GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: דהיינו, על האדם מוטלת אחריות בכל מקרה, גם בשנה.
יצחק וקנין: שום דבר לא פוטר אותו.
יצחק וקנין: הוא אחראי על מעשיו בכל רגע, גם כשהוא ישן.
יצחק וקנין: אין מושג כזה בהלכה היהודית של כוח עליון בנזיקין.
יערה למברגר: עכשיו כשאנחנו אומרים כוח עליון, לכולם ברור למה הכוונה.
יערה למברגר: איתי, אולי נסגור את הניסוח המדויק אחר-כך.
איתי עצמון: אני לא בטוח מכיוון שזה כן עניין מהותי.
איתי עצמון: אני מניח שמדובר על נסיבות שהן לא בשליטתו, למשל ענן האפר הוולקני הוא דוגמה למצב כזה.
רננה שחר: כוח עליון שהוא לא תנאי מזג אוויר?
יצחק וקנין: בגימטרייה, טבע, זה אלוקי.
יצחק וקנין: יש מידת הרחמים ויש מידת הדין.
יצחק וקנין: מידת הרחמים הם בשם הוויה שזה 26.
יצחק וקנין: יש מידת הדין שזה אלוקים.
יצחק וקנין: בראשית ברא אלוקים.
יצחק וקנין: ברא את העולם בדין.
יצחק וקנין: ראה שאין העולם יכול להתקיים בדין, צירף את מידת הרחמים.
יצחק וקנין: איך כתוב?
יצחק וקנין: "אלה תולדות השמים והארץ בהיבראן ביום עשות השם אלוקים".
יצחק וקנין: זאת אומרת, הקדים את מידת הרחמים למידת הדין, אחרת העולם לא היה יכול להתקיים.
יצחק וקנין: במיוחד היום לאור מה שאנחנו רואים, השם ירחם עלינו.
יערה למברגר: השאלה האם יש באמת צורך בתוספת הזאת, כשיש גם הפניה למקרי חירום כאמור בסעיף 73ב.
רננה שחר: יש צורך.
איתי עצמון: פה מדובר על מיידי.
בועז חטיבה: אני לא בטוח שאני מצליח לעקוב אחרי הדיון הקטן שמתקיים שם, אבל חייבת להישאר היכולת לסטות.
איתי עצמון: בוודאי.
איתי עצמון: אני רק רציתי להבהיר מה זה כוח עליון.
איתי עצמון: אני אקרא שוב את מה שהצעתי.
איתי עצמון: הצעתי: "או בשל נסיבות שאינן בשליטתו המונעות את קיום הוראות סעיף קטן זה וכל עוד יתקיימו אותן נסיבות".
קריאה: זה במקום כוח עליון?
יצחק וקנין: בגמרא נאמר שבדרך-כלל הקדוש ברוך הוא לא משנה את הטבע.
יצחק וקנין: גם אם הוא עושה משהו, הוא מצביע על זה בתוך הטבע כדי שאנשים יבינו שזה מנהגו של עולם.
יצחק וקנין: אבל, יש מקרים בתלמוד הבבלי שמראים שצדיק גוזר והקדוש ברוך הוא משנה את כל הטבע על-פי גזרתו של הצדיק.
יצחק וקנין: סופר בגמרא ב"חגיגה", שפעם אחת רבי פנחס בן יאיר הגיע לנהר והנהר היה גועש והוא לא יכול היה לעבור.
יצחק וקנין: הוא הלך לפדיון שבויים.
יצחק וקנין: אז הוא אמר לנהר שיבקע לו כי הוא רוצה לעבור.
יצחק וקנין: אמר הנהר: אני עושה את רצונו של הקדוש ברוך הוא ויש ספק שלא תצליח בפדיון השבויים.
יצחק וקנין: אמר הרב: אני גוזר עליך עכשיו להיבקע כי אם אתה תתייבש.
יצחק וקנין: פתח הנהר את המים.
יצחק וקנין: כשהוא עבר היה איתו מישהו שסחב חיטים.
יצחק וקנין: אמר לרב: תבקש ממנו שגם אני אעבור.
יצחק וקנין: ביקש בשבילו.
יצחק וקנין: הגמרא מספרת שהיה עוד מקרה , שהיה עוד איזה גוי שהיה עם החמור שלו והרב ביקש גם בשבילו.
יצחק וקנין: הגמרא מפלפלת איך זה יכול להיות?
יצחק וקנין: משה רבנו כשהוא עומד לבקוע את ים סוף, הוא אמר לים שייקבע והיום אמר: אני לא נקבע לך.
יצחק וקנין: אני נבראתי ביום השלישי ואתה נבראת ביום השישי.
יצחק וקנין: אני לפניך בבריאה.
יצחק וקנין: תשמעו משהו שהוא באמת קצת מפליא.
יצחק וקנין: שואלת הגמרא: האם פנחס בן יאיר יותר גדול ממשה רבנו?
יצחק וקנין: משה רבנו לא קם כמוהו, השם ידעו השם לכל האותות והמופתים והיד החזקה.
יצחק וקנין: אורך החיים הקדוש אומר חידוש: עד שלא ניתנה התורה במעמד הר סיני – רבי שמעון בר יוחאי אומר כך: הקדוש ברוך הוא הסתכל באורייתא ברא עלמא, הסתכל בתורה ברא את העולם.
יצחק וקנין: על-פי התורה הוא ברא את העולם.
