GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי מינץ: אין לכך שום סיבה שבעולם.
עדי מינץ: עם כל הכבוד למשרד הביטחון ולמנהל האזרחי, אני חושב שהגיע הזמן שגם הכנסת, גם משרד התשתיות – אני יודע שהמנכ"ל ביקר אתמול בדרום הר חברון.
עדי מינץ: צריך לפתוח את החסמים כדי שהעסק הזה יוכל להתקיים ולרוץ הלאה.
עדי מינץ: לגבי אנרגיית רוח.
עדי מינץ: המרחב הטוב ביותר שקיים, אין ספק שהוא בגב ההר.
קריאה: חכה לתמ"א בעוד שנתיים.
עדי מינץ: גם בעניין הזה צריך לפתוח את האפשרות הזאת.
עדי מינץ: ישנם דברים זמינים, ישנם מקומות זמינים לדבר הזה.
עדי מינץ: אגב, אני אשמח מאוד לבצע חבירות יחד עם הרשות הפלסטינית ויחד עם הערבים.
עדי מינץ: בסופו של דבר אנחנו חיים בכברת ארץ אחת וצריך להוביל מהלך גדול של אנרגיה מתחדשת.
עדי מינץ: הדבר האחרון, שהעלה פה הבחור אבל לא אמר אותו בצורה מספיק יסודית.
עדי מינץ: אני מתמודד היום מול הרבה רשויות מקומיות שיוצאות למכרזים ורוצות להקים מערכות סולאריות על מבני הציבור שלהם.
עדי מינץ: ישנה תקנה של 5 שנים, שלא מאפשרת התקשרות של הרשות למעלה מ-5 שנים.
עדי מינץ: דיברתי על זה גם עם שר הפנים.
עדי מינץ: הדברים האלה חייבים להסתכם ולהסתיים.
עדי מינץ: ברור שהמהלך הזה של אנרגיה מתחדשת, הוא מהלך של 20 שנה.
עדי מינץ: כל מודל עסקי אחר, הוא כרגע לא רלוונטי.
עדי מינץ: את זה חייבים לפתוח ולאפשר את ההתקשרות הזאת למשך 20 שנה.
עדי מינץ: תודה.
רוברט אילטוב: יש לנו הרבה דוברים ואני רוצה לתת זכות דיבור לכולם.
רוברט אילטוב: הגברת טלי נחושתן, בבקשה.
רוברט אילטוב: הדובר הבא, חבר הכנסת דב חנין.
טלי נחושתן: אני משיכון ובינוי סולאריה.
טלי נחושתן: הגעתי לכאן בשם כל הלקוחות שלנו ובשם הלקוחות שהתכוונו והתעתדו להצטרף להסדרה הצרכנית.
טלי נחושתן: הם איבדו את האמון שלהם בענף הזה.
טלי נחושתן: בישיבה הקודמת אמרתי שחלק מהלקוחות מתכוונים להמתין ולחכות ולראות.
טלי נחושתן: היום יש לכל הענף ביטולים גורפים של עסקאות, לצרכנים האלה שכבר לקחו התחייבויות בבנקים ועשו השקעות כספיות בנכסים שלהם על-מנת לקלוט את המערכות הסולאריות שלא באו ולא הגיעו.
טלי נחושתן: עקב זה שאין תעריף, נגרמו נזקים כספיים אדירים לצרכנים וכמובן לכל החברות.
טלי נחושתן: החברות בענף מחזיקות עובדים בכוח ועוד מעט ייגמר להם הכוח.
טלי נחושתן: העובדים האלה ממתינים לפרסומה של מכסה שלא מגיעה.
טלי נחושתן: אני מצטרפת לאיתן ולכל הגורמים ומבקשת שיקדימו את לוחות הזמנים שפרסם משרד התשתיות, על-מנת לפרסם את התעריף הרבה יותר מהר מה-30.7.
טלי נחושתן: אנחנו בשיכון ובינוי גם יזמים בעצמנו.
טלי נחושתן: אנחנו מאמינים שהמדיניות שפרסם משרד התשתיות נכונה ומשלבת בין קרקעות לבין גגות.
טלי נחושתן: בלי קרקעות, המדינה לא תגיע ליעדים שהציבה לעצמה ואפשר וצריך לשלב בין קרקעות בייעוד מתאים לבין גגות.
טלי נחושתן: אחרת המדינה לא תגיע ליעדים שהיא הציבה לעצמה.
דב חנין: זה לא דיון ראשון שאנחנו מקיימים בוועדה בנושא הזה.
דב חנין: כמי שעוקב מקרוב אחרי מה שמתרחש בתחום, אני רוצה לשתף אתכם בהערכתי, הפסימית במידה רבה.
דב חנין: אנחנו מתמודדים פה עם תחום, שמצד אחד יש אינטרסים לאומי מאוד גדול לקדם אותו, ומצד שני, אנחנו תקועים במגוון רחב של בעיות.
דב חנין: אלה בעיות מורכבות אגב, לא בעיות פשוטות.
דב חנין: יש בעיות של אינטרסים, יש שיקולים תכנוניים.
דב חנין: ברור לכולנו גם שאם נישען על השוק, לא נצליח להתקדם בעניין הזה כי יש כאן כשל שוק מובהק.
דב חנין: יש כשל שוק שהוא מתבטא בחוסר הלימה בין האינטרס שלנו לטווח ארוך, לבין התחשיבים הכלכליים של מה שאפשרי וכדאי לעשות בטווח המיידי והקרוב.
