GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: בפקודת התעבורה, אחרי סעיף 70ב1 יבוא: "הצבת תמרור לסימון מקום חניה לנכה 70ב2 רשות תימרור מקומית תציב/ (רשאית להציב, לאחר התייעצות עם קצין משטרה), תמרור לסימון מקום חניה שהוקצה בתחומה לנכה לפי כל דין, והכל זולת אם הורתה אחרת רשות התימרור המרכזית; תמרור כאמור יוצב בתוך X ימים מיום שקיבלה רשות התימרור המקומית הודעה על הקצאת מקום חניה לנכה לפי סעיף 4ג לחוק חניה לנכים, התשנ"ד – 1993, (או מיום שנמסרה הודעה על ידי אדם אחר).
איתי עצמון: " זבולון אורלב: אני לא רואה שום סיבה שהיא לא תציב.
איתי עצמון: למה להשאיר שיקול דעת?
איתי עצמון: אם יש חובה לפי חוק התכנון והבנייה להקצות מקומות לנכים, אז לעירייה לא צריך שיהיה שיקול דעת.
קובי כהן: מבחינת החוק אין חובה.
זבולון אורלב: תהיה חובה.
אופיר אקוניס: לא יהיה את הסוגריים.
אופיר אקוניס: אני מוחק מהמילה "רשאית" עד המילה "משטרה".
כפיר כהן: אנחנו בהזדמנות הזאת מברכים על החוק, את יוזמו ונעשה את כל מה שניתן כדי לקדמו.
כפיר כהן: אנחנו מבקשים להשאיר את שיקול הדעת לרשות.
זבולון אורלב: אני אומר לך לחזור בך.
זבולון אורלב: חוק התכנון והבנייה מחייב את אותו גוף ציבורי שמוגדר להקצות מקומות לנכים.
זבולון אורלב: אם כבר הקצו מקומות, למה צריך להשאיר שיקול דעת שלא יוצב במקום הזה תמרור?
זבולון אורלב: תן סיבה אחת.
זבולון אורלב: זה צריך להיות הדבר הראשון בסדר היום.
זבולון אורלב: לנכים אין חלופה.
זבולון אורלב: אותו נכה שמגיע עם כיסא גלגלים והמקום תפוס לא עושה קניות באותו יום.
זבולון אורלב: אנחנו לקריאה ראשונה נכתוב שהיא תציב.
אופיר אקוניס: אני מודיע לכל משרדי הממשלה שאנחנו מוחקים את הסוגריים הראשונים.
אופיר אקוניס: לאחר מכן יש תמרור שיוצב בתוך מספר מסוים של ימים.
אופיר אקוניס: אני מציע 30 ימים.
זבולון אורלב: אני נוטה להסכים איתך.
יפעת רווה: יש חובה למי שהציב את הסימון להודיע לרשות.
יפעת רווה: אנחנו רוצים שאדם שיגיע ויראה שהמקום לא מתומרר יוכל להודיע לרשות וזה יחייב את הרשות.
יפעת רווה: אנחנו מבקשים להוסיף את המילים "או אדם".
אופיר אקוניס: הסעיף הזה אושר פה אחד.
זבולון אורלב: לדעתי לא צריך יותר מאשר 3 חודשים של היערכות מיום הפרסום.
זבולון אורלב: אחרי 3 חודשים אפשר להתחיל להפעיל את החוק.
זבולון אורלב: זה נראה לי זמן סביר.
זבולון אורלב: יכול להיות שיש ראש עיר שהוא יותר רגיש והוא יעשה את הכל תוך שבועיים.
זבולון אורלב: אם הייתי ראש עיר הייתי עושה את זה תוך שבועיים.
זבולון אורלב: כולנו מבינים את הרגישות ויודעים שעד שרשות מכנסת לוקח זמן, לכן לקריאה ראשונה הייתי כותב 3 חודשים מיום פרסומו.
זבולון אורלב: אני אומר לרשויות לדון עד קריאה שנייה ושלישית על-מנת לראות אם זה זמן סביר.
