GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא רום: זה אדם שאני נלחמתי איתו במלחמת יום כיפור ואני התליתי את רישיונו כי אני חושב שהוא עשה משהו לא בסדר.
גיורא רום: אם רת"א עשתה פרוצדוראלית משהו לא בסדר, רת"א תהיה הראשונה לקחת חזרה את הפרוצדורה ולסדר את העניין מאוד מסודר.
גיורא רום: אין פה איזה פיל בחנות חרסינה שמסתובב ומתלה רישיונות כל שני וחמישי.
גיורא רום: זה הרבה יותר מורכב ממה שנראה לעין הבלתי מזוינת.
לאה ורון: על זה נאמר:
לאה ורון: דברים שרואים מכאן לא רואים משם.
רננה שחר: "(ה) סמכויות לפי סעיף זה לעניין הגבלה, התלייה, ביטול או סירוב לחדש אישור להפעלת מיתקן דיווח מזג אוויר שניתן לפי סעיף 33(ב) יופעלו על ידי מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל.
רננה שחר: "(ו) המנהל לא יאצול את סמכותו לפי סעיף 35(א)(5) ואולם רשאי הוא להסתייע בעובד הרשות שהוא הסמיך לכך לשם קבלת ההחלטה".
איתי עצמון: רציתי להעיר לגבי סעיף קטן ו', לגבי הסיפה שלו שמתחילה במילה "ואולם".
איתי עצמון: אני חושב שהיא מיותרת מכיוון שחזקה על כל רשות שניתנים לה תפקידים וסמכויות מכוח חקיקה, שהיא יכולה להסתייע מאחרים.
איתי עצמון: אני יכול לתת לכם ציטוטים מפסקי דין.
איתי עצמון: אני גם לא מכיר הוראה כזאת בחקיקה ולכן אני מבקש למחוק את הסיפה.
רננה שחר: אנחנו חששנו שיתפרש מההוראה שלא מאפשרת לאצול גם את הנושא שבעצם כל התהליך צריך להתקיים על-ידי המנהל.
רננה שחר: כידוע, שולחנו של המנהל עמוס ולכן כן הסכמנו שהוא זה שבסופו של דבר יפעיל את שיקול הדעת, יקבל את ההחלטה.
רננה שחר: אם זה מובן, אנחנו כמובן מסכימים.
איתי עצמון: זה מובן לחלוטין.
עמר שלו: שאלה לגבי סעיף קטן ו'.
עמר שלו: למעשה רק סעיף קטן א(5) למעשה נשאר על המנהל, מכיוון שהוסף 4(א) שעניינו "הורשע בעבירה פלילית שלדעתו מפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה".
עמר שלו: אני חושב שמן הראוי להוסיף גם את 4(א) לדברים שיהיו אך ורק בסמכות המנהל.
עמר שלו: במאמר מוסגר, יתכן וכל הסעיף, אבל אנחנו מבינים את שולחנו של המנהל ולכן אנחנו סבורים שדי ב-4(א).
רננה שחר: אנחנו מסכימים ל-4א.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 35 על כל תתי הסעיפים, כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: הסעיפים אושרו.
יצחק וקנין: אני מבין שסעיף 36 נמחק כולו.
רננה שחר: קיבלנו את הערת הציבור, במקרה הזה קלוב התעופה ומחקנו את הסעיף.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לסעיף 37.
רננה שחר: "ערר על החלטה בעניין רישיון עובד טיס 37.
רננה שחר: (א) עובד טיס הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל לפי סעיף 4 או עובד טיס הרואה עצמו נפגע לפי סעיף 35, לגבי רישיונו, רשאי לערור עליה בפני ועדת הערר.
רננה שחר: (ב) ועדת הערר תדון בערר לפי סעיף קטן (א) במותב של שלושה, והם: (1) יושב ראש ועדת הערר או ממלא מקומו, שמינה שר המשפטים לפי סעיף קטן (ג), והוא ישב בראש המותב; (2) שני חברים שימנה יושב ראש המותב כמפורט להלן: (א) עובד טיס בעל רישיון עובד טיס מסוג הרישיון הנדון בערר, מתוך רשימה שהכין השר לפי סעיף קטן (ד)(1); (ב) נציג ציבור או עובד המדינה, מתוך רשימה שהכין השר לפי סעיף קטן (ד)(2).
יצחק וקנין: יש הערה עד כאן?
איתי עצמון: ההפניה ברישה לדעתנו צריכה להיות בסעיף 3 ולא בסעיף 4.
רננה שחר: הכוונה היא לסעיף 4.
רננה שחר: לנושא של ולידציה של רישיונות.
רננה שחר: מי שסירבו לעשות לו ולידציה לרישיון.
בועז חטיבה: אנחנו חושבים שגם על סעיף 3 צריך לאפשר ערר.
רננה שחר: זאת הערה שעלתה וענינו עליה בצורה מפורטת.
רננה שחר: הנושא של אי מתן רישיון.
רננה שחר: אדם שהוא עדיין בתהליך הרישוי שלו.
רננה שחר: יש מערכת שלמה ברת"א, רשות הרישוי, מייקי אברהמי וארז פלס עומדים בראשה, שזה הדבר היום יומי, שיקול הדעת היום יומי.