יצחק וקנין: משניתנה התורה כל אחד שיבוא, צדיק, כל אדם בגדר שהוא כבר ביטל את כל המידות שלו, יכול לגזור על-פי התורה וכל הטבע ישתנה על-פי התורה.
יצחק וקנין: כי כל הבריאה של העולם – אנחנו מתעסקים פה הרבה בספר הוראות.
יצחק וקנין: התורה היא ספר הוראות היצרן.
יצחק וקנין: זאת אומרת, על-פי התורה אתה יכול לשנות את כל הבריאה, מכוח התורה כי היא הוראות יצרן.
יצחק וקנין: הסתכל בתורה ברא את העולם.
יצחק וקנין: אם כן, רבי פנחס בן יאיר היה אחרי שניתנה התורה ולכן היה לו כוח לשנות על-פי התורה.
יצחק וקנין: משה רבנו היה לפני נתינת התורה.
יצחק וקנין: קריעת יום סוף היתה 50 יום לפני מתן תורה ולכן לא יכול היה לגזור עליהם והים עמד באיתנו ואמר:
יצחק וקנין: אני לא נגזר לך.
יצחק וקנין: כך מתרצת הגמרא את העניין.
קריאה: גם כשהוא אמר:
קריאה: קח את בנך יחידך, הוא הגדיר מינימום צוות.
יצחק וקנין: יש בדיחה של הרב עובדיה על מה שאמרת.
יצחק וקנין: אתם יודעים ששם כתוב: "ואני והנער להשתטח".
יצחק וקנין: הרב אומר: היום, מה זה אני והנער?
יצחק וקנין: היום האבא משתטח עם השלט ומתחילים לריב מה רואים.
יצחק וקנין: כל אחד תופס לו שלט ורוצה - - - קצת סטינו.
יערה למברגר: להבנתי, ההצעה שהציע עורך דין עצמו היא יותר רחבה מכוח עליון.
יערה למברגר: אני לא זוכרת בעל-פה איפה זה מופיע, אבל אני כן זוכרת פסיקה שמפרשת כוח עליון בצורה מאוד מצמצמת.
קריאה: זה בחוזים.
איתי עצמון: המטריה פה היא שונה.
דוד כתר: עדיף, לדעתי, להשאיר כוח עליון כי הניסוח שלך הוא מצמצם את האחריות.
דוד כתר: גם בשעת מבחן הטייס צריך לבדוק עוד כמה דברים שבשליטתו, אולי לא הישירה אלא עקיפה.
איתי עצמון: אתם רוצים להשאיר מונח מאוד סתום בסעיף זה?
יובל לוטן: אנחנו רוצים להשאיר מונח מאוד מצמצם בסעיף הזה.
יערה למברגר: מבדיקה מאוד מהירה שעשיתי עכשיו ראיתי שזה כן נמצא בחקיקה.
איתי עצמון: בשתי תקנות.
יערה למברגר: גם בחוק של קניון ים המלח.
איתי עצמון: זה חוק ישן.
יערה למברגר: אני אומרת שצריכים להיות מודעים שזה לא אותו דבר.
יערה למברגר: התכלית היא לא אותו דבר כמשמעות כוח עליון.
איתי עצמון: אולי נאשר את א' ו-(ב) ונבדוק לגבי (ג)?
רננה שחר: זה אפשרי?
יצחק וקנין: אני אסיים בסעיף 76 מכיוון שסעיף 77 הוא ארוך ואני לא מאמין שנספיק ב-3 דקות.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על סעיפים א' ו-ב' בסעיף 76.
יצחק וקנין: בשבוע הבא נצביע על סעיף (ג).
יצחק וקנין: הישיבה נעולה, תודה רבה.
אופיר אקוניס: על סדר-היום: הצעת חוק המתווכים במקרקעין (תיקון מס' 7)(דין משמעתי ותיקונים שונים), התש"ע-2010, שעברה בקריאה ראשונה ב-25.1.2010.
אופיר אקוניס: אנחנו מתחילים היום להכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.
אופיר אקוניס: אני שמח שמתחילים להסדיר את תחום המתווכים.
אופיר אקוניס: אני לא ידוע עד כמה הוא מוסדר כי כלקוח אני מוצא שהתחום פרוץ מידי.
אופיר אקוניס: היום כל אחד קורא לעצמו מתווך, גם אם הוא פחות מזה.
אופיר אקוניס: בוודאי שזה תחום שמצריך הסדרה.
אופיר אקוניס: אתם מציעים איזה בית דין משמעתי ותיקונים שונים.
אתי בנדלר: אכן כן, ועדת משמעת.
אתי בנדלר: משנת 1996 העיסוק במקצוע זה טעון רישיון.
אתי בנדלר: בשנת 2005, אם אינני טועה, ועדת הכלכלה עסקה בתיקון החוק והסדירה את דרך ההתקשרות בין מתווך מקרקעין לבין מקבל השירות לבין המזמין.
אופיר אקוניס: גם את זה יזמה הממשלה?
אתי בנדלר: אני לא זוכרת.
נחמן שכטר: זאת היתה הצעת חוק פרטית של 4 חברי כנסת.
נחמן שכטר: היא עלתה פעם ראשונה לדיון ב-1990 ועברה קריאה ראשונה ב-1992.
נחמן שכטר: ב-2005 זה התיקון לחוק, חוק שלגי, מתן בלעדיות.
אתי בנדלר: שעסק בין היתר בנושא של מתן בלעדיות אך לא רק.