אופיר אקוניס: הצעתך התקבלה.
אופיר אקוניס: סעיף 3 אושר.
חוה ראובני: לדעתי החוק כמו שהוא כתוב צופה פני עתיד, דהיינו מבנים שייבנו בעתיד ויוקצו בהם מקומות.
חוה ראובני: אני חושבת שיש לנו אינטרס לקבוע הוראת מעבר לגבי מקומות שהוקצו במבני ציבור קיימים שלא מתומררים, כמו הקניונים, בתי המלון ובתי החולים.
חוה ראובני: צריך לקבוע הוראת מעבר לגבי פרק הזמן שבתוכו בעלי המקומות יצטרכו לבצע.
אתי בנדלר: ייווסף סעיף נוסף שעניינו תחולה.
אתי בנדלר: ייאמר מפרשות שהוראות חוק זה יחולו גם על מקומות חניה שהוקצו לפני תחילתו של חוק זה ככל שלא הוצב בהם תמרור עד ליום התחילה.
אתי בנדלר: לסעיף התחילה לא צריך אפילו 3 חודשים.
אתי בנדלר: לסעיף הוראת המעבר צריך תקופה של לפחות 3 חודשים.
אופיר אקוניס: את סעיף 4 שהוסף כעת אני מאשר.
אופיר אקוניס: אני מודה לכם.
אופיר אקוניס: מה לגבי עלות תקציבית?
עידית חנוכה: מיכה פרלמן, רפרנט תחבורה באגף תקציבים, מסר כי אין עלות תקציבית להצעת החוק הזאת.
יצחק וקנין: ב-26 לאפריל הוגשה הצעה מהירה לסדר על ידי חה"כ אנסטסיה מיכאלי, ויו"ר הכנסת והסגנים אשרו את ההצעה לדיון מהיר בוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: אנחנו ניתן לחה"כ להציג את הנושא בכמה מילים.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת, שזה דיון מאוד חשוב.
אנסטסיה מיכאלי: ב-15 באפריל התפרץ הר געש באיסלנד ושדה התעופה בבריטניה נסגר.
אנסטסיה מיכאלי: שם התחילה תקופה שלמה עד 21 באפריל אז התחילו להיפתח שדות התעופה לטיסות.
אנסטסיה מיכאלי: אני מניחה, שזה גרם נזק מסוים לא רק לחברות התעופה אלא גם לחברות שונות ולממשלה.
אנסטסיה מיכאלי: היו הרבה מאוד נציגים שלא הצליחו להגיע לכל מיני אירועים.
אנסטסיה מיכאלי: אנחנו יודעים ש- 120 נציגים נתקעו בנורבגיה ולא יכלו להגיע לאחד הטקסים לכבוד יום העצמאות של מדינת ישראל.
יצחק וקנין: יום לפני כן אנחנו טסנו לפולין.
יצחק וקנין: מזל שטסנו יום לפני, אחרת היינו נשארים תקועים בפולין.
אנסטסיה מיכאלי: המטרה של הדיון, היא לבדוק עד כמה אנחנו מוכנים לסיטואציות כאלה.
אנסטסיה מיכאלי: פעם זה הר געש ופעם זה אירוע אחר.
אנסטסיה מיכאלי: אנחנו צריכים להיות מוכנים לכל מיני אירועים.
אנסטסיה מיכאלי: אני לא מדברת על טרור, אלא על סיטואציות של פורס מאז'ור של הטבע, ועד כמה מדינת ישראל מוכנה לזה.
אנסטסיה מיכאלי: אני אשמח לשמוע אנשי מקצוע שהוזמנו על ידי הוועדה.
אנסטסיה מיכאלי: אני רואה שיש כאן הרבה מאוד נציגים.
גיורא רום: אם אני מבין את הרעיון שמאחורי הצעת חברת הכנסת, אני חושב שזה צריך להיות מונח לפתחה של רח"ל – רשות החירום הלאומית, שסגן שר הביטחון מופקד עליה, כי קשה לצפות איזה סוג של סיבה תגרום לכך שהמרחב האווירי ייסגר