רננה שחר: מדובר בעשרות ומאות אנשים.
רננה שחר: מתי לא נותנים רישיון.
רננה שחר: כאשר אדם לא הוכיח את המיומנות, את הניסיון ואת הידע.
רננה שחר: זה עניין מקצועי מאוד מאוד בלב העשייה של רת"א.
רננה שחר: זה לא אדם שכבר יש לו רישיון, שכבר הוכיח את המיומנות ואת הכול ועכשיו באים ולוקחים לו את זה.
רננה שחר: זה אדם שעדיין לא הוכיח.
רננה שחר: אנחנו חושבים שלשים פה ועדת ערר לרישוי, על התהליך הזה שהוא תהליך מאוד מרכזי בעבודה - - -
יצחק וקנין: זה ברור, את יכולה להמשיך.
רננה שחר: "(ג) שר המשפטים, בהתייעצות עם השר, ימנה משפטן הכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, בעל רישיון עובד טיס ובעל ידע בדיני הטיס שאינו עובד מדינה, ליושב ראש ועדת הערר, וכן משפטן שמתקיימים בו התנאים האמורים לממלא מקום קבוע ליושב ראש ועדת הערר.
עמרי טלמון: אני הולך קצת אחורה.
עמרי טלמון: כתוב שהתנאים לעובד ועדת הערר: "עובד טיס בעל רישיון עובד טיס" וכן הלאה.
עמרי טלמון: לדעתי צריך לציין "או שהיה בעל רישיון" ובזה להרחיב את המעגל של האנשים שראויים לשמש בוועדה וגם לחזק את הנושא של התלות, כי מי שהוא עובד טיס בעל רישיון, הוא תלוי ברת"א.
עמרי טלמון: נציג ציבור או עובד מדינה, אני מציע להכניס עובד מדינה שהוא איננו עובד משרד התחבורה.
יצחק וקנין: אתה רוצה שיביאו מישהו ממשרד החקלאות?
עמרי טלמון: אם הוא מתמצא בדיני טייס, יכול להיות.
עמרי טלמון: אחר-כך כתוב שהוא בעל ידע בטייס.
עמרי טלמון: אם, למשל, הוא היה טייס ריסוס בעברו ואולי היום אין לו רישיון, יכול להיות.
עמר שלו: לגבי סעיף קטן ג'.
עמר שלו: אנחנו מבקשים שהמשפטן שכשיר להתמנות יהיה בעל רישיון עובד טיס או בעל ידע בדיני הטיס.
עמר שלו: זה יאפשר הרחבה של המועמדים הפוטנציאליים לתפקיד הזה אחרת נדרש גם משפטן, גם רישיון עובד טיס וגם בעל ידע.
עמר שלו: כך הוא יהיה משפטן או בעל רישיון טיס או בעל ידע.
גיורא רום: ואז זה גם פותר את הסוגיה של מר טלמון כי אם מכניסים את ה"או", שבעיניי זה מתקבל על הדעת, מיניי וביי, גם עונה להערה של מר טלמון.
גיורא רום: "בעל רישיון עובד טיס או בעל ידע בדיני הטיס".
רננה שחר: לגבי זה שהוא לא יהיה עובד משרד התחבורה, רק אגיד שחוק בתי דין מנהליים, שמוחל על הוועדה הזאת, קובע את כל הסייגים לעניין ניגודי העניינים ושלא יכול להתמנות חבר בוועדת הערר מי שמצוי בקשרי עבודה יום יומיים עם הרשות שעליה עוררין, או משהו מהסוג הזה.
רננה שחר: (ד) לצורך מינוי מותבים לוועדת הערר לפי סעיף קטן (ב), יכין השר רשימות כמפורט להלן: (1) רשימת עובדי טיס שתכלול שלושה עובדי טיס, לפחות, מכל תפקיד מתפקידי עובדי טיס כאמור בסעיף 2, שהם בעלי ניסיון של חמש שנים לפחות במילוי התפקיד האמור; הכנת הרשימה כאמור תיעשה על פי המלצת הגופים המייצגים, לדעת השר, את עובדי הטיס באותם תפקידים; (2) רשימה הכוללת עובדי המדינה ואנשי ציבור בעלי ידע וניסיון בתחום התעופה; הכנת הרשימה כאמור תיעשה על פי המלצת המנהל.
רננה שחר: "(ה) החלטת ועדת הערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מינהליים.
רננה שחר: (ו) על ערר לפי סעיף זה ועל ועדת הערר יחולו ההוראות לפי חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב–1992‏, בשינויים המחויבים, בשינויים המפורטים בסעיפים קטנים (ב) עד (ה), ובשינויים אלה: (1) יושב ראש ועדת הערר יהיה ראש בית הדין וממלא מקומו יהיה סגן ראש בית הדין; (2) עיכוב ביצוע של החלטת המנהל שעליה עוררים, לפי סעיף 33 לחוק האמור, יהא מטעמים מיוחדים שיירשמו; (3) תקנות לפי סעיף 54(ב) לחוק האמור, לעניין ועדת הערר וערר לפי סעיף זה, יותקנו גם בהתייעצות עם השר.
איתי עצמון: רציתי להעיר לעניין החלה של חוק בתי דין מנהליים.