אתי בנדלר: ככל שהבנתי מדברי ההסבר, נציגי הממשלה יציגו את הצעת החוק לפני שנתחיל את הדיון, אבל אכן הם טוענים שיש הפרות רבות של ההוראות הקבועות בחוק ולכן הם רוצים מנגנון יעיל יותר, כדי להביא למיצוי הוראות החוק כלפי מי שלא מקיים אותם.
אופיר אקוניס: החוק הזה נוגע גם לתיווך באינטרנט?
אופיר אקוניס: אגב, זאת הונאה של הציבור.
אופיר אקוניס: מפרסמים הודעה באחד מאתרי האינטרנט, לא כותבים שזה תיווך.
אופיר אקוניס: אתה מגיע ואתה מוצא עצמך מול מתווך.
אופיר אקוניס: אם אין לזה תשובה, אני מתכוון להגיש חקיקה מסודרת בעניין הזה.
אתי בנדלר: אחד התנאים לקבלת שכר תיווך הוא חתימה על הסכם תיווך.
אתי בנדלר: מתווך לא זכאי לדמי תיווך אלא אם כן נחתם הסכם.
אופיר אקוניס: נכון, אבל האינטרנט שינה את פניו של תחום התיווך.
לאה ורון: לא רק תיווך, אלא גם בתחומים רבים.
לאה ורון: גברת דוידוביץ, את מתבקשת מכאן ולהבא להירשם לדיונים כי את לא מופיעה אצלנו ברשימות.
הילה דוידוביץ: אני מתנצלת, היה זכור לי שנרשמתי.
הילה דוידוביץ: הצעת החוק נמצאת על שולחן משרד המשפטים מזה מספר שנים.
הילה דוידוביץ: התזכיר הופץ עוד לפני מספר שנים.
הילה דוידוביץ: ההיסטוריה היא כזאת שעוד לפני מספר שנים הוחלט במשרד המשפטים לקבוע איזה מנגנון אחיד שמסדיר את המשמעת בקרב בעלי מקצוע מוסדרים שונים.
הילה דוידוביץ: אכן הופץ תזכיר מסגרת כזה, שקובע איזה מנגנון אחיד לגבי מקצועות שונים, כמו שמאים ומהנדסים.
הילה דוידוביץ: בשלב מסוים היתה התלבטות האם המתווכים יכללו באותו דין מסגרת או לא.
הילה דוידוביץ: ברגע שחששנו שאותו דין מסגרת עשוי לעכב את קידום הדין המשמעתי למתווכים החלטנו להתקדם בנפרד ולכן אנחנו כאן היום.
הילה דוידוביץ: עיקרה של הצעת החוק זה קביעת דין משמעתי למתווכים במקרקעין.
הילה דוידוביץ: הצורך נובע בעקבות פניות רבות שמתקבלות מידי יום אצל רשמת המתווכים.
הילה דוידוביץ: תכף היא תרחיב על-כך ותיתן סקירה.
הילה דוידוביץ: כיום החוק קובע מספר איסורים שהם פליליים והוא מסדיר מקרים מסוימים שהעבירה עליהם היא פלילית.
הילה דוידוביץ: יש המון מקרים שאינם נכללים במסגרת החוק היום ובעצם ידיה של הרשמת או של כל גורם אחר, כבולות.
הילה דוידוביץ: אותם מתווכים שסרחו, ממשיכים לעבוד ולא ניתן לפעול כנגדם.
הילה דוידוביץ: אופציה נוספת היא, שהם כן חוסים תחת אותם איסורים פליליים אבל כידוע ההליך הפלילי הוא ארוך, ממושך, לא תמיד עולה לכדי הגשת כתב אישום ושוב אותם מתווכים ממשיכים לפעול ואין שום מנגנון הרתעה ממשי.
הילה דוידוביץ: אני רק רוצה להבהיר שהמנגנון שאנחנו מקימים פה יחול רק על מתווכים בעלי רישיון.
הילה דוידוביץ: באותם מקרים שפלוני עובד ללא רישיון תיווך, כמו שהיושב ראש ציין קודם, עליהם לא יחול הדין המשמעתי ויחול סעיף 2 לחוק שלצידו עבירה פלילית.
הילה דוידוביץ: אני רוצה לציין שמשרד המשפטים מתכוון בקרוב לצאת בפרויקט אכיפה בשטח כדי לאכוף את אותו איסור פלילי של עבודה ללא רישיון.
הילה דוידוביץ: אבל זה לא קשור לדיון היום.
אופיר אקוניס: דווקא זאת אמירה חשיבה מאוד.
אופיר אקוניס: יש לכם פקחים?
הילה דוידוביץ: עכשיו אנחנו עובדים על זה.
יצחק קמחי: הם רוצים שאנחנו נעשה את זה.
יצחק קמחי: מאוד נשמח לעשות זאת אבל זה יהיה בנוסף לכמה מטלות המעטות שיש לנו.
אופיר אקוניס: אתם בטח מבקשים להרחיב את מספר הפקחים שלכם.
אופיר אקוניס: כובד משקלו של שר התמ"ת בממשלה הוא בהחלט גדול.
יצחק קמחי: ביקשנו.
נחמן שכטר: לפני 15 שנה עורך דין קמחי ביקש תקציב מתוך האגרות כדי לבצע פיקוח.
נחמן שכטר: זה אותו משפט שאנחנו שומעים הרבה שנים.
נחמן שכטר: חבל שאין כאן נציג אוצר.