דב חנין: לכן אני אומר לכם את זה באופן מאוד חד-משמעי.
דב חנין: הנושא הזה מחייב הסדר כולל בדרך של חקיקה ראשית.
דב חנין: אני לא מזלזל בהחלטות שמתקבלות.
דב חנין: אני לא מזלזל בכוונות הטובות של הגורמים השונים שנמצאים מסביב לשולחן.
דב חנין: אני גם ער לויכוחים שמתנהלים ביניהם ואני בהחלט מבין את השיקולים השונים של הגורמים השונים שמעורבים.
דב חנין: אני לא בא כרגע לתלות אשמה במישהו.
דב חנין: אבל, יש פה שאלות שבסופו של דבר המערכת הדמוקרטית חייבת להסדיר אותם בדרך של הסדר כולל.
דב חנין: כל השיקולים צריכים בויכוח ובעימות, צריכים לבוא לשולחנה של הכנסת והכנסת צריכה להחליט מה אנחנו כמחוקקים שנבחרו על הציבור, מה אנחנו מעדיפים ואיך אנחנו רואים את ההסדר הראשי.
דב חנין: אנחנו לא יכולים לבוא בטענות לגופים שעושים את תפקידם לפי מיטב הכרתם ולפי החוק הקיים, לבוא אלינם ולומר להם: למה אתם פועלים כך?
דב חנין: הם פועלים לפי החוק שקיים היום.
דב חנין: הכנסת לא יכולה, אסור לה להשתחרר מאחריות בעניין הזה.
דב חנין: זאת היתה אמירה יותר פסימית אבל אני רוצה לומר לכם גם משהו אופטימי.
דב חנין: הגעתי לכאן מדיון של ועדת הפנים שעוסקת בצד השני של אותה משוואה, התייעלות אנרגטית.
דב חנין: שם הגענו להתקדמות אדירה עם כל הגורמים המעורבים, משרד התשתיות, משרד האוצר, משרד המשפטים, מתוך הבנה שאין ברירה, אנחנו חייבים חקיקה ראשית כדי לייצר החלפת דיסקט ושינוי גישה בתוך המערכת לעניין הזה.
דב חנין: אם אנחנו נצליח את אותה גישה שקיימת היום בתחום התייעלות אנרגיה, שהיא שיתוף פעולה, עבודה משותפת, הבאת כל השיקולים לשולחנה של הכנסת.
דב חנין: אם את הגישה הזאת אנחנו נצליח לעשות גם בתחום של אנרגיה מתחדשת, אנחנו נוכל להביא שינוי במצב הזה.
דב חנין: זה לא צריך לקחת הרבה זמן.
דב חנין: נעשתה המון עבודה מקצועית על-ידי גורמים שונים, שגם נמצאים מסביב לשולחן הזה.
דב חנין: הרעיונות מאוד בשלים.
דב חנין: בואו נפגיש את הרעיונות האלה.
דב חנין: אם הממשלה מוכנה להרים את הכדור הזה ולהביא הצעת חוק ממשלתית בתוך חודש חודשיים, אנחנו נברך על זה.
דב חנין: אם זה לא אפשרי, אנחנו נקדם את זה בחקיקה פרטית, אבל ברוח של הידברות עם הממשלה.
דב חנין: אין פה שום מטרה להביך מישהו.
דב חנין: המטרה היא לייצר הסדר כולל, מקיף, שחייב להיות בחוק.
רוברט אילטוב: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני מצטער שלא שמעתי את הסקירה.
עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שאנחנו עומדים בפני צומת דרכים וצריך להחליט.
עמיר פרץ: אני מאלה, שעם כל הסכנות הטמונות בשאלות לא פשוטות של איך מגנים על השלכות סביבתיות ואיך אנחנו מוצאים עצמנו בנקודה ארכימדית שלא מאבדים את השליטה לחלוטין, אני חושב שהעניין של קרקעות הוא קריטי.
עמיר פרץ: אנחנו חייבים לתת לעניין – אי-אפשר להמשיך במצב שבעצם רוב הפעילות נמצאת בעניין הזה של הגגות.
עמיר פרץ: אני לא חושב שיש איזו ביקורת קשה מידי על הדינאמיקה שזה יוצר.
עמיר פרץ: אמנם זה בטל בשישים מול ההיקפים הנדרשים אבל בכל זאת זה כיוון נכון.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, הגשתי הצעת חוק, שהיא הצעת חוק גורפת שאומרת שבעצם הקצאת קרקע לעניין של אנרגיה חלופית, אנרגיה מתחדשת, תהיה כחקלאות מתחדשת.
עמיר פרץ: זאת אומרת, אזורים שמראש הוגדרו כאזורים חקלאיים, שלא עכשיו נתחיל את הויכוח האם מדובר בשינוי יעוד לאזורים תעשייתיים ולאזורים במעמד אחר אלא להגדיר את האנרגיה המתחדשת כחקלאות מתחדשת.
עמיר פרץ: זה יהיה לנו יותר קל.
עמיר פרץ: זה עדיין יהיה בשליטה כמובן של המנהל והקצאות - - -
רוברט אילטוב: גידולי באטריות.
עמיר פרץ: זה לא עניין של גידולי באטריות.
עמיר פרץ: בסוף, אם תרצה לתת לכל האזורים האלה בערבה מעמד אחר ולהתחיל לשנות ייעוד, אני מניח שנצא את עצמנו מתגלגלים הרבה מאוד זמן.