איתי עצמון: בסעיף 54(ג) לאותו חוק כתוב שתקנות לפי סעיף קטן ב' 7 ו-9, כלומר, לעניין קביעת שיעורים או שיעורים מרביים של הוצאות שכר טרחה לבעלי דין או לעדים וכן נושא האגרות טעונות אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
איתי עצמון: מכיוון שכל תקנות הטיס מגיעות לוועדת הכלכלה, צריך להבהיר שהתקנות האלה יהיו באישור ועדת הכלכלה.
רננה שחר: אין בעיה עם זה.
אלחנן רוזנשטיין: אני חבר בוועדת הערר.
אלחנן רוזנשטיין: אני חושב שהמבנה של ועדת הערר כפי שהוא קיים היום, שבו נציגי ענפי התעופה השונים משמשים שם והם מובילים בתחומם, נהנה מקרדיט גדול מאוד הן בעיניי המערערים והן בעיניי רת"א.
אלחנן רוזנשטיין: יש לנו רקורד די טוב בשנים האחרונות.
אלחנן רוזנשטיין: הוועדה הזאת שבעיקרה הופכת להיות בית משפט והקישור היחיד שצריך להיות שם הוא ליושב ראש או לממלא מקומו, להבין בדיני תעופה או להיות בעל רישיון עובד טיס, שזה יכול להיות טכנאי או פקח, או גם בעל רישיון טיס פרטי או אלחוטן טיס.
אלחנן רוזנשטיין: הוא לא יכול לשמש כאינסטנציה מקצועית לעניין הזה.
אלחנן רוזנשטיין: אם הערר מתגלגל בסופו של דבר לפלפולים משפטיים, קיים בית המשפט המנהלי שיטפל בעניין הזה או בית המשפט העליון, כפי שזה קורה היום.
אלחנן רוזנשטיין: אני חושב שחשוב לשמור על הקטע המקצועי.
אלחנן רוזנשטיין: אם יש תקלה בעבודה של רופא, הוועדה המקצועית היא ועדה של רופאים בעלי ניסיון.
רננה שחר: אנחנו חושבים שנשמר באופן מלא הידע המקצועי, האוריינטציה המקצועית גם של יושב ראש ועדת הערר וגם של חברי ועדת הערר.
רננה שחר: אני אפנה לתקנה 54 לתקנות הרישיונות דהיום.
רננה שחר: כתוב שוועדת הערר תידון בשלושה, יושב ראש ושני חברים.
רננה שחר: האחד, בעל מקצוע בתחום התעופה הקשור לנושא והאחר משפטן בעל ידע בתעופה האזרחית.
רננה שחר: זאת אומרת, גם התנאים בתקנות היום הם פחות עם אוריינטציה לתעופה ממה שאנחנו כתבנו.
רננה שחר: אנחנו חושבים שבאמת ניסינו לשמור על הצביון המקצועי של ועדת הערר, כפי שהיא מתנהלת היום אבל להתאים את זה לחוק בתי דין מנהליים ולמדיניות החקיקה הרוחבית של משרד המשפטים באופן כללי.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 37 כולל כל התיקונים שהוצעו פה והתקבלו.
יצחק וקנין: עוברים לסעיף 38.
רננה שחר: "38.
רננה שחר: אדם שהמנהל ביטל את רישיון עובד הטיס שהיה בידו או הגדר שבו לפי סעיף 35, לא יגיש בקשה לרישיון או להגדר חדש, אלא לאחר שחלפה שנה ממועד הביטול כאמור.
איתי עצמון: אני מבין שהכוונה היא לרישיון או הגדר מאותו סוג שבוטל?
איתי עצמון: לכך אתם מתכוונים?
רננה שחר: אנחנו חושבים שכן.
איתי עצמון: אז הבהיר את זה.
רון גנט: האיגוד מבקש שהתקופה של השנה לא תחול על ביטולים שקשורים לסעיף קטן 35(א)(2) תנאים ו-35(א)(5) שזה כושר לקוי.
רון גנט: הליך קבלת הרישיון הוא ממילא הליך שלוקח זמן והוא עולה כסף.
רון גנט: פה יש עונש כפול.
רון גנט: בוטל הרישיון – בסדר גמור.
רון גנט: עם התמלאות התנאים תנו אפשרות להגיש שוב בקשה.
רון גנט: נעבור שוב פעם את כל המבחנים ואת כל הבדיקות ואין עם זה שום בעיה.
רון גנט: כנ"ל לגבי 35(א)(5) כושר לקוי.
רון גנט: אם לא עברתי מבחן אני לא אקבל רישיון.
רון גנט: אין מקום להעניש פעמיים את עובד הטיס.
רננה שחר: יערה אמרה קודם.
רננה שחר: ביטול היא הסנקציה החריפה ביותר.
רננה שחר: היא קיימת רק בנסיבות מאוד חריגים.
רננה שחר: אמרו כאן שפעמיים שבחמש השנים האחרונות, במקרים האלה, כאשר כבר הופעל כל שיקול הדעת והוחלט שזה מקרה שמצדיק את הפעולה של ביטול, אנחנו חושבים ששנה היא אפילו תקופה קצרה מידי, גם בהשוואה לחקיקה אחרת, כאשר מבוטל רישיון.