אתי בנדלר: אין נציג אוצר?
נחמן שכטר: למה שיבוא?
נחמן שכטר: למה שיזרוק 80 מיליון שקל סתם.
נחמן שכטר: יש לו 70-80 מיליון שקל מאגרות, הוא לא יישב פה.
הילה דוידוביץ: המטרה הנוספת של הצעת החוק היא בעצם תיקונים שונים שלאורך הזמן מצאנו שהם חסרים, כמו הוראות שונות לגבי הוועדה המייעצת, שמייעצת לרשת המתווכים, שחסרות היום בחוק ועוד כל מיני תיקונים נוספים.
הילה דוידוביץ: את חלק מהאיסורים שקבועים היום כעבירה פלילית בחוק שינינו לעבירת משמעת.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, שלא יהיה הדין הפלילי מכוח חוק המתווכים מקביל לדין המשמעתי, אלא אותם איסורים יעברו רק עבירת משמעת.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שזה מנגנון יותר מתאים, יותר יעיל ויותר מרתיע, בהתחשב באותם איסורים.
הילה דוידוביץ: אנחנו מקווים לקדם במהרה.
הילה דוידוביץ: אנחנו באמת רואים חשיבות לחוק.
הילה דוידוביץ: מידי יום פונה אלי הרשמת בכל מיני פניות ואנחנו מקווים שהחוק יסייע לפתור את המצוקה.
אתי מויאל: שלום לכולם.
אתי מויאל: לפני מספר שנים פניתי למחלקת יעוץ וחקיקה והצגתי להם בעיה איתה התמודדתי ועדיין מתמודדת לעיתים קרובות.
אתי מויאל: אני מקבלת תלונות מידי יום גם ממתווכים ובעיקר מלקוחות, על התנהגות שאינה הולמת ואף כרוכה ברמאות והונאה, התנהגות שלא בתום לב של בעלי רישיון תיווך במקרקעין.
אופיר אקוניס: כמה מתווכים רשומים?
אתי מויאל: כ-13,000.
אתי מויאל: מידי שנה מספר המתווכים עולה בצורה ניכרת ובהתאם לכך - - -
נחמן שכטר: כמה הוציאו רישיונות עד היום וכמה שילמו?
נחמן שכטר: זאת הבעיה.
אתי מויאל: אצלי רשומים 13,000 מתווכים, בהתאם לכך עולה מספר התלונות.
אתי מויאל: מיותר לציין את ההשלכות והתוצאות של פעולות כאלה על הלקוחות.
אתי מויאל: לעיתים קרובות מדובר באנשים זקנים, קשיי יום, עולים חדשים, שביקשו לעשות עסקה והקריבו את כל כספם והונם.
אתי מויאל: לצערי החוק כיום לא מאפשר לי לעשות דבר עם תלונות אלו אלא במקרים מסוימים שמנויים בחוק, להעביר את התלונה למשטרה או לממונה על הגנת הצרכן.
אתי מויאל: כידוע, הליך החקירה אורך זמן ממושך ולעיתים קרובות התיק נסגר ולעיתים קרובות אותו מתווך שנהג בצורה חמורה ממשיך לעבוד כאילו כלום לא קרה.
אתי מויאל: בתקופה האחרונה קיבלתי מספר פניות של השמצות, פגיעה של מתווכים שמנבלים את הפה, השמצות ופגיעה של מתווכים נגד מתווכים, שמנסים לפגוע בפרנסה של אחד השני בצורה לא הוגנת.
אופיר אקוניס: באזורי, אחד תבע את השני על סכום עתק והוא ניצח אותו בבית משפט.
אופיר אקוניס: זה היה ברמת אביב.
אופיר אקוניס: אגב, שניהם הם מתווכים בעלי ותק ענק של למעלה מ-25 שנה.
אופיר אקוניס: הזכרת לי מתווכים נגד מתווכים.
אתי מויאל: מנסים לפגוע בפרנסה אחד של השני בצורה לא הוגנת שחורגת מתחרות נורמאלית ומקובלת.
אתי מויאל: כמובן יש תלונות של אלימות של מתווכים.
אופיר אקוניס: נגד לקוחות?
אופיר אקוניס: מתווכים מפעילים אלימות על לקוחות?
אופיר אקוניס: זה תלונות שאת מקבלת?
אתי מויאל: כן, אלה תלונות שאני מקבלת.
אתי מויאל: הקמת דין משמעתי תאפשר להעמיד לדין משמעתי מתווכים שהתנהגו בדרך שאינה הולמת, שרימו, שערכו פעולות משפטיות בניגוד לחוק או שפעלו בחוסר אחריות או רשלנות, ניתן יהיה להעמידם לדין או להענישם בהתאם.
אתי מויאל: אני בטוחה שהדין המשמעתי יהווה מנגנון הרתעה מתאים ויפחית את מספר התלונות ויסייע להגנה על ציבור הלקוחות.
אתי מויאל: אני רוצה לתת דוגמה קטנה.
אתי מויאל: לפני 5 שנים נכנס לרשם המתווכים אדם מאוד מבוגר ופרץ בבכי קורע לב ואמר שמתווך הונה אותה.
אתי מויאל: הוא היה תלמיד שלו בבית הספר.
אתי מויאל: הוא אמר לו שהוא מתווך ושייקח את הדירה.
אתי מויאל: בקיצור, זה הגיע ל-700,000 שקל שהאיש הוציא מכיסו על חשבון העסקה.