עמיר פרץ: מדינת ישראל מפגרת בעניין הזה.
עמיר פרץ: היא היתה צריכה להיות חלוצה בכל הסיפור.
עמיר פרץ: היא היתה צריכה להתחיל עם כל העניין לפני עשרות שנים ולא היתה מוצאת עצמה בפני שוקת שבורה, שהיחס בתמהיל הייצור, בין ייצור האנרגיה באופן המוכר לנו לבין יצור של אנרגיות אחרות, הוא תמהיל בלתי הגיוני מול כל מדינה אחרת.
עמיר פרץ: לכן אין לנו ברירה אלא לנקוט בפעולות שיצמצמו בקצת את הפער שאנחנו נמצאים בו.
עמיר פרץ: בסופו של דבר, צריך לתת תשובה לכל אותם משקיעים ולמשקיעים בפוטנציה.
עמיר פרץ: אנחנו רוצים אותם או לא רוצים אותם?
עמיר פרץ: אם מדינת ישראל תחליט אסטרטגית שהיא לא מוכנה ליצור חוות של פלטות זכוכית - - -
עמיר פרץ: יכול להיות, זה בסדר.
עמיר פרץ: אבל עקרונית, צריך להגיד: תפסיקו לבזבז זמן ואנרגיה, תתעסקו בדברים אחרים.
עמיר פרץ: אנחנו רוצים שהאופי שלנו יהיה שונה לחלוטין ומעדיפים דבר אחר.
עמיר פרץ: אבל אי-אפשר לפסוח על כל הסעיפים.
עמיר פרץ: צריך להחליט ולקדם את ההחלטה.
רוברט אילטוב: אני רוצה לתת רשות דיבור לעוד שלושה דוברים.
רוברט אילטוב: אני מבקש לא לחזור על הדברים.
רוברט אילטוב: יוסף אברמוביץ ואחר-כך פלד ברקאי.
יוסף אברמוביץ: בשם רוב הקיבוצים בערבה ובשם מספר מכובד של קיבוצים בנגב בשם "סימנס" העולמי וקרן הקיימת לישראל, אנחנו באמת רוצים להגיד תודה לשיתוף הפעולה המקצועי של רשות החשמל, אמנון, עודד, משה, הילה ואחרים ומשרד התשתיות, על עדכון רישיון ראשון במדינת ישראל בקיבוץ קטורה, 4.9 מגה ואט, אף על פי שכל ההתחלות קשות, אני אופטימי לתחום עצמו אבל בתנאי אחד: יש החלטת ממשלה על 5% ב-2014 שזה 1,400 מגה ואט.
יוסף אברמוביץ: השאלה, איך נגיע כולנו לשם?
יוסף אברמוביץ: התשובה שאמנון נתן היא נכונה, דהיינו, מכסות ותעריפים.
יוסף אברמוביץ: אבל מה העניין?
יוסף אברמוביץ: אין שום קשר בין המכסות שעכשיו הולכות לצאת לדרך בשביל תרמו סולאר ובין המטרות של הממשלה.
יוסף אברמוביץ: למה אין קשר?
יוסף אברמוביץ: בשביל תרמו סולאר זה לוקח 5-7 שנים לאשר ולבנות תחנה גדולה של תרמו סולאר וצריכה להיות תחנה גדולה.
יוסף אברמוביץ: השאלה מה הפיתרון?
יוסף אברמוביץ: איך נגיע כולנו ליעד של 5%?
יוסף אברמוביץ: זה ברור כבר, יש לנו כבר קצה של הצלחה, 141 בקשות לרישיונות אחרי כמה חודשים.
יוסף אברמוביץ: כל הכבוד, כל הכבוד.
יוסף אברמוביץ: אז יש לנו פה רמז מה לעשות.
יוסף אברמוביץ: אבל אין מכסה.
יוסף אברמוביץ: אמרתם שאתם רוצים לעשות מכרז על עוד 10 אתרים, כל הכבוד.
יוסף אברמוביץ: אבל עם מכסה ועם תעריפים.
יוסף אברמוביץ: אז ברור מה הפיתרון ואיך נגיע ל-5%.
יוסף אברמוביץ: צריכים לקחת את המכסה של 300 מגה ואט, ולהעלות לג'יגה ואט לפחות, כי יש ביקוש, יש יזמים, יש קיבוצים ומושבים ויש שטחים שאפשר לעשות את זה עליהם.
יוסף אברמוביץ: דבר שני.
יוסף אברמוביץ: בהסדרה שאתם הולכים לפרסם עכשיו בשביל שדה גדול, צריכים גם מחיר עבור שדה גדול PV, כי זה אפשר לבנות בשנה שנתיים.
יוסף אברמוביץ: אפרים, הם עובדים מאוד יפה על הקרקע.
יוסף אברמוביץ: אז צריך לעודד ל-1.20 שקל 1.28 שקל, 1.30 שקל, משהו כזה ואז להוריד.
יוסף אברמוביץ: לסיכום, אנחנו בעד גגות אבל זה רק חלק של פיתרון.
יוסף אברמוביץ: בגרמניה, רוב ה-3.8 ג'יגה ואט זה לא גגות.
יוסף אברמוביץ: חלק מהתשובה זה גם ועד השרים.
יוסף אברמוביץ: יש החלטה שיהיה ועד שרים לאנרגיות מתחדשות.
