס: אין עכשיו חגים ואני מקצר את זה בחצי, תעבדו.
חגית אייזנמן: אנחנו עובדים הרבה מאוד שעות.
אופיר אקוניס: מצוין, אז תשקיעו בזה יותר שעות.
אופיר אקוניס: 3 חודשים, חבר הכנסת חרמש.
אתי בנדלר: הם לא יספיקו.
אופיר אקוניס: הם יספיקו, הם יקבלו הארכה של שבוע.
עמיר פרץ: שיבואו להסביר למה הם לא הספיקו.
אופיר אקוניס: נעשה את זה גם בפגרה.
שי חרמש: מכובדיי, ביולי שנה שעברה רציתי 3 חודשים, קיבלתם 6 חודשים.
אופיר אקוניס: לא נעמוד על קוצו של היום ה-90, אבל ביום ה-101 - - -
אתי בנדלר: לפני שקובעים את המועד הנוסף, אני רוצה לוודא, האם הוועדה מאשרת, אם כך, הוראה נוספת במסגרת התקנות, בהסמכה רחבה של השר לקבוע שורה של דברים, הוא יוסמך בין היתר לקבוע מועד שלאחריו לא ניתן יהיה לתדלק בתחנת תדלוק אלא באמצעות מכשור המתאים להתקן תדלוק אוטומטי.
אופיר אקוניס: מצוין, מעולה.
עמיר פרץ: הם מתנגדים לזה.
אופיר אקוניס: סליחה, אתם החלטתם להפסיק עם 96?
אופיר אקוניס: יש תאריכים?
אופיר אקוניס: ביקשתי להעלות את זה על סדר-היום וזה יעלה בקרוב.
אופיר אקוניס: כמו שיש הפסקה של תדלוק 96 יהיה גם התאריך של זה.
אופיר אקוניס: 91 כבר אין, אז אנחנו מתקדמים במשהו.
אופיר אקוניס: השר לנדאו ימצא תאריך טוב.
שי חרמש: אני סומך על השר.
שי חרמש: הוא היה מפקדי האישי בתנאים הרבה יותר קשים מדלקן אוטומטי והוא עשה את זה טוב.
אופיר אקוניס: באמת הוא אדם משכמו ומעלה, על זה אין ויכוח פוליטי.
אופיר אקוניס: הסמכנו אותם.
אופיר אקוניס: בבקשה, היועצת המשפטית.
אתי בנדלר: הוועדה אישרה את זה.
אתי בנדלר: אם כך, אז רק תקנות ראשונות תוך כמה זמן הן יובאו לאישור ועדת הכלכלה?
אופיר אקוניס: 3 חודשים.
אתי בנדלר: אני מזהירה את חברי הכנסת, מניסיוני הם לא יצליחו לעמוד בזה.
אתי בנדלר: האם לפחות תאפשרו לשר להאריך את המועד הזה ל-3 חודשים נוספים, בצו באישור ועדת הכלכלה, אם הם יבואו - - -
עמיר פרץ: בעוד שלושה חודשים הם יבואו ויסבירו למה.
אתי בנדלר: זה יצריך תיקון חוק.
עמיר פרץ: תרשמי באישור ועדת הכלכלה ניתן לתת הארכה.
אתי בנדלר: זה מה שאני שואלת, האם אפשר להאריך את המועד באישור ועדת הכלכלה?
עמיר פרץ: רשאי השר לבקש הארכה באישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: אלא אם כן הוארך המועד באישור ועדת הכלכלה ב-3 חודשים נוספים.
אופיר אקוניס: אין מתנגדים אין נמנעים, גם הסעיף הזה אושר.
לאה ורון: גם הסמכה בסעיף הקודם שניתנה לשר.
אופיר אקוניס: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה הראשונה לשבוע זה.
אופיר אקוניס: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – ניידות שירותי דואר אלקטרוני), של חברת הכנסת רונית תירוש.
אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים דיון בהכנה לקריאה ראשונה לאחר שהממשלה תמכה – אם אינני טועה – בקריאה הטרומית.
אופיר אקוניס: אנחנו מדברים על הגברת התחרות בתחום האינטרנט באמצעות, כפי שאת מגדירה זאת, מתן אפשרות מהירה ללא עלות כספית לצרכן לעבור עם כתובת הדואר האלקטרוני האישית שניתנת לו בין החברות השונות שמספקות שירותי אינטרנט.
אופיר אקוניס: אני מבין ממך, חברת הכנסת תירוש, שבמידה רבה או במידה כמעט מדויקת ההצעה מעתיקה את דגם המעבר של הטלפוניה הסלולרית.
אופיר אקוניס: אני לא יודע מה באמת אחוזי המעבר, זה שווה בדיקה בנפרד, אבל בוודאי פתח קצת את השוק.
אופיר אקוניס: אנחנו מטפלים פה בוועדה בתקשורת הסלולרית, בטלפוניה הסלולרית בנפרד, ואני שמח שהתיקון הזה שהצעת הגיע לכאן וגם זכה לתמיכת הממשלה.
אופיר אקוניס: אני מציע שתציגי במהירות את ההצעה שלך.
אופיר אקוניס: לאחר מכן נשמע את הערות משרד התקשורת, משרד המשפטים וכמובן כל מי שמעוניין.
רונית תירוש: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, ואתה היטבת להציג את הרציונל של ההצעה הזאת.
רונית תירוש: אני רוצה רק להוסיף על דבריך שהקטליזטור, הזרז, להכנת ההצעה הזאת נבע מהעובדה שאין בעצם תחרות ממשית באיכות השירות שנותנות חברות שונות משום שאנחנו כבולים באותו דואר מייל, שמנהל כמעט את חיינו.
רונית תירוש: הדבר נכון פי כמה וכמה לגבי בעלי עסקים קטנים שבעיקר חיים על כרטיסי ביקור.
רונית תירוש: היכולת שלהם להתחיל לשנות את הכתובת ולהודיע על כך כרוכה בנזקים עתידיים של פספוס הזמנות והתקשרויות כאלה ואחרות עד שמישהו מבין שאותו אדם בעצם שינה את כתובתו.
רונית תירוש: לכן חשבתי לנכון להפריד למעשה את הדואר האלקטרוני, את הכתובת, מעצם השימוש בשירותי אינטרנט, כאשר הכתובת, אני רוצה שתישאר קבועה, ואת שירותי האינטרנט אני אוכל לנייד מחברה לחברה על-פי איכות השירות שהיא נותנת, בהנחה שכאשר זה יינתן, אולי השירות ישתפר ואז לא נרצה אפילו לעזוב את אותה חברת-אם שנתנה את המייל המקורי במידה שהיא באמת משפרת את שירותיה.
אופיר אקוניס: משרד התקשורת, אתם בעצם תמכתם.
מוהנאד נאסר: עורך-דין מוהנאד נאסר, הלשכה המשפטית של משרד התקשורת.
מוהנאד נאסר: אנחנו תמכנו בהצעת החוק, בכפוף לכך שההצעה תתואם מול משרד התקשורת.
מוהנאד נאסר: בשל קשיים טכניים ביישום המתכונת של ניידות מיילים באותה מתכונת של ניידות מספרים, הגענו עם ארבע חלופות שיש בהן כדי להשיג את תכלית החוק.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: משרד התקשורת, לא הבנתי.
מוהנאד נאסר: אבל אתם תומכים, הממשלה תומכת.
מוהנאד נאסר: מוהנאד נאסר: אנחנו תומכים.
מוהנאד נאסר: דנה נויפלד: בתיאום.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: בתיאום.
מוהנאד נאסר: ודאי, הכול בתיאום.