רננה שחר: אנחנו לא מקבלים את ההערה.
רון גנט: אם הטיס הוא בעל כושר לקוי, מה תעזור לו השנה.
רננה שחר: אם יבוטל בגלל כושר לקוי, זה אומר שיבוטל בגלל שהגיעו למסקנה שלא ניתן להחזיר חזרה.
רון גנט: ולאחר שנה הוא יהיה בעל כושר מתאים?
יערה למברגר: שיהיה ברור, לאחר שנה הוא לא מקבל אוטומטית.
רננה שחר: זאת הערה כללית.
רון גנט: הקפאה משמעותה עונש, סנקציה נוספת.
רון גנט: אני שואל האם השנה שהוא יושב בבית תורמת לכושר התעופתי שלו?
מיכאל בן-ארי: אני רוצה להבהיר.
מיכאל בן-ארי: ביטול רישיון נעשה אך ורק אם נעשה משהו במזיד ורת"א חושבת שהאדם הזה לא יאה ולא נאה.
רון גנט: זה כתוב בחוק?
רננה שחר: הוא מדבר על מדיניות.
מיכאל בן-ארי: ביטול רישיון כתוצאה מרמה לקויה, זה לאחר שניתנה לו האפשרות לתקן.
מיכאל בן-ארי: במידה ורת"א הגיעה למסקנה שהוא לא מסוגל לתקן, אז מבוטל רישיונו.
מיכאל בן-ארי: כמו שאמרה רננה, הדבר הזה הוא הפיתרון האולטימטיבי כשאין פיתרון אחר.
מיכאל בן-ארי: אלה הם התנאים שבהם אנחנו משתמשים בביטול רישיון.
מיכאל בן-ארי: האצבע היא מאוד לא קלה על ההדק.
יצחק וקנין: השאלה, איך אתה מביא לביטוי בכתובים את מה שאמרת?
יצחק וקנין: מה שאתה אומר זה לא בדיוק מה שכתוב.
רננה שחר: אנחנו הוספנו עכשיו את הפסקה שמדברת על-כך שהמנהל לא ישתמש בסמכויות להתליה כתובה ולביטול לפי פסקה 5 שעליה מדברים פה, אלא אם כן הוא נוכח לדעת שאין אפשרות לתקן את הליקוי.
בועז חטיבה: אני מסכים שבעצם התיקון שמדובר עליו ב-35א, פותר את מרבית הבעיה שאנחנו מתייחסים אליה ב-38, אבל עם כל הכבוד, אני מבקש שוב להתייחס גם ל-35(2).
בועז חטיבה: אני חושב שאם תהיה התייחסות ראויה שם, אני חושב שאין מה להלין על 38.
בועז חטיבה: אני מנסה שוב להסביר.
בועז חטיבה: כל המקרים של הפרות, אין איתם שום ויכוח.
בועז חטיבה: אנחנו דיברנו על מקרה שהוא טכני, ששם אם הגענו למצב שאין רישיון, אין סיבה להעניש את האדם.
בועז חטיבה: גם אם זה שוב ושוב וזה גורם טרחה לרת"א, עם כל הכבוד, כשמדובר באדם שהוא לא עבריין, הוא לא פושע, הוא לא מפר, הרשות צריכה לתת לו את השירות.
בועז חטיבה: אני לא רוצה להתחיל עכשיו להפליג בתסריטים דמיוניים איך יילקח הרישיון ולמה יילקח כי זה לא רלוונטי.
בועז חטיבה: החוק צריך להיות כתוב נכון, בין אם אנחנו נותנים ביטחון מלא ברת"א, שהיא תפעל בשיקול דעת.
בועז חטיבה: תמיד יש חשש שיהיו אנשים אחרים ברת"א שלא יפעלו בשיקול דעת ואנחנו נהיה אלה שנרוץ לוועדות ערר ולבתי דין מנהליים.
בועז חטיבה: בסוף אנחנו נהיה בלי פרנסה בזמן הזה.
בועז חטיבה: אני מאוד מבקש להדגיש שוב, אנחנו חרדים לבטיחות לא פחות מכל אחד שיושב פה סביב השולחן.
בועז חטיבה: יש לנו את כל האחריות למרות שאנחנו לא הרגולאטור.
יצחק וקנין: יש אפשרות למצוא ניסוח לסעיף הזה שייתן מענה למה שהם אומרים?
רננה שחר: אנחנו חשובים שברגע שבוטל – אנחנו חושבים שמה שאיגוד הטייסים אומר, שיבוטל רישיון במקרים שבהם לא היה צריך להיות מבוטל רישיון, זה לא נכון.
רננה שחר: מי שבוטל רישיונו, זה עניין ששנה היא תקופה קצרה מידי.
יצחק וקנין: אין הערות, אני מצביע על הסעיף.
יצחק וקנין: עוברים לסעיף 39.
רננה שחר: "איסור שימוש ברישיון חוץ עובד טיס שרישיונו הותלה או בוטל לפי הוראות סימן זה, ובידו גם רישיון מאותו סוג שניתן לו בידי הרשות המוסמכת לכך במדינה חברה, לא יעשה שימוש ברישיון הזר האמור בשטח ישראל.