אתי מויאל: פניתי לתובע בפרקליטות מחוז ירושלים.
אתי מויאל: הם קיבלו את התלונה ובאמת החלו לטפל בכתב האישום.
אתי מויאל: רק במאי 2010 האדם הזה הורשע, רישיונו נשלל על-ידי בית המשפט והוא קיבל מאסר ל-4 שנים.
אתי מויאל: כל ה-5 שנים האלה אני לא יודעת את מי הוא המשיך לעקוץ.
אתי מויאל: אילו היתה וועדת משמעת, אני מתארת לי שהיינו עוצרים את העניין הזה.
אתי מויאל: יש עוד כל מיני תלונות.
אופיר אקוניס: דווקא מעניין לראות כמה מהתלונות, זה דבר צרכני.
אופיר אקוניס: זאת עוד הצעת חוק צרכנית שמגיעה אלינו.
אופיר אקוניס: נמשיך לקדם הצעות חוק צרכניות.
אתי מויאל: יש לי כאן דוגמה שצילמתי על מקרה של עורכת דין.
אופיר אקוניס: הבנתי את הצורך, תודה.
נחמן שכטר: אני מלווה את החוק הזה יחד עם עורך דין שמואל גרוסמן משנת מ-1989 והעברנו אותו עד קריאה שנייה ושלישית ב-1996.
נחמן שכטר: מתחילת הדרך היתה כוונה למסד את המתווכים לענף.
נחמן שכטר: היתה בעיה עם חוק חופש העיסוק והיתה מסקנה שזה לתכלית ראויה.
נחמן שכטר: הרעיון היה תכלית ראויה ובאמת היתה תכלית ראויה.
נחמן שכטר: אני רוצה להתחיל במה שאתי אמרה.
נחמן שכטר: ב-2.7.2002 היה דיון בוועדה לפניות הציבור ביוזמתנו, פניות ציבור בנושא יחסי מתווכי נדל"ן עם ציבור הלקוחות שלהם.
נחמן שכטר: זה הפרוטוקול מ-2002.
נחמן שכטר: סיכום הישיבה היתה שתוך זמן קצר תיערך עוד ישיבה.
נחמן שכטר: אמרה יושבת הראש: "אני חושבת שלא נספיק לעשות ישיבה לפני הפגרה אבל מייד לאחר מזה, נעשה עוד ישיבה ונזמין לה גורמים נוספים כפי שהומלץ ונלך לשינוי תיקון החוק.
נחמן שכטר: יושבת ראש הוועדה היתה סופה לנדוור.
נחמן שכטר: אז דובר שאנחנו נלך לשינוי חוק מתחילתו.
נחמן שכטר: לרשמת המתווכים אין שום סמכות חוץ מלהוציא רישיונות ולהכין את הבחינה.
נחמן שכטר: אין לה שום סמכות משפטית והיא יכולה לקבל 1,000 מכתבים.
נחמן שכטר: ישבתי עם עורך דין קמחי עשרות פעמים ואמרנו שנלך יחד.
נחמן שכטר: עורך דין קמחי שלח כמה פקחים, תפסו מתווך שהיה ללא רישיון.
נחמן שכטר: הם ניסו להגיש תלונה אבל הוא חידש את הרישיון.
נחמן שכטר: רישיון מחדשים פעם בשנה.
נחמן שכטר: אדוני, הבעיה מתחילה בדבר אחד.
נחמן שכטר: מעל 36,000 - - -
אופיר אקוניס: פעם בשנה זה דווקא טוב.
אופיר אקוניס: זה נותן לך נקודות יציאה.
קריאה: הסמכות של הרשמת לשלול את הרישיון - - -
אתי מויאל: עם ההכרעה של בית המשפט יש לי סמכות.
אופיר אקוניס: רעיונית אתה תומך בחוק?
נחמן שכטר: אני תומך בגדול אבל אני חושב שהוא מצוין אבל צריך לפניו לעשות עוד דברים כדי שיהיו לו שיניים.
אופיר אקוניס: תגיד את ההערות הכלליות.
נחמן שכטר: עד היום הרשמת הוציאה 36,000 תעודות רישוי.
נחמן שכטר: אם היום רשומים 13,000 זה אומר ש-22,000 לא חידשו את רישיונם.
אתי מויאל: הם לא עובדים.
נחמן שכטר: אני חי באילת ושם יש 180 מתווכים.
נחמן שכטר: 60 נהגי מוניות, שיושבים בתוך מונית ויש להם כרטיס ביקור של נהג מונית וכרטיס ביקור של מתווך.
נחמן שכטר: אתה יודע איך הצרפתי נכנס?
נחמן שכטר: הצרפתי נכנס כדי לנסוע למלון והוא יוצא כדי לקנות דירה.
נחמן שכטר: ברמת-גן יושב מתווך נדל"ן - - -
לאה ורון: מה גובה האגרה השנתית עבור הרישיון?
נחמן שכטר: עד 2002 הסכום היה 1,200 שקל שנתיים מראש.
נחמן שכטר: אז עשינו שביתה ואמרנו שלא משלמים אגרות.
נחמן שכטר: עשינו מרד והיה דיון בוועדת חוקה ובוועדת הכלכלה והורידו את זה ל-400 שקל לשנה.
נחמן שכטר: להפתעתנו השנה זה עלה ב-10% ל-440 שקלים.
נחמן שכטר: למה?
נחמן שכטר: לאן הולכים כל עשרות המיליונים האלה?