מוהנאד נאסר: אתמול תיאמו איתי שיחכו חצי שנה עם הצעת החוק של החזר כספי ללקוח.
מוהנאד נאסר: לא יהיה.
מוהנאד נאסר: זה יהיה שלושה חודשים, וגם אז אנחנו נתאם.
מוהנאד נאסר: התיאום הזה.
מוהנאד נאסר: מה זה, הכנסת צריכה לתאם עם הממשלה כל דבר?
מוהנאד נאסר: בסדר, אפשר בהידברות, אבל אתם קודם כול תמכתם.
מוהנאד נאסר: עכשיו אני פה שומע סייג שאני מנסה להבין אותו.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: שיש בעיות טכניות שצצות.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: בדיוק.
מוהנאד נאסר: אז תסביר לנו מה הבעיות הטכניות, איפה השינוי בעמדה הממשלתית.
מוהנאד נאסר: מוהנאד נאסר: יאיר חקק מהמשרד יציג בפני הוועדה מהם הקשיים הטכניים ביישום ניידות כתובות מיילים באותה מתכונת של ניידות מספרים.
מוהנאד נאסר: מדובר בדברים שונים, והוא יצביע על הקשיים.
מוהנאד נאסר: אתי בנדלר: סליחה, אמרת שהמשרד רוצה להציע ארבע חלופות אחרות.
מוהנאד נאסר: איפה הן?
מוהנאד נאסר: מהן?
מוהנאד נאסר: לא קיבלנו שום דבר.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: הוא ביקש ממר חקק.
מוהנאד נאסר: אתי בנדלר: מר חקק אמור להצביע על הקשיים, הבנתי.
מוהנאד נאסר: מוהנאד נאסר: הקשיים, ולאחר מכן הפתרונות שיש בהם כדי להביא להשגת התכלית.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: כיוון שאנחנו בדיון ראשון, אנחנו נשמע.
מוהנאד נאסר: אני מנסה להבין – אחרי שמר חקק יסיים – איפה עומדת הממשלה בעניין הזה.
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: תודה.
מוהנאד נאסר: בניידות מספרי טלפון יש מערכת שיודעת לאתר איפה המנוי לפני שהשיחה מתחילה להתבצע.
מוהנאד נאסר: במדינות מסוימות זה נעשה במסלקה, בישראל זה לא נעשה במסלקה אלא דרך מערכת שאילתות הדדיות, אבל קודם מאתרים את הלקוח ואז מעבירים לו את שיחת הטלפון.
מוהנאד נאסר: בכתובות מייל אין אפשרות כזאת, קודם כול בגלל שהמערכת היא לא מערכת ישראלית, היא מערכת כלל-עולמית, ואין לרגולטור בישראל שליטה על כל המערכת.
מוהנאד נאסר: שנית, בפרוטוקולים, בתקנים של המייל, אין את האפשרות הזאת.
מוהנאד נאסר: לכן, ניידות במייל יכולה להתבצע במה שאנחנו קוראים בעגה המקצועית Forward, זאת אומרת המייל מגיע ליעדו ומועבר משם למקום אחר.
מוהנאד נאסר: זו אופציה ראשונה.
מוהנאד נאסר: אני אציג באופן מסודר את החלופות שאנחנו מציעים.
מוהנאד נאסר: פתרון אחד הוא ש- ISP, ספק אינטרנט שננטש, יחויב להציע שירות Forward ללקוח לתקופה מסוימת ללא תשלום, שזה קודם כול יאפשר לו את הזמן הנדרש להתארגן ולהודיע שהוא עבר כתובת מייל, אם הוא מעוניין בכך.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: מה זה תקופה מסוימת?
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: נגיד שישה חודשים.
מוהנאד נאסר: שלושה-שישה חודשים, משהו כזה.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: ההתקשרות עם חברת הסלולר היא ל- 36 חודשים, זה בסדר.
מוהנאד נאסר: דנה נויפלד: לא.