יוסף אברמוביץ: אני מקווה שאחת מההמלצות פה תהיה, לא רק להרים את המכסות לבינוניים - - -
עמיר פרץ: עדיף לך שר אחד, לא כדאי לך יותר מידי שרים.
רוברט אילטוב: פלד ברקאי, בבקשה.
רוברט אילטוב: אחריו יסכם מנכ"ל משרד התשתיות.
פלד ברקאי: אני ממכון האנרגיה והסביבה.
פלד ברקאי: לגבי אישור של בקשה לרישיונות על-ידי הרשות.
פלד ברקאי: כמו שאמרתם, לוקח זמן לאשר 150 בקשות.
פלד ברקאי: זה מגיע גם לאבסורד שבקשות הלכו לאיבוד.
פלד ברקאי: גם "לא" זאת תשובה אבל צריך לתת את התשובות פשוט מהר.
פלד ברקאי: לוקח ליזמים עד 14 חודשים, מהרגע שמזמינים עד שמגיע ציוד.
פלד ברקאי: כל עיכוב במתן האישור מונע התקדמות של כל השרשרת מבחינת הזמנים.
פלד ברקאי: דובר פה על נושא של סדרה של אישורים בהליך המקוצר הסטטוטורי שמגישים יחד.
פלד ברקאי: אחד האישורים הוא ממשרד התשתיות.
פלד ברקאי: משרד התשתיות מפנה לרשות החשמל.
פלד ברקאי: הוא אומר שהיא צריכה לתת את האישור הזה.
פלד ברקאי: צריך לטפל בנושא הזה ולראות שעושים את זה בצורה הרבה הרבה יותר טוב.
פלד ברקאי: זה שוב חוזר לדיאלוג בין משרד התשתיות לרשות החשמל.
פלד ברקאי: הנושא האחרון, במבט קדימה, נושא של תקינה ואמות מידה בשוק.
פלד ברקאי: היום הנושא הזה פרוץ לחלוטין ואת התוצאות שלו נראה עוד ארבע או חמש שנים.
פלד ברקאי: מי שיישאר עם שוקת שבורה אלה אנשים שהשקיעו את מיטב כספם במערכות סולאריות, בין אם זה גגות ובין אם זה פטנטים אחרים.
פלד ברקאי: בכל מקרה, הוצאנו גם נייר בנושא הזה למנכ"ל משרד התשתיות.
יעקב בכר: את זה מכון הנפט יסדיר.
פלד ברקאי: תודה רבה על ההערה, אני מודה לך.
יעקב בכר: נישאר הרבה שנים בנפט עם כל הרעיונות האלה.
פלד ברקאי: שוב תודה.
קריאה: איך לא מוציאים אותו.
יעקב בכר: היא איימה עלי 4 פעמים ב-3 דקות שעוד פעם היא מוציאה אותי ובסוף גם לא רשמתם אותי לרשות דיבור.
רוברט אילטוב: איך קוראים לך?
יעקב בכר: יעקב בכר.
לאה ורון: אתה רשום, מר בכר.
לאה ורון: היית בין האחרונים שנרשמו.
פלד ברקאי: אני רק מבקש לטפל בנושא התקינה ואמות המידה כי התוצאות יהיו הרסנות למשקיעים בעתיד בענף הזה.
פלד ברקאי: תודה.
יעקב בכר: אמרתי לחבר הכנסת חסון שאני אעזור לכם לעשות סדר.
רוברט אילטוב: אני לא רוצה שמישהו ייצא מפה כשהוא - - -
יעקב בכר: אל תדאג, גם לא היו מוציאים אותי, תסיר דאגה מלבך.
יעקב בכר: אני רוצה לקצר ולפשט.
יעקב בכר: היעד של המדינה במתקנים בינוניים הוא להגיע עד 2014 או עד 2017 ל-300 מגה.
יעקב בכר: אין שום בעיה.
יעקב בכר: חבר הכנסת עמיר פרץ, אין שום בעיה, לפני שלוקחים מטר קרקע אחד חשוף לפתור את זה על גגות, מדן ועד אילת בתעשיות ובחקלאות.
יעקב בכר: אלא מה?
יעקב בכר: הטנגו הוא טנגו שמוביל אותנו ברשות החשמל בתקנות.
יעקב בכר: כאן מתחילות הבעיות.
יעקב בכר: לאדם יש גג חוקי תקין, שהוא מגדל בו בעלי חיים, של 7 דונם.
יעקב בכר: אומרים לו שמותר לו 50 קוט"ש.
יעקב בכר: 50 קוט"ש תופסים רק 500 מטר.
יעקב בכר: 6,500 מטרים נשארים ריקים סתם.
יעקב בכר: עכשיו באים עם המערכות הבינוניות ואומרים: מותר לך 613 קוט"ש אבל על תא שטח אחד.
יעקב בכר: אנחנו בהתיישבות, מהו אותו תא שטח?
יעקב בכר: זה גוש?
יעקב בכר: זאת חלקה?
יעקב בכר: מה זה תא שטח?
יעקב בכר: אנחנו יודעים, זה עוד חסם.
יעקב בכר: ואז מתחילים לדחוף.
יעקב בכר: אז בוא נרד לקרקע.
יעקב בכר: בקרקע החסמים יעלו פי 10.
יעקב בכר: ניתן לסיים בקלות.
יעקב בכר: פשוט תפסיקו את הטנגו הזה.
יעקב בכר: המגבלה היחידה שיש עלי אדמות כרגע היא גג בהיתר בניה, זהו.