נחמן שכטר: אני רוצה להגיד לך כבוד היושב ראש שהייתי במשרד האוצר וביקשתי לדעת כמה כסף שילמו המתווכים מיום כניסת החוק.
נחמן שכטר: אדוני, אפשר לעשות לא רק רשמת מתווכים, אפשר לעשות לה משטרה עם 200 שוטרים ובלשים ועוד יישאר כסף ויזמינו אותנו כל שבוע לישיבה.
נחמן שכטר: עשרות מיליוני שקלים נכנסו לקופת האוצר ללא תכלית ראויה, אלא למתנסים ולכבישים, ולכל מיני דברים.
נחמן שכטר: אני מתכוון לאגרה ייעודית.
אופיר אקוניס: קמחי, יש לי פיתרון.
יצחק קמחי: לי הפיתרון ידוע מזמן.
אופיר אקוניס: שנציג האוצר יבוא לכאן.
אופיר אקוניס: אני רוצה לדעת לאן הולך הכסף.
אופיר אקוניס: הכסף נכנס והולך למקומות אחרים?
אופיר אקוניס: מתנ"ס זאת תכלית ראויה.
נחמן שכטר: מתנ"ס מצוין אבל למה לא אגרה ייעודית?
נחמן שכטר: קחו 10% מזה ותשימו מודעות בעיתונות ובטלוויזיה: לקוח נכבד לך אך ורק למתווך בעל רישיון.
נחמן שכטר: קח נראה רישיון, הנה תמונתו.
נחמן שכטר: תעשו פרסומים בעיתונות.
נחמן שכטר: הבטיחה אתי ועשתה את זה כמה פעמים.
נחמן שכטר: יצאה מודעה רבע עמוד עם הוראות.
אופיר אקוניס: מר שכטר מתכוון שהוא לא חייב לקרוא לזה אגרה ייעודית כי אין את הדבר הזה, אבל יכול שר התמ"ת, בהתייעצות עם שר האוצר, או לקראת דיוני התקציב, לדרוש ממנו כמה דברים.
שמואל גרוסמן: אני רוצה להעיר משהו לעניין האגרה.
שמואל גרוסמן: אני נציג לשכת עורכי הדין.
שמואל גרוסמן: למען הגילוי הנאות, מזה 15 שנה הייתי היועץ המשפטי של מלד"ן והולכנו קדימה את החוק עד שהוא הגיע לשלבי חקיקה סופיים.
שמואל גרוסמן: משרד האוצר מוליך כרגע הצעת חוק בנושא אגרת סוכני מכס, לשנות את השיטה של חידוש הרישיון וחידושו במקום אחת לשנה, אחת לחמש שנים.
שמואל גרוסמן: אני מציע שאותה מדיניות שקיימת שם תהיה גם כאן.
שמואל גרוסמן: צריך להבין, היום חידוש הרישיון הוא אוטומטי.
שמואל גרוסמן: לרשמת יש סמכויות מסוימות שלא קשורות דווקא לנקודות חידוש הרישיון.
שמואל גרוסמן: היא יכולה להפעיל אותם או לא להפעיל אותם.
שמואל גרוסמן: חידוש הרישיון הוא צעד טכני בירוקראטי לחלוטין.
שמואל גרוסמן: אין שום הצדקה לחדש את הרישיון אחת לשנה.
שמואל גרוסמן: תיקראו מה משרד האוצר מציע בחוק סוכני המכס.
שמואל גרוסמן: אני משמש גם כעורך הדין של ארגון סוכני המכס אז אני מכיר את זה.
שמואל גרוסמן: האוצר מציע היום שהאגרה תהיה בדיוק חצי מהאגרה הקיימת היום.
שמואל גרוסמן: הם יתנו רישיון אחת ל-5 שנים וישלמו אגרה שהנוסחה לחישובה הוא: האגרה השנתית כפול 5 חלקי 2.
שמואל גרוסמן: ראשית צריך לכתת את הרגליים כדי לחדש רישיון רק אחת ל-5 שנים והאגרה היא בדיוק חצי.
שמואל גרוסמן: אני חושב שאותה מדיניות צריכה לחול גם כאן.
שמואל גרוסמן: עוד הערה אחת לגבי הנושא של האינטרנט, אותה הזכיר היושב ראש.
שמואל גרוסמן: היתה לזה התייחסות אבל האינטרנט היה אז בחיתוליו.
שמואל גרוסמן: זה היה בשנת 1995 או 1995.
אופיר אקוניס: הוא היה, אבל בחיתוליו, אתה צודק.
שמואל גרוסמן: היום יש לזה התייחסות חסרה.
שמואל גרוסמן: אפשר יהיה להתייחס לזה בסעיף 2ג.
שמואל גרוסמן: היה אז ויכוח גדול.
שמואל גרוסמן: מולנו היו מתנגדים רבים לעצם החוק.
שמואל גרוסמן: היתה אז תפישה שאמרה - - -
אופיר אקוניס: לחוק הזה?
שמואל גרוסמן: כן.
אופיר אקוניס: החוק הזה הוא חוק טוב מאוד.
אופיר אקוניס: טוב שהממשלה מציעה אותה.
אופיר אקוניס: כמובן שהוא נתון לשיקולים - - -
נחמן שכטר: היושב ראש חושב שמדובר בבית דין משמעותי, הוא מתכוון לחוק המתווכים ולא לחוק הזה.