מוהנאד נאסר: 18 חודשים.
מוהנאד נאסר: קריאה: עכשיו מנסים להוריד.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: עכשיו מציעים לשלושה חודשים?
מוהנאד נאסר: קובי שמש: לא.
מוהנאד נאסר: זה לא קשור.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: אני משווה את הזמנים.
מוהנאד נאסר: קובי שמש: זה לא קשור לתקופת ההתחייבות.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: הוא נתן דוגמה כמשל.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: אתם חושבים שאני לא מבין שזה לא שייך לתקופת ההתחייבות?
מוהנאד נאסר: אני רק מראה לך את ההבדל בין איך כולאים לקוח לבין כאשר צריכים לבוא לטובת הצרכן, פתאום הזמן מתקצר, פתאום זה יותר קצר, פתאום זה יותר בעייתי.
מוהנאד נאסר: כאשר זה בא לטובת החברות הגדולות, אין על זה ויכוח – תעשה 36 חודשים.
מוהנאד נאסר: עוד מעט יגידו שכובלים אותי ל- 48, וכדומה.
מוהנאד נאסר: בכלל לעשר שנים, למה רק 36 חודשים?
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: היושב-ראש אומר למה לעשות Forward שלושה חודשים?
מוהנאד נאסר: למה לא 48 חודשים?
מוהנאד נאסר: לאה ורון: אפשר להשוות את זה ללקוח שקיבל מספר אחר מחברת הטלפוניה של בזק – למשך איזו תקופה עוד הודיעו ללקוח, גם בסלולר, לפני שהיתה ניידות המספרים, לאורך איזו תקופה הודיעו ללקוח שהמנוי עבר למספר טלפון אחר.
מוהנאד נאסר: זה היה שירות שניתן בעבר.
מוהנאד נאסר: דן ינקו: שלושה חודשים.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: אני רוצה לכפור אקסיומטית בטיעון שלך שטכנית יש בעיה.
מוהנאד נאסר: אני קטונתי מלהתווכח טכנית, אני באמת לא מבינה בזה, אבל אני יכולה להביא דוגמאות של הפרדה מוחלטת שהיתה.
מוהנאד נאסר: למשל אדם שנוסע לחוץ-לארץ, השארתם לו את כתובת המייל, וראה זה פלא – והוא השתמש בשירותי אינטרנט של חברה אחרת.
מוהנאד נאסר: אני לא מאמינה שאי-אפשר טכנית.
מוהנאד נאסר: לכן הפתרונות שאתה מציג, כמו Forward, לא מקובלים עלי.
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: זה הפתרון השני המוצע, והוא בדיוק מה שחברת הכנסת תירוש התכוונה אליו, זה נקרא בעגה המקצועית שלנו Web Access – גישה למייל דרך ממשק אינטרנט שהוא לא בהכרח של אותו ספק ISP.
מוהנאד נאסר: הדוגמה הכי בולטת שכולנו מכירים זה Gmail.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: כמה ג'יגה יש שם?
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: כשבעה-שמונה, נכון להיום.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: אני לומדת פה היום הרבה דברים.
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: הפתרון הזה אומר שה- ISP יחויב גם איזושהי תקופה לאחר שהלקוח ינטוש להציע גישה למייל דרך ממשק אינטרנטי, ללא תשלום, ולאחר התקופה הזאת בתשלום.
מוהנאד נאסר: אלה שתי החלופות.
מוהנאד נאסר: יש כל מיני וריאציות – עם תשלום, בלי תשלום – אבל בגדול, אלה הפתרונות המוצעים.
מוהנאד נאסר: אזכיר שמבדיקה בין-לאומית שעשינו, ה- FCC האמריקני, הועלתה בפניו בקשה להסדיר את העניין והוא סירב בדיוק מהסיבות שאנחנו מדברים עליהן היום, ברמת הניידות בין החברות.