יעקב בכר: לא חיבור, לא סיפורים, לא תא שטח, לא גוש לא חלקה.
יעקב בכר: 300 מגה ואט.
יעקב בכר: אדוני היושב ראש, תוך שנה ניתן להעמיד 300 מגה ואט אנרגיה חלופית מדן ועד אילת.
יעקב בכר: יהיה פה סופר צדק חלוקתי כי אין אדם בעולם שיכול להחזיק את כל הגגות האלה.
יעקב בכר: הגגות מפוזרים, מטבע הדברים, על פני כל המדינה, בין מאות אלפי האזרחים.
יעקב בכר: אין פה גוזר קופון אחד.
יעקב בכר: יהיו אלפים שייהנו מפרנסה הגונה בעניין הזה.
יעקב בכר: תסירו את העניין של החיבור.
יעקב בכר: לבסוף, רק להבהיר לכם סיפור אחרון.
יעקב בכר: קיבוץ הוא מחלק חשמל.
יעקב בכר: כתוצאה מזה יש לו חיבור חשמל אחד והוא מטפל ביתר חבריו.
יעקב בכר: הוא מוגבל ל-50 קוט"ש כי הוא נחשב לעסק.
יעקב בכר: קיבוץ נחשב לעסק.
יעקב בכר: על-אף שיש לו עשרות אלפי מטרים של גג באופן טבעי.
יעקב בכר: דוכן הפלאפל בעיירה על ידו, גם הוא נחשב לעסק.
יעקב בכר: יש לו 50 מטר פרגולה.
יעקב בכר: הוא לא יכול לעשות מערכת חשמל.
יעקב בכר: בגלל איזה צדק חלוקתי לא ברור, זה מוגבל על-אף שיש לו את היכולת לספק ככל הניתן, וזה לא עושה כי אין לו את היכולת למרות שהוא עסק.
יעקב בכר: לכן, שלב אלף, אדוני היושב ראש, הדבר החשוב הוא מיידי, הוא מחר בבוקר, להורות לרשות החשמל, עוד לפני שמטפלים בקרקע, כי בעתיד אם ימשיכו את הקווטות יצטרכו לטפל בקרקע.
יעקב בכר: להורות להם להסיר את הרגולאציה.
יעקב בכר: המגבלה היחידה היא גג חוקי, זהו.
יעקב בכר: תוך שנה הדבר הזה מעמיד פה 300 מגה חשמל מדן ועד אילת.
יעקב בכר: תודה.
אופיר אקוניס: אנחנו מתקרבים לסיום.
אופיר אקוניס: צפריר עקב, בבקשה.
צפריר עקב: התאחדות התעשיינים תומכת במתן תמריצים למתקנים פוטו-וולטאים תוך כדי הכרה בכך שזה לתקופה מוגבלת ולמכסה מוגבלת.
צפריר עקב: המטרה של התמריצים זה לתת בעצם מענק דחיפה לשוק האנרגיה הסולארית ותוך כדי כך לעודד התפתחות של תעשייה מקומית נלווית לשוק הזה.
צפריר עקב: צריך לזכור שתעריפי התמריצים ממומנים באמצעות תעריפי החשמל.
צפריר עקב: מתחשיב שביצענו, כ-50 מגה של תאי PV מעלים את התעריף בכ-1 אחד.
צפריר עקב: לכן צריך לקחת גם את זה בחשבון.
צפריר עקב: אנחנו מבקשים לשמור על האיזון בין תוספת מכסה של מגה בתעריף תמריץ, לבין מניעת הגדלת נטל עלות החשמל על כלל הצרכנים.
צפריר עקב: במקביל אנחנו מבקשים לזכור שהתייעלות אנרגטית וחיסכון באנרגיה אלה פרויקטים שיש לתמרץ, מכיוון שבהם האנרגיה הופכת לצריכה של אפס וזאת האנרגיה הירוקה ביותר.
אופיר אקוניס: יוחנן בורשטיין מהמשרד להגנת הסביבה.
יוחנן בורשטיין: אין לי מה להוסיף.
אופיר אקוניס: נועם סגל מהפורום הישראלי לאנרגיה.
נועם סגל: הדיון פה נשמע פסימי אבל אנחנו בהחלט רואים מהפכה.
נועם סגל: אנחנו בארגונים הירוקים קוראים לאנרגיה ירוקה כבר הרבה שנים.
נועם סגל: סוף-סוף קורים דברים ואנחנו רוצים לברך את המשרד, את הרשויות וגם את החברות שעושות.
נועם סגל: אבל, וכאן אנחנו מנסים לייצג את האינטרס הציבורי, האנרגיה הזאת לא באה בחינם וצריך לקבוע סדרי עדיפויות.
נועם סגל: הזכרתי את זה גם בדיון הקודם.
נועם סגל: אנחנו מדברים על השקעה של בין 800 מיליון למיליארד שקל בשנה בתחום הזה.
נועם סגל: יש הרבה דרכים אפקטיביות, הוזכרה פה התייעלות אנרגטית.
נועם סגל: אנחנו מדברים על חיסכון למשק של 10 מיליארד דולר ב-10 שנים, על-פי תחשיבים של חברת החשמל.
נועם סגל: אני חושב שהגיע הזמן להגדיר את סדרי העדיפויות, לבחור באיזה טכנולוגיות משקיעים.
נועם סגל: הכסף הזה הולך לסין.