רננה שחר: "הגדרת רישיון בסימן זה, "רישיון" – רישיון כאמור בפסקאות (1) עד (6) להגדרה "רישיון" שבסעיף 34.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 40?
יצחק וקנין: . "41.
יצחק וקנין: (א) בלי לגרוע מהתנאים לקבלת רישיון הקבועים בסימנים ב' עד ו', המנהל ייתן רישיון רק למבקש שמתקיימים בו כל אלה:
רננה שחר: פסקה 1 נמחקה בעקבות הערות הציבור ודיון שעשינו בנושא הביטוח.
רננה שחר: "(2) המבקש הוכיח להנחת דעתו של המנהל כי ברשותו ספרות מקצועית מעודכנת כנדרש לפי סעיף 42(ב)(1), וכן כוח אדם בעל ניסיון וכשירות מתאימים כנדרש לפי סעיף 42(ב)(2).
רננה שחר: " (ב) הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי רישיון עובד טיס.
איתי עצמון: אני חושב שצריך להוסיף כאן פסקה שאומרת שהמבקש שילם את האגרה בעד הגשת בקשה לרישיון בהתאם להוראות לפי חוק זה.
איתי עצמון: יכול להיות שזה ברור אבל למען הסדר הטוב אולי כדאי להבהיר.
איתי עצמון: אני חושב שהפסקה הזאת תהיה רלוונטית לכל סוגי הרישיונות ולא רק לגבי רישיון כאמור בפסקאות 1 עד 6.
איתי עצמון: נצטרך למצוא איזו דרך לנסח את זה כך שזה יחול על כל הרישיונות.
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 41.
יצחק וקנין: הסעיף אושר, כולל התיקונים שהוצעו.
רננה שחר: את א' מחקנו בגלל נושא הביטוח.
רננה שחר: אני רוצה לציין בפני הוועדה כי הציבור כבר ראה את זה, שאת נושא הביטוח העברנו לחובה מכוח התקנות.
רננה שחר: קיבלנו את העמדה שצריך עדיין לעשות פה עבודת מטה לעניין סוגי הביטוח, סכומי הביטוח, סוגי המבטחים וכו', גם לגבי רישיונות שונים, גם לגבי מפעילים אוויריים שונים.
רננה שחר: לכן הצענו להעביר את לתקנות.
רננה שחר: תראו את זה בסעיף 146 בעתיד.
רננה שחר: "(ב) השר רשאי לקבוע, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, חובות, הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על בעל רישיון, ובכלל זה – (1) חובה להחזיק ספרות מקצועית הנדרשת לצורך הפעלת הרישיון, לעדכנה ולהפיצה לנוגעים בדבר, ולפעול על פי הספרות המקצועית המעודכנת כאמור; (2) חובה להעסיק כוח אדם בעל ניסיון וכשירות מתאימים ופעולות שעל בעל רישיון לנקוט במטרה להכשיר ולהדריך את כוח האדם האמור ולשמור על כשירותו; (3) חובת תיעוד הפעולות שמבצע בעל הרישיון במסגרת רישיונו, ואופן שמירת התיעוד; (4) חובות דיווח למנהל ביחס לפעילותו של בעל הרישיון.
רננה שחר: (ג) הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) (1) ו-(2) לא יחולו לגבי עובד טיס.
איתי עצמון: כמובן זה יהיה הוראות סעיף קטן ב(1) ו-(2) כי א' נמחק.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 42?
רננה שחר: "43.
רננה שחר: השר רשאי לקבוע תקנות לעניין רישיונות, ובין השאר בעניינים אלה: (1) הוראות לעניין התנאים לקבלת רישיון, המנויים בפרק זה, וכן תנאים נוספים לקבלת רישיון ובכלל זה – (א) תנאים המביאים בחשבון את עברו הפלילי של המבקש.
רננה שחר: (ב) תנאים המביאים בחשבון ביטול הגבלה או התליה קודמים של רישיון שניתן למבקש.
איתי עצמון: אני מציע שלגבי פסקה 1, התקנות כאן לא טעונות אישור ועדה אבל אני מציע שהתנאים לקבלת רישיון כן יהיו באישור ועדה.
רננה שחר: את (א) ו-(ב)?
איתי עצמון: 1 (א) ו-(ב).
רננה שחר: "(2) ההליכים לקבלת רישיון או חידושו, לרבות הוראות בדבר אופן הגשת הבקשה לקבלה או לחידוש של רישיון, המסמכים שיש לצרף לבקשה כאמור, והתנאים הנדרשים לשם חידושו; (3) תקופת תוקפו של רישיון; (4) פרטים שייכללו ברישיון, ובכלל זה תנאים להפעלתו ולשימוש בו; (5) תיקון רישיון בין ביוזמת בעל הרישיון ובין ביוזמת המנהל ובכלל זה הוראות לעניין אופן בקשת הבקשה והליכים לתיקון הרישיון לפי העניין; (6) הגבלות לעניין העברת רישיון.
איתי עצמון: הערה לעניין פסקה 6.
איתי עצמון: אני חושב שכדאי להעביר את ההוראה הזאת לסעיף מהותי נפרד שיקבע במפורש שרישיון או הגדר אינם ניתנים להעברה אלא בהתאם להוראות ותנאים שקבע השר.