מוהנאד נאסר: מונח בפניכם נייר עמדה של איגוד האינטרנט הישראלי, שראיתי אותו פעם ראשונה הבוקר.
מוהנאד נאסר: אתי בנדלר: גם אנחנו ראינו אותו פעם ראשונה היום בבוקר.
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: כן, אבל אם תסתכלו בחלופות האפשריות, מדובר פחות או יותר באותן חלופות שמציע משרד התקשורת.
מוהנאד נאסר: זו הצעתנו.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: דיברתם על ארבע חלופות.
מוהנאד נאסר: יאיר חקק: השאלה לגבי אורך התקופה – אם שישה חודשים או תקופה אחרת.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: יש הצעה נוספת, מה שנקרא.
מוהנאד נאסר: 36 חודשים.
מוהנאד נאסר: רונית תירוש: יש שש הצעות.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: זה מקובל בכנסת הצעה נוספת.
מוהנאד נאסר: אתי בנדלר: בחוקי הסדרים היה מקובל כשיש תאריך – כדי להרבות בהסתייגויות – לכתוב 365.
מוהנאד נאסר: היו"ר אופיר אקוניס: אל תתני רעיונות לאופוזיציה.
רונית תירוש: ובכל זאת, אני אתן רעיון שאני לא מתלהבת ממנו - למה לא הצעתם למשל כפתרון שהלקוח ישלם בעד תיבת הדואר סכום סמלי?
יאיר חקק: זה ה- Web Access.
יאיר חקק: רונית תירוש: אז למה שישלם?
יאיר חקק: מדובר בעלויות מאוד נמוכות.
יאיר חקק: יש הרבה מאוד שנותנים את זה חינם אין כסף, ובלבד שאתה תקבל מהם שירותי אינטרנט.
יאיר חקק: סימן שעצם החזקה של מייל, של הדואר, היא לא עולה הרבה כסף, אם בכלל, אז למה בכלל לגבות כסף?
יאיר חקק: קובי שמש: זה עולה לספק האינטרנט.
יאיר חקק: הוא צריך שטח אחסון.
יאיר חקק: יש פה עלויות.
יאיר חקק: רונית תירוש: אבל העובדה היא שיש ספקיות שנותנות את זה חינם, זאת אומרת הן יכולות להתמודד עם זה.
יאיר חקק: קובי שמש: אם את לוקחת נגיד את ה- Gmail, יש להם מודל אחר.
רונית תירוש: תיכף נדבר על ה- Gmail גם.
רונית תירוש: היו"ר אופיר אקוניס: קובי, יועץ שר התקשורת, בבקשה.
רונית תירוש: קובי שמש: עשינו בדיקה בעולם.
רונית תירוש: הנושא של ניידות אימיילים, הוא לא קיים בעולם.
רונית תירוש: הוא לא קיים מסיבה ראשונה שיש בעיה טכנולוגית במימוש.
רונית תירוש: שנית, בעולם מקובל נושא של מה שנקרא Free Mail.
רונית תירוש: זה מאוד מקובל, להבדיל מהארץ, שאנשים לוקחים Yahoo, Gmail, ומשתמשים בתור Gmail פתוח.
רונית תירוש: רונית תירוש: אבל זה עדיין שינוי כתובת.
רונית תירוש: איך אני אודיע?
רונית תירוש: 36 חודש תתנו לי?
רונית תירוש: קובי שמש: שינוי כתובת של מה?
רונית תירוש: ל- Gmail.
רונית תירוש: קובי שמש: לפי מה שהוא הציע בהצעה בנושא ה- Follow me, את פותחת כתובת ב- Gmail.
רונית תירוש: רונית תירוש: הבנתי.
רונית תירוש: Forward.
רונית תירוש: קובי שמש: לצורך העניין, אם את מנויה בנטוויז'ן, עושים לך הפניה ל- Gmail.