נועם סגל: גם ספרד, גם איטליה, גם גרמניה, גם בריטניה, שאנחנו מביאים אותן כדוגמאות, כולן בודקות מחדש את המדיניות שלהן ויכול מאוד שכדאי ללמוד גם מהטעויות של אחרים.
נועם סגל: תודה רבה.
אופיר אקוניס: עורכת הדין דנה טבצ'ניק מ"אדם טבע ודין".
דנה טבצ'ניק: גם אנחנו רוצים לברך על היוזמות.
דנה טבצ'ניק: נראה כי העניינים מתחילים לזוז אבל בצורה מאוד איטית.
דנה טבצ'ניק: אנחנו עדיין מדינה שמכורה לנפט באופן יוצא מן הכלל ולא נראה שזה הולך להשתנות, לפחות לא בשני הקרובות.
דנה טבצ'ניק: אנחנו קוראים לוועדה לצמצם את לוחות הזמנים במידת האפשר כמה שיותר וליצור לחץ לשיתוף פעולה בין המשרדים להסרת כל הבירוקרטיה והחסמים, הגדלת המכסות על ידי רשות החשמל וכמובן לקביעת תעריפים שיעודדו ויתמרצו את היזמים.
דנה טבצ'ניק: כולם דיברו כאן על היוזמה שתביא לנו גם כן עוד תעסוקה וכמובן יתרון כלכלי מובהק.
דנה טבצ'ניק: צריך גם להזכיר שמדובר ביתרון סביבתי מובהק, בעיקר לאור העובדה שהצטרפנו ל-OECD.
דנה טבצ'ניק: אנחנו כמובן ניאלץ לעמוד בכמה התחייבויות להפחתת הפליטות של גזי חממה.
דנה טבצ'ניק: אנרגיה סולארית תעודד את זה.
אופיר אקוניס: לפי דעתי אנחנו כבר התחייבנו.
דנה טבצ'ניק: התחייבנו בקופנהגן.
דנה טבצ'ניק: אכן כן הנשיא התחייב.
איציק שניידר: אני מנכ"ל ארגון מגדלי הצאן.
איציק שניידר: חשבתי שאבין שאלה אחת פשוטה אבל לא הצלחתי לקבל עליה תשובה.
איציק שניידר: מה זה תא שטח?
איציק שניידר: האם מישהו יכול להסביר מה זה תא שטח?
משה שטרית: ברשותך, אני אסביר.
משה שטרית: אני רוצה להגיב במילה אחת על המילים של יעקב בכר.
משה שטרית: קודם כל, ביקשת להעדיף גגות.
משה שטרית: בפועל, מבין 140 בקשות לרישיונות חשמל בהיקפים בינוניים, רובן ככולן הן גגות.
משה שטרית: כנראה שההתקדמות הסטטוטורית של גגות היא גדולה יותר.
משה שטרית: גם בהסדרה שלנו יש לנו הקלות למתקנים שהם במתח נמוך ומן הסתם מתקינים אותם בגגות.
משה שטרית: זאת אומרת, ההקלות שלנו מבחינת חיבור לחשמל הן לגגות, הן מיושמות ובפועל אנחנו רואים את התוצאה.
משה שטרית: לגבי קיבוצים.
משה שטרית: מה לעשות שקיבוץ הוא מחלק חשמל בפועל.
משה שטרית: הוא עושה את זה מקום המדינה.
משה שטרית: אנחנו ברשות החשמל, כדי לאפשר לחברים בקיבוץ להשתתף בהסדרות הצרכניות – מה לעשות שהיום חברת החשמל לא מכירים את חבר הקיבוץ כצרכן אלא את הקיבוץ כגוף אחד.
יעקב בכר: תסיר את סוגיית החיבור.
משה שטרית: החלנו מתווה למחלקי חשמל היסטוריים, קיבוץ שילך לכיוון המתווה ייחשב כמחלק חשמל.
יעקב בכר: תסיר את החיבור.
משה שטרית: צורכי החשמל יהפכו לצרכנים ככל צרכן במדינת ישראל.
יעקב בכר: זה יקרה עוד חצי שנה.
משה שטרית: זה קורה היום.
יעקב בכר: לא, זה לא קורה היום.
משה שטרית: לגבי חטיבות קרקע.
משה שטרית: יש לנו הגדרה ברורה מהי חטיבת קרקע אחת.
משה שטרית: חטיבת קרקע מוגדרת ובכלל אצבע, זה שטח רציף בבעלות של אותו גורם.
משה שטרית: הסיבה לחטיבת קרקע זה בדיוק מהסיבה שנתנו הקלות למתקנים קטנים במתח נמוך.
משה שטרית: לא רצינו שינצלו את ההסדרה לרעה ויקימו הרבה מתקנים צמודים אחד ליד השני במתח נמוך, ינצלו את ההקלות ויעקפו את ההסדרה.
משה שטרית: לכן, אנחנו רוצים שיקימו מתקן אחד בגודל האופטימאלי לאותו הספק מותקן.
משה שטרית: לכן ההגדרה לחטיבת קרקע נמצאת.
קריאה: מושב זה תא שטח או כל נחלה היא שטח?
משה שטרית: כל שטח בבעלות רציפה הוא יחידת קרקע אחת.
אופיר אקוניס: מר בכר, שמור קצת אנרגיות ליום שני כי הדיון הוא בחוק החלב - - -
יעקב בכר: הגענו להסכמות.
אופיר אקוניס: אני מקווה שאתה רציני ושהגעתם להסכמות.