איתי עצמון: גם הוראה זאת אני חושב שראוי שתחול על כל סוגי הרישיון.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 43 כולל התיקונים כפי שהוצעו.
יצחק וקנין: עוברים לסעיף 44.
רננה שחר: ."44.
רננה שחר: השר רשאי לקבוע בתקנות, נסיבות שבהן לא תחול חובת רישיון, לפי הוראות פרק זה, או לא יחול תנאי מהתנאים לקבלת רישיון, ורשאי הוא לקבוע תנאים חלופיים לעניין זה.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 44?
רננה שחר: "44א.
רננה שחר: לא יתחזה אדם לבעל רישיון ולא ישתמש בתואר או בכינוי שמשתמע מהם שהוא בעל רישיון אלא אם כן הוא בעל רישיון".
איתי עצמון: גם כאן אני חושב שזאת צריכה להיות הוראה כללית שתתייחס לכל בעלי הרישיונות, כלומר, רישיון כהגדרתו בסעיף 34 ולהוסיף: "אלא אם כן הוא בעל רישיון תקף לפי חוק זה".
יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיף.
יצחק וקנין: סעיף 44א.
יצחק וקנין: רבותיי, אני נועל את הישיבה כי יש לנו המשך דיון באולם ההרצאות.
יצחק וקנין: אני מודה לכולם.
לאה ורון: הפצנו היום סדרי יום עד ה-16 לחודש.
לאה ורון: אתם מוזמנים להיכנס לאתר הוועדה ולראות שהוספנו ישיבה ליום רביעי, בנוסף לישיבה הקבועה ביום שלישי.
אופיר אקוניס: אנחנו עוסקים בהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – דברי פרסומת בבתי צרכנים), של חבר הכנסת זבולון אורלב, ובהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון –איסור פרסום בבתי מגורים), של חבר הכנסת דוד אזולאי.
אופיר אקוניס: הצעת החוק של חבר הכנסת אורלב התקבלה בקריאה טרומית ב-13 בינואר והצעת החוק של חבר הכנסת דוד אזולאי התקבלה בקריאה המוקדמת ב-3 בפברואר 2010.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת אורלב, תציג את הרציונאל העיקרי בהצעת החוק שלך.
זבולון אורלב: הצעות החוק של חבר הכנסת אזולאי ושלי עוסקות באותו עניין.
זבולון אורלב: הצעת החוק הזאת הונחה בכנסות קודמות.
זבולון אורלב: כבר מהכנסת ה-16 אנחנו עוסקים בסוגיה הזאת.
אופיר אקוניס: תסביר לי איך קורה שלא הצליחו לקדם את ההצעה הזאת.
זבולון אורלב: גם הפעם לוועדת שרים לחקיקה היו הערות כאלו אחרות.
אופיר אקוניס: האם הממשלה תמכה או התנגדה?
זבולון אורלב: הממשלה תמכה.
זבולון אורלב: החוק הזה התחיל מכך שקיבלנו תלונות רבות של אזרחים על כך שנכנסים בעלי מקצועת שונים, בעלי עסקים שונים ובעלי כל מיני עניינים אחרים לחדרי מדרגות של בתים משותפים.
זבולון אורלב: צריך לומר שחדרי מדרגות הם לא רכוש ציבורי, הם נכס פרטי.
זבולון אורלב: אנשים נכנסים לנכס פרטי של אנשים ועושים בנכס הזה כבתוך שלהם.
זבולון אורלב: האנשים מדביקים בצורות שונות, בין במדבקות, בין בדבק.
זבולון אורלב: גורמים לחדר המדרגות להיות לוח מודעות עירוני.
זבולון אורלב: חשבנו שצריך להיענות לאותם אזרחים - אני בעצמי גר בבית משותף וחווה את החוויה הזאת – על-מנת להפסיק את הלכלוך הזה, על-מנת להגן על הנכסים הפרטיים של אנשים.
זבולון אורלב: מדובר בקירות של חדרי מדרגות, בהדבקות על דלתות הבתים, בהדבקות על תיבות הדואר.
זבולון אורלב: לפעמים לא מדובר רק בבעלי עסקים, לפעמים יש אירועים שונים.
זבולון אורלב: כדי להגביר את הפרסום הוא בא לחדר מדרגות ומדביק את המודעה שלו.
זבולון אורלב: חשבנו שצריך לאסור את הפרסום הזה, אלא אם כן ועד הבית יתלה מודעה שהוא מרשה לכל אחד לעשות בנכס הפרטי כבתוך שלו.
זבולון אורלב: מלכתחילה הצעת החוק שלנו אסרה להכניס דברי פרסום לתיבות דואר.
זבולון אורלב: אנחנו הסכמנו עם הממשלה שהדבר הזה לא ייעשה, כלומר בעל עסק שירצה לשלוח דואר לא באמצעות דואר ישראל אלא באמצעות הגעה ידנית יוכל לעשות זאת.
זבולון אורלב: אנחנו סבורים שצריך לאפשר לאותו בעל עסק שאין לו את המשאבים הרבים לפרסם מודעה במקומון ואין לו לשלם לעירייה על-מנת שתדביק בלוח המודעות לעשות את זה.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים לראות את האינטרסים של בעלי העסקים הקטנים, השכונתיים שמוגבלים באמצעים שלהם.