שמואל גרוסמן: חוק המתווכים עבר בייסורים קשים.
שמואל גרוסמן: עמדו מולנו כל נציגי משרד המשפטים והביעו את דעתם הנחרצת כנגד החוק במהותו.
שמואל גרוסמן: דן מרידור היה בראשם.
שמואל גרוסמן: בסופו של דבר החוק עבר.
שמואל גרוסמן: היתה אז שאלה מה יהיה תיווך, כשאז דובר על פרסומים בעיתונים כי האינטרנט כמעט ולא היה.
שמואל גרוסמן: זה בא לידי ביטוי בסעיף 2ג.
שמואל גרוסמן: אני חושב שצריך להתאים את הסעיף הזה כדי שהפרצה שקיימת בפרסום באינטרנט תיסגר באמצעות הסעיף הזה.
אתי מויאל: אני חייבת להגיד משהו מאוד חשוב בקשר לתשלום אחת ל-5 שנים.
אתי מויאל: לא תהיה אפשרות לתשלום כל 5 שנים, כי כל שנה אני בודקת אם חדלו להתקיים התנאים לגבי אותו מתווך.
אתי מויאל: אני בודקת את זה מול כונס הנכסים של משרד המשפטים ומול משטרת ישראל.
אתי מויאל: כל שנה יש 10-30 אנשים שאנחנו שוללים להם את הרישיון כי הם לא עומדים בתנאים.
לאה ורון: דרכונים במדינת ישראל לא נבדקים?
אתי מויאל: איך אפשר?
אתי מויאל: אם הוא ישלם ל-5 שנים הוא יקבל כרטיס.
שמואל גרוסמן: תהיה לך סמכות לשלול תוך כדי 5 שנים.
שמואל גרוסמן: זאת בירוקרטיה מיותרת.
אתי מויאל: לגבי כיתות הרגליים, האגרה מגיעה אליכם הביתה, משלמים דרך האינטרנט, הכרטיס מגיע אליכם הביתה.
שמואל גרוסמן: תעשו בדיקה במשרד האוצר, במה זה שונה מסוכני המכס.
אופיר אקוניס: לזכותו של משרד המשפטים ולזכותו של מאיר שטרית, שהיה לי כבוד לעבוד איתו כיועץ שר המשפטים, הוא היה מהראשונים הכניס את מהפכת האינטרנט לכל אגפי משרד המשפטים.
אופיר אקוניס: באמת לזכותו אני אומר את הדבר.
אופיר אקוניס: אני חושב שכבר ב-2001 הוא זיהה את היתרונות שבאינטרנט.
אופיר אקוניס: רבים מאגפי משרד במשפטים – לדעתי הטאבו היה הראשון שנכנס לתחום.
אופיר אקוניס: אני מקווה שזה ממשיך להשתכלל כי מאז עברו 9 שנים.
נחמן שכטר: לענף שלנו אין אתיקה.
נחמן שכטר: בכל המקצועות החופשיים בעלי הרישיונות יש אתיקה.
אתי מויאל: בגלל זה אנחנו פה.
נחמן שכטר: החוק הוא לא אתי, בית משמעתי הוא לא אתיקה.
נחמן שכטר: יש תקנון אתיקה מסודר שהעברנו לשירלי אבנר.
נחמן שכטר: זה תקנון אתיקה מסודר בינינו לבין עצמנו.
קריאה: זאת אותה מטרה.
נחמן שכטר: בלשכת עורכי הדין יש אתיקה?
קריאה: נחמן, אבל פה הם נותנים את הסמכות לשר המשפטים לקבעו כללי משמעת.
נחמן שכטר: אבל אלה כללי משמעת לא בין מתווכים בינם לבין עצמם אלא עם לקוחות.
אופיר אקוניס: רבותיי, מכיוון שרבים רוצים את החוק הזה ואני חושב שהוא חוק צרכני מהמעלה הראשונה, אני חושב שמיצינו את הדיון.
אופיר אקוניס: אני רוצה להתחיל בהקראה.
אופיר אקוניס: כמובן שיישמעו תיקונים לסעיפים.
אתי בנדלר: הצעת החוק עוסקת כמעט אך ורק בענייני משמעת או דברים הנובעים להם.
אופיר אקוניס: בסופו של דבר, המשמעות היא צרכנית.
אתי בנדלר: אין ספק.
אתי בנדלר: אבל, נשמעו פה הערות שאינן מוצאות ביטויי בהצעת החוק, כמו, למשל, נושא האגרה הרב שנתית.
אתי בנדלר: היתה כאן עוד הערה שהתייחסו אליה הדוברים הקודמים.
שמואל גרוסמן: אינטרנט.
אתי בנדלר: אני חושבת שההסדר שיש היום בסעיף 2(ג) הוא לא רלוונטי.
אתי בנדלר: כל מה שהוא אומר, זה שהחוק לא חל, אם אני מפרסמת בעיתון או בדרך אחרת, הודעה על-כך שאני רוצה למכור דירה, ובלבד שאני לא מציגה את עצמי כבעל הדירה.
אתי בנדלר: זאת אומרת, החוק אומר שאין בו כדי לאסור פרסום מודעה על-כך שאתה רוצה למכור את דירתך או לעשות עסקה במקרקעין.
אתי בנדלר: אני מניחה שההערות שמר שכטר התכוון להעיר לגבי עסקאות באינטרנט, התכוונו לעסקאות תיווך שנעשות לא בין אנשים פרטיים אלא בין מתווכים שלא מציגים עצמם כמתווכים, בין אם זה באינטרנט ובין אם בדרך אחרת.
אופיר אקוניס: אגב, גם בעיתונות המודפסת רבים לא מציגים עצמם כמתווכים, למרות ששם התופעה פחות חמורה.
נחמן שכטר: במקומונים לא מציינים, בארצית יותר מציינים.
אתי בנדלר: זאת אומרת, שכשמפרסמים נכס מקרקעין לצורך עשיית עסקה בו, בין מכירה ובין עסקה, אין חובה לכתוב בפרסום שהנכס מוצע באמצעות תיווך.
אתי בנדלר: אולי יש מקום לתקן את זה.
אופיר אקוניס: אנחנו יכולים לתקן את זה פה.
אופיר אקוניס: רן, הגשתי הצעת חוק כזאת?
רן שטרית: כן, כרגע היא נדונה בוועדת הכלכלה בייעוץ המשפטי.
אתי בנדלר: מכל מקום, אני מציע שככל שיש הצעות לתיקון חוק המתווכים במקרקעין, שהם מעבר לנושאים שנדונים בהצעת החוק, אנא העבירו אלינו את ההצעות האלה בכתב.
אתי בנדלר: נעביר אותן גם להתייחסות משרד המשפטים, רשמת המתווכים והגורמים האחרים.
אתי בנדלר: יתכן שאפשר יהיה לשלב את התיקונים במסגרת הצעת החוק.
אופיר אקוניס: אני אומר למשרד המשפטים שיכול להיות שהדבר ייתר את הצעת החוק שלי.
אופיר אקוניס: אם הדבר הזה יכול לבוא לביטוי פה, דהיינו, חובת פרסום על-כך שאתה תיווך, מבחינתי אין לי בעיה.
שמואל גרוסמן: התיקון שנדרש פה מאוד פשוט.
שמואל גרוסמן: כרגע הסייג אומר שהוא יכול לפרסם בעיתון ובלבד שאינו מציג עצמו כבעל המקרקעין.
שמואל גרוסמן: קל מאוד לעקוף את זה, כי הוא פשוט לא מציג עצמו כמתווך.
שמואל גרוסמן: אם זה ישתנה ובמקום שיהיה כתוב "ובלבד שאינו מציג עצמו" יהיה כתוב "שהמפרסם איננו מתווך במקרקעין", שאיסור הפרסום מתייחס רק למתווך, כשהוא פועל כמתווך, פתרנו את הבעיה.
אתי בנדלר: מר גרוסמן, יתכן שזאת אחת הדרכים שניתן לתקן את הנושא.
אתי בנדלר: תעבירו את ההצעות שלכם בכתב לוועדה כדי שתהיה אפשרות לשקול אותה.
לאה ורון: גם את ההצעה לגבי תוקף הרישיון.
צפריר וורטפלד: אני מתווך מהרצלייה פיתוח ומתעסק בוילות ובתים יקרים.
צפריר וורטפלד: להוציא רישיון זה בהרף יד.
צפריר וורטפלד: אפשר ללמוד את החומר באוטובוס בדרך לבחינה.
אתי מויאל: אני חייבת להגיד לך שבמועד הזה - - -
צפריר וורטפלד: אף אחד לא למד חודש ימים לבחינה.
אתי מויאל: היום, בשינוי למה שאתם עברתם, כמעט רובם עוברים קורסים.
צפריר וורטפלד: ברגע שמתווך הוציא רישיון תיווך, אין לו שום ידע במכירת בתים.
צפריר וורטפלד: היום יש בחורים בני 21 שהשתחררו מהצבא, נעשו מתווכים והם הולכים להראות בתים.
צפריר וורטפלד: בעצם אין לו שום ידע.
צפריר וורטפלד: מעולם הוא לא ראה נסח טאבו, הוא לא יודע איך נראה היתר בניה, הוא לא יודע איפה מוציאים היתר בניה.
צפריר וורטפלד: אין לו שום מושג בסיסי בלתת ייעוץ.
צפריר וורטפלד: אין לו ידע במשכנתא.
אופיר אקוניס: מתווך צריך לתת ייעוץ משכנתא?
צפריר וורטפלד: הוא לא צריך לתת ייעוץ, הוא אפילו לא יודע איפה נמצא סניף של בנק משכנתאות.
לאה ורון: על מה הבחינה?
צפריר וורטפלד: הבחינה היא שאלות על כמה סעיפים מחלקי חוקים שרלוונטיים לתחום הנדל"ן.
צפריר וורטפלד: בפרקטיקה, אין לו שום ניסיון.
צפריר וורטפלד: זה קשור גם למידע שיש לו על הנכס.
צפריר וורטפלד: בדרך-כלל הוא שואל את בעל הבית מה שטח הדירה?
צפריר וורטפלד: בעל הדירה אומר 150 מטר ואחר-כך מתברר שהדירה 100 מטר ומאשימים את המתווך.
צפריר וורטפלד: אחד הדברים שמתווך צריך לעשות, כמו בהרבה מקצועות, שתהיה לו איזה שנה של התמחות במשרד אצל מתווך אחר שיש לו ניסיון.
גיא פלדמן: אני חבר הוועדה המייעצת.
גיא פלדמן: אתה פורץ פה לדלת פתוחה.
גיא פלדמן: מונתה פה ועדת סילבוס.
גיא פלדמן: אנחנו הולכים לשנות את כל הבחינה.