יעקב בכר: מלאות אבל למה נלאה את הציבור?
אופיר אקוניס: את שמחת החלב נשאיר ליום שני.
אופיר אקוניס: מר שאול צמח, מנכ"ל משרד התשתיות, בבקשה.
שאול צמח: אדוני, ברשותך כמה הערות לגבי דברים שעלו כאן ואני אעשה זאת בקצרה.
שאול צמח: ראשית, עלתה פה כאילו עננה של חוסר ודאות או ספקות לגבי האם המדיניות שפורסמה על-ידי הממשלה ניתנת ליישום או לא.
שאול צמח: ראשית, אני רוצה להרגיע את כל החששות.
שאול צמח: זאת מדיניות שאין איתה שום בעיות מבחינה חוקית.
ליאור דץ: גם האפליה היזומה?
שאול צמח: אני מציע לך לקרוא היטב את מה שכתוב שם.
ליאור דץ: יש פסיקת בג"צ.
שאול צמח: נכון.
שאול צמח: יש פסיקת בג"צ בנוגע לאזורי עדיפות לאומית.
ליאור דץ: איך זה עומד בחוק יסוד?
שאול צמח: אם יישארו לך שאלות, נשיב עליהן בשמחה.
שאול צמח: להגיד בלי לקרוא, אני חושב שזה לא הגון.
שאול צמח: בעניין של החוקיות, אני חושב שאין שאלה.
שאול צמח: ישנה מדיניות, היא קובעת בדיוק את מפת הדרכים איך צריך להתקדם כדי ליישם את החלטת הממשלה מפני שזה החלק החשוב במדיניות הזאת.
שאול צמח: אני בטוח שהכללים של היישום, הן בצד של התכנון והן בצד של התעריפים, יהיו בהתאם לזה, וכמובן שבכפוף לכל הדין.
שאול צמח: אני חייב להגיד במילה אחת.
שאול צמח: גם אני מצר על זה – יש פה חשש כאילו היזמות נשחקת בין שני רגולאטורים של אותו המשק.
שאול צמח: זה עניין שגם אנחנו נתקלים בו בעבודה השגרתית שלנו.
שאול צמח: אני חושב שהיזמים לא צריכים להישחק בעניין הזה.
שאול צמח: אנחנו משתדלים, לפחות בכל מה שנוגע למשרד ולשר, שהעניינים יוסדרו באופן שעל-אף בעיית המשילות הזאת, המשק יוכל להתקדם לעבר המטרה שהממשלה הציבה לעצמה.
אופיר אקוניס: אני מודה לך, אדוני המנכ"ל.
אופיר אקוניס: ברור כשמש גם לחברי הכנסת ולכל מי שהיה פה, שהיעדר התיאום בין המשרד לבין הרשות הוא ברור כשמש.
אופיר אקוניס: זה דבר שבעיניי הוא לא תקין ולא סביר.
אופיר אקוניס: אני אומר לכם, שנכון יהיה לפרק את הבירוקרטיה העצומה בתחום החשוב הזה.
אופיר אקוניס: אני אומר שרשות החשמל צריכה ליישם את מדיניות המשרד.
אופיר אקוניס: אני מאמין בזה גם בעניין שלכם וגם בעניינים שברשויות אחרות ובמשרדים אחרים ובתחומים אחרים.
אופיר אקוניס: שמענו כאן על המדיניות של העדפת הפריפריה בעיקר בדרום, גם בגלל המצב הגיאוגרפי וגם כמובן לשם הגברת התעסוקה שם.
אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, אני חושב שהממשלה, בהמשך להחלטה 4450, שקיבלה בעניין היעדים והמכסות ביצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, צריכה לקבוע בדרך של החלטה וככל שנדרש לתקן את החוק על מנת לייצר הסדר כולל ומקיף.
אופיר אקוניס: אני דורש בשם הוועדה כולה מרשות החשמל לסיים את השימועים עד סוף יוני.
אופיר אקוניס: לקצר בחודש.
אופיר אקוניס: אנחנו חייבים לקצר את השימוע ולסיים עד ליום יוני.
אופיר אקוניס: ב-2.6 מתקיים יום איכות הסביבה בכנסת.
אופיר אקוניס: אני חושב שזה מועד מתאים ונכון לשמוע סקירה מה התקדם בתוך הטווח הזה.
אופיר אקוניס: נשמח לשמוע כמה אישורים תיתנו בתוך הזמן הזה ונעלה את כל נושא האנרגיות הירוקות והנושא הזה מחדש.
אופיר אקוניס: אנחנו עוסקים עכשיו בהצעת חוק תכנון משק החלב.
אופיר אקוניס: קודם קיימנו ישיבה בנושא הכלבים, והיו פה שדאגו שאישרנו את חוק החלב באיווחת חרב בישיבה של שישים או שבעים שניות – אז לא.
אופיר אקוניס: עכשיו אנחנו בחוק החלב.
אופיר אקוניס: בפגרה כזכור לכם, ב-22 במרץ קיימנו דיון ראשון.
אופיר אקוניס: גם מיצינו את הדיון, והתחלנו להקריא את הסעיף הראשון.
אופיר אקוניס: אנחנו מתכוונים להמשיך עכשיו בהקראת הסעיפים.
אופיר אקוניס: כמו שאמרנו בישיבה הקודמת, ההערות יישמעו לסעיפים, לא לתפיסה הכללית ולהערות הכלליות ששמענו.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, נעשה פה קצת סדר בדברים.