זבולון אורלב: צריך לאפשר להם את הנגישות לתוך תיבות הדואר.
זבולון אורלב: כל יתר הדברים יהיו אסורים.
זבולון אורלב: פנו אלי אנשים בשאלה אם יהיה מותר להדביק על דלתות של דירות.
זבולון אורלב: אני אישית לא אוהב את זה.
זבולון אורלב: אני לא רוצה לצאת בבוקר לבית הכנסת ולמצוא את הדלת שלי מוצפת במדבקות.
זבולון אורלב: אפשר לשים את זה בתא דואר.
זבולון אורלב: תיבת הדואר שלי פתוחה לכל הציבור.
זבולון אורלב: מי שרוצה לשלוח לי מכתב, הודעה שישים את זה בתא הדואר ואני אחליט מה לעשות עם הדבר הזה.
זבולון אורלב: אל תגיעו לדלת הבית שלי.
זבולון אורלב: זה ההסדר הציבורי שיש לנו.
זבולון אורלב: כשאדם רוצה לשלוח משהו לחברו יש לו בשביל זה את תא הדואר.
זבולון אורלב: אנחנו כאמור הסכמנו שהצעת החוק תחול על הדבקה בלבד, לא על חלוקה בתיבות הדואר.
זבולון אורלב: הסכמנו שהתיקון ייעשה במסגרת חוק שמירת הניקיון.
זבולון אורלב: זה היה התנאי של ועדת שרים.
זבולון אורלב: הליכי החקיקה צריכים להיות מתואמים עם משרד המשפטים, משרד התקשורת, המשרד להגנת הסביבה ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
זבולון אורלב: אנחנו עושים פה היום פעולה צרכנית חשובה שמגינה על רכוש הפרט, שדואגת לניקיון.
זבולון אורלב: הפעולה הזאת גם חוסכת הרבה מאוד נייר.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת אזולאי, מכיוון שאני מבין שהצעות החוק שלך ושל חבר הכנסת אורלב זהות אני מבקש לאחד אותן.
דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לך על קיום הדיון בהצעות החוק האלו שהן הצעות חשובות מאוד לאיכות חיינו.
דוד אזולאי: אני רוצה להצטרף למה ששמעתי מדבריו של עמיתי, חבר הכנסת זבולון אורלב.
דוד אזולאי: הצעת החוק הזאת לא עולה בפעם הראשונה בוועדה הזאת.
דוד אזולאי: היא הייתה בדיונים בקדנציה הקודמת והגיעה לכלל קריאה ראשונה.
דוד אזולאי: מדובר פה בהשחתת רכוש פרטי של הציבור.
דוד אזולאי: לא צריך להגיד כמה אדם עמל בשביל הבית שלו.
דוד אזולאי: ביתו הוא מבצרו.
דוד אזולאי: אחרי שהוא עושה הכל כדי לשפר ולייפות את המקום בא מישהו עם איזו שהיא מדבקה ומדביק במעלית, מעל הזכוכית של הלובי או בפתח הבית.
דוד אזולאי: אחר-כך לך תוציא את זה.
דוד אזולאי: אם הוצאת את זה ולא גרמת נזק הרווחת.
דוד אזולאי: אנחנו יודעים שלא פעם זה מלווה בנזק כי זה יכול לשבור שמשה, זה יכול לשרוט את הדלת.
דוד אזולאי: למה אני צריך לשאת בהוצאה הזאת?
דוד אזולאי: יש בשביל זה תיבות דואר.
דוד אזולאי: שימו את זה בתיבות הדואר.
דוד אזולאי: למה אתה חייב לעשות לי נזק שמרגיז אותי ופוגע בי?
דוד אזולאי: הנושא הזה הוא נושא חשוב שצריך לסיים אותו כמה שיותר מהר.
דוד אזולאי: חשוב מאוד שהחוק הזה ילווה בסנקציה כי אחרת מה הואילו חכמים בתקנתם.
דוד אזולאי: אם לא תהיה סנקציה העולם כמנהגו ינהג.
דוד אזולאי: אני רוצה להצטרף לאבחנה בין מדבקות לפליירים ללא הדבקה.
דוד אזולאי: אין לי בעיה עם כל מה שנמצא בתיבות הדואר ללא הדבקה.
דוד אזולאי: זכותם של אנשים לפרסם, טוב שיפרסמו, אבל הדבקות בשום אופן לא.
אופיר אקוניס: שניכם מציעים ומאפשרים לנו לאחד את ההצעות שלכם.
אופיר אקוניס: אני מודיע שהצעות החוק אוחדו ונטפל בהן כהצעת חוק אחת.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת אורלב דיבר קודם שלגבי המגנטים יהיה איסור.
אופיר אקוניס: אני גר בבית משותף.
אופיר אקוניס: בתוך הבניין יש 4 ארגזים גדולים של חברת דפי זהב.
אופיר אקוניס: פעם היו מחלקים את זה בבתי הדואר, אחר כך חילקו את זה ליד פתח הדלת ועכשיו שמו את זה בכניסה לבניין.
אופיר אקוניס: מה לגבי דברים כאלה?