רונית תירוש: בתקופה של החצי שנה את מקבלת את המיילים שלך גם בכתובת הישנה וגם בחדשה.
רונית תירוש: במקביל את שולחת את המיילים בכתובת החדשה.
רונית תירוש: במהלך החצי שנה כולם מעודכנים בכתובת החדשה שלך, והסוגיה נפתרה.
רונית תירוש: היו"ר אופיר אקוניס: הבנתי.
רונית תירוש: אני שומע פה, חברת הכנסת תירוש, שיש איזה שינוי – אם אני מבין נכון – שינוי מהותי, הייתי אומר, בעמדת הממשלה.
רונית תירוש: אני רק לא מבין למה אתם הודעתם בוועדת שרים לחקיקה שאתם תומכים, ולאחר מכן הודעתם שאתם - - - קריאה: בתיאום.
רונית תירוש: היו"ר אופיר אקוניס: בתיאום.
רונית תירוש: קובי שמש: זה לא היה שינוי.
רונית תירוש: מלכתחילה זה נאמר בצורה די מפורשת – ניידות אימייל במתכונת שמוצעת היא בלתי ישימה.
רונית תירוש: היו"ר אופיר אקוניס: זה נאמר בקריאה הטרומית?
רונית תירוש: קובי שמש: זה נאמר בצורה די ברורה.
אופיר אקוניס: בתשובת השר נאמר דבר כזה?
אופיר אקוניס: קובי שמש: לכן רשום בהצעה לגבי נושא של עלויות וכולי, וזה נאמר בצורה די ברורה.
אופיר אקוניס: היו"ר אופיר אקוניס: אני באמת אומר לממשלה – אני לא אומר את זה באיזושהי אמירה מתגרה, חלילה.
אופיר אקוניס: אם אתם מלכתחילה - הממשלה, לא חלילה שר התקשורת או שר כזה או אחר – לא באמת מתכוונים לתמוך, אז אל תתמכו.
אופיר אקוניס: תגידו לנו בוועדת שרים לחקיקה – דנה יושבת שם, יושב שר המשפטים – תגידו הממשלה מתנגדת, זה יחסוך לנו זמן, לכולנו דרך אגב, אפילו עוגמת-נפש, והכול בסדר.
אופיר אקוניס: למה צריך את כל התחכומים האלה?
אופיר אקוניס: תיאומים והתניות ששלושה חודשים זה לא יקודם, או שישה חודשים, או במקרה הזה זה בכלל שינוי מהותי.
אופיר אקוניס: אני גם רוצה לשאול את מציעת החוק מה היא מציעה פה, אם היא רוצה לקיים אתכם הידברות – הייתי אומר, הידברות נפרדת, מחוץ לוועדת הכלכלה – או באמת להביא את החוק הזה כחוק שלא יהיה אות מתה, או חוק בכלל שהממשלה תתמוך, כי לפי מה שאני שומע הממשלה קצת מתחרטת.
אופיר אקוניס: דנה נויפלד: אפשר אולי בכל זאת להגן על הממשלה?
אופיר אקוניס: אנחנו מחפשים אנשים שיגנו.
אתי בנדלר: כל עוד את מקבלת משכורת מהממשלה, את מוזמנת לעשות את זה.
אופיר אקוניס: את יודעת כמה קשה למצוא עכשיו?
אופיר אקוניס: לצערי, אני אומר את זה.
אופיר אקוניס: דנה נויפלד: הרעיון שבבסיס הצעת החוק - להגדיל תחרות בתחום ה- ISP - הוא רעיון טוב, ולכן אני מניחה, הממשלה תומכת.
אופיר אקוניס: הבעיה שלפעמים, בזמן שאנחנו מגיעים לממשלה לפני הדיונים – לא תמיד כל ההיבטים לובנו כפי שצריך – ומשרד התקשורת, בוודאי, אך טבעי שהוא יתמוך בהצעות חוק שמעודדות תחרות בתחום ה- ISP ובתחום הניידות של ה- ISP.