אופיר אקוניס: הונחה בקשה פורמאלית – זאת אומרת, מחוץ לפרוטוקול – לקיים הצבעה על סעיפים שבהסכמה, ולהחריג את הסעיפים שאינם בהסכמה.
אופיר אקוניס: אבל, את אומרת שאת לא התכוננת לסעיפים 11 ואילך, ואת לא מוכנה לסעיפים.
אופיר אקוניס: זו ההסתייגות שלך לבקשה שאני קיבלתי אותה מחוץ לחדר הזה.
אתי בנדלר: הרעיון כפי שאני אמרתי, לדון בסעיפים מוסכמים בלבד, ולהשאיר למועד מאוחר יותר את הסעיפים הבעייתיים הוא רעיון קביל.
אתי בנדלר: זה לא דבר חריג שהוועדה כך מחליטה.
אתי בנדלר: אבל, זו לאחר שהוועדה קוראת סעיף, מבינה את הבעייתיות שבו, שומעת עמדות, ואומרת: אוקיי, אנחנו לא בשלים כרגע לקבלת החלטה, עוברים לסעיף הבא.
אתי בנדלר: ככל שכך ייעשה, אין לי התנגדות – אני מניחה שכך וכך - -
אופיר אקוניס: יפה, כך נעשה.
אתי בנדלר: - - מאחר והחוק הוא חוק עם סעיפים רבים ומשמעותיים אז נוכל להתקדם.
אתי בנדלר: אבל, דבר אחד צריך להיות ברור – העובדה שיש גורמים שהסכימו ביניהם על נוסח סעיף, זה לא אומר שוועדת הכלכלה היא חותמת גומי, והיא מאשרת סעיף בלי לדון בו, ובלי להבין את משמעויותיו.
אתי בנדלר: לכן, גם אם סעיף מסוים הוא מוסכם, ברור שיש צורך לא רק לקרוא אותו קריאה פורמאלית, אלא להסביר לוועדה כדי שכשהוועדה מצביעה עליו, היא מבינה את מלוא המשמעויות שלו.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בסעיף 2.
אופיר אקוניס: עו"ד אביאני, את תקריאי את כולו, ולאחר מכן תסבירי אותו.
אופיר אקוניס: נשמע הערות לסעיף.
אופיר אקוניס: אני מזכיר, אנחנו כבר מיצינו את הדיון הכללי, לא פותחים אותו מחדש.
אופיר אקוניס: אם באמת נמצא, כפי שאמרה היועצת המשפטית, שהסעיף הזה הוא שנוי במחלוקת בצורה מז'ורית אז אנחנו נדלג.
אופיר אקוניס: אבל, בואו קודם נתחיל.
אופיר אקוניס: אגב, גם ההקראה היא התקדמות לא קטנה.
אפרת אביאני: "הגדרות – סעיף 2 בחוק זה – "ועדת הערר" – ועדת הערר שהוקמה לפי הוראות סעיף 9; "חומרי גלם חלביים" – אבקת חלב וחמאה תעשייתית שמקורם בחלב בקר גולמי; "חלב במכסה" – כמות החלב הגולמי שייצר יצרן במסגרת מכסת החלב שנקבעה לו, לרבות חומרי הגלם החלביים שיוצרו ממנה; "חלב בקר במכסה" – חלב בקר גולמי שהוא חלב במכסה; "חלב גולמי" או "חלב"– נוזל, למעט קולוסטרום, המתקבל על ידי חליבה של מקנה, שלא עבר תהליך עיבוד, לרבות אריזה; "חלב עודף" – כמות החלב הגולמי שייצר יצרן מעבר למכסת החלב שנקבעה לו, לרבות חומרי הגלם החלביים שיוצרו ממנה; "ייצור מקומי" – ייצור חלב גולמי על ידי יצרן; "יצרן" – אדם העוסק בייצור ובשיווק חלב ונקבעה לו מכסת חלב לפי סעיף 6; "מועצת החלב" – חברה לתועלת הציבור ששמה "המועצה לענף החלב בישראל (ייצור ושיווק)"; "מוצר חלב" – מוצר שחמישים אחוזים או יותר ממשקלו על בסיס חומר יבש נובע מחלבון, שומן, לקטוז או מינרלים שמקורם בחלב, למעט חומרי גלם חלביים; "מחלבה" – עסק שבו מיוצרים מוצרי חלב מחלב גולמי או מחומרי גלם חלביים, לרבות בעל העסק, מנהלו או מפעילו; "מחלבה מורשית" – מחלבה המחזיקה ברישיון לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ"א-1960 ; "מכסת חלב" או "מכסה" – כמות החלב הגולמי שרשאי מי שעוסק בייצור ובשיווק חלב, לייצר ולשווק בשנה פלונית בהתאם לקביעה לפי סעיף 6; "מסמכי היסוד" – התזכיר והתקנון של מועצת החלב; "מפקח" – מי שמונה למפקח לעניין חוק זה לפי סעיף 29; "מקנה" – בקר וצאן; "המשרד" – משרד החקלאות ופיתוח הכפר; "עודפי חלב במכסה" – חלב במכסה שלא נצרך בשוק המקומי; "שיווק" – סחר, לרבות העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה של בעלות או חזקה; "השר" – שר החקלאות ופיתוח הכפר; "השרים" – שר האוצר ושר החקלאות ופיתוח הכפר.
אפרת אביאני: " לא צריך לומר, כמובן שסעיף הגדרות הוא מסביר.