דוד אזולאי: מי שירצה ייקח, מי שלא ירצה לא ייקח.
דוד אזולאי: אם לרשות המקומית זה מפריע היא יכולה לפעול בעניין הזה.
דוד אזולאי: אני רוצה לפתור את הבעיה של האזרח הקטן שמשלם ביוקר על כך שמדביקים לו מדבקות בחלקי הלובי, הבית והדלת.
זבולון אורלב: בעניין המגנטים דעתו של חבר הכנסת אזולאי ושלי היא אותה דעה.
זבולון אורלב: לגבי כל מיני מתקנים אם אין רשות של ועד הבית אי אפשר לשים אותם.
זבולון אורלב: מדובר בנכס פרטי.
זבולון אורלב: אי אפשר להיכנס לנכס הפרטי שלנו ולשים שם ארגזים, מדפים או כל מיני מתקנים אחרים.
זבולון אורלב: אם אין רשות של ועד הבית הוא לא יכול לעשות.
זבולון אורלב: תתכבד החברה הזאת ותפנה לוועד הבית.
זבולון אורלב: יש כאלה שיתירו, יש כאלה שלא יתירו.
זבולון אורלב: לא יכול להיות שזאת תהיה הנחלה הפרטית של אותה חברה.
זבולון אורלב: היום תיכנס חברה אחת, מחר תיכנס חברה אחרת.
אברהם בירנבאום: כ-95% מסוחרי ישראל אינם מפרסמים.
אברהם בירנבאום: כשבוחנים פרסומים ספציפיים כאלה או אחרים רואים שיש בהם משום מתן אינפורמציה חשובה לצרכן.
אברהם בירנבאום: אם בודקים את התמונה כולה רואים שהפרסומים הם תוספת למחיר שהצרכן בסופו של דבר משלם.
אברהם בירנבאום: ביתו של אדם הוא מבצרו.
אברהם בירנבאום: תיבת הדואר שלו והדלת שלו הם רכושו, לא של ועד הבית.
אברהם בירנבאום: הקירות של חדר המדרגות הם עניין של ועד הבית.
אברהם בירנבאום: סעיף 77 לחוק העונשין מחייב הוכחת גרימת נזק.
אברהם בירנבאום: בעל חנות מכולת, חבר שלנו, נסע בערוב ימיו ל-20 יום לחו"ל.
אברהם בירנבאום: שעון השבת כוון להדלקת וכיבוי אורות.
אברהם בירנבאום: שכן שלו הוציא את הדואר יום יום מתיבת הדואר.
אברהם בירנבאום: כאשר הוא שב הוא מצא שתי מודעות של הקו-אופ המתחרה שלו על דלתו.
אברהם בירנבאום: כשהוא פתח את הדלת הוא ראה שהדירה נפרצה.
אברהם בירנבאום: היה הרס מוחלט.
אברהם בירנבאום: נלקח מעט מאוד.
אברהם בירנבאום: לא היה מה לקחת.
אברהם בירנבאום: לך תוכיח על פי סעיף 77 לחוק העונשין שהפריצה נגרמה כתוצאה מתליית אותן מודעות על הדלת.
אברהם בירנבאום: 14 אלף שקלים קנס מרבי לסוחר פרטי זה הוא קנס מרתיע מספיק.
אברהם בירנבאום: לרשת הקו-אופ או השופרסל זה סכום מגוחך.
אברהם בירנבאום: את היעילות של משרד התמ"ת בעת הנוכחית אנחנו מכירים, לכן אנחנו מציעים שתקבע עוולה אזרחית כך שיהיה פיצוי לאזרח.
אברהם בירנבאום: הפיצוי צריך להיות בגובה כזה שהאזרח יתומרץ להגיש עתירה נגד המפרסם פרסומת אסורה.
דוד אזולאי: מי יממן לי את העתירה?
אברהם בירנבאום: אם הפיצוי המינימאלי שייקבע בחוק - יש דברים כאלה למכביר בחוק הגנת הצרכן - יהיה מספיק גבוה כדאי יהיה לי להגיש תביעה באמצעות עורך דין או תביעה לבית הדין לתביעות קטנות.
אברהם בירנבאום: זה יהיה הדבר המרתיע.
יוסי נבו: דף הזהב זה מדריך מסווג וממוגנט מאחור שמגיע ל-2 מיליון בתים בכ-180 אזורים שונים בארץ.
יוסי נבו: הוא כולל בתוכו עשרת אלפים עסקים קטנים שזאת דרכם לפרסם ולהיות שנה שלמה מול עיני הצרכן.
יוסי נבו: אם כל אחד היה צריך לפרסם את עצמו שוב ושוב כדי להגיע לתודעה היינו נזקקים למיליארד וחצי דברי פרסום.
אופיר אקוניס: זה על הדלת?
יוסי נבו: את זה שמים על הדלת.
יוסי נבו: זה תוכנן כך לפני 8 שנים.
יוסי נבו: מאז זה מעסיק כ-130 איש בעקיפין, כ-25 באופן ישיר.
יוסי נבו: נפגעים בקהילה עוסקים בהדבקת המגנטים.
יוסי נבו: זה מכיל הוראות למען הקהילה, מידע חיוני לקהילה, הוראות חירום של פיקוד העורף.