אופיר אקוניס: ולכן, זה מאוד מפתיע שהממשלה תמכה.
אופיר אקוניס: לפעמים אחרי דיונים רואים שההצעה לא היתה בשלה מבחינה טכנולוגית, וזה קורה לא פעם וזה קורה אגב גם אחרי דיונים בוועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: גם ועדת הכלכלה, לפעמים כשהיא שומעת לראשונה את עמדות הארגונים המקצועיים – לא רק בתוך הממשלה - חוזרת בה מהצעות, וזה קורה.
רונית תירוש: רק להגיד לך שאני קיימתי דיונים רבים עוד בטרם הגשת ההצעה, כולל עם השר כחלון בהיותו יושב-ראש ועדת הכלכלה, כשכבר אז עלה הרעיון.
רונית תירוש: כבר אז העליתי את הרעיון הזה וגם ישבתי עם חברות שונות, אבל אני השתכנעתי שאין בעיה טכנית באמת.
רונית תירוש: דנה נויפלד: אני לא אמונה על הצד הטכנולוגי, רק על הצד של ההגנה, אבל אם אפשר בכל זאת, חברת הכנסת תירוש, לשאול שאלה וזו שאלת תם, כי הממשלה תומכת.
רונית תירוש: ההתערבות בחקיקה בדברים מהסוג הזה – הדוגמה של ניידות מספרים זה מקרה קלסי – זה מקום שאנחנו באים להתמודד חזיתית עם הבעיה כמו שהיא קיימת.
רונית תירוש: ככל שיש בעיה של שירות – את אמרת, וזה תפס לי את האוזן בתחילת דברייך – יכול שיש בעיה בשירות, אז אולי כדאי לפתור את הבעיה בשירות.
רונית תירוש: רונית תירוש: איך?
רונית תירוש: דנה נויפלד: לגבי הניידות בשירותי דואר אלקטרוני - אני מדברת כצרכנית עכשיו – יש חלופה שהיא פחות פוגענית.
רונית תירוש: זאת חקיקה מאוד מתערבת, וככל שיש חלופה שהיא פחות מתערבת, תמיד עדיף לנקוט בה, לפחות כגישה.
רונית תירוש: רונית תירוש: מהי?
רונית תירוש: דנה נויפלד: אני לא עושה פרסומת, אבל בדומה ל- Gmail או Yahoo או Walla, שמאפשרים לקבל כתובת אימייל מבלי הצורך להתקשר בכתובת האימייל עם הספק, זה סוג של התערבות שהיא פחות פוגענית ותובענית מהחברות מאשר הפתרון שגברתי מציעה.
רונית תירוש: לכן אני שואלת – ככל שיש בעיה בשירות, אולי כדאי לפתוח את הנקודה הזאת, לראות איפה הבעיה בשירות, מה הבעיה בשירות.
רונית תירוש: רונית תירוש: אני אתן לך דוגמת בעיה בשירות.
רונית תירוש: דנה נויפלד: האם את סבורה שעצם מתן האפשרות ללכת לכתובת האימייל, זה החסם העיקרי שבגינו נשארים כלואים עם החברות בעידן שבו יש אימייל כמו Gmail, כמו Walla?
רונית תירוש: רונית תירוש: הסברתי.
רונית תירוש: אני חברת כנסת – זאת לא דוגמה, קל להשיג אותי בכנסת - אבל אני מסתובבת עם כרטיסי ביקור, מחלקת אותם בכל העולם.
רונית תירוש: עכשיו אני צריכה לעשות שינוי.
רונית תירוש: הם נותנים לי כרגע שירות לשלושה חודשים.
רונית תירוש: מה יקרה בעוד חצי שנה כשמישהו נזכר בי וצריך אותי, ואני צריכה אותו?
רונית תירוש: קובי שמש: תגדילי את התקופה לחצי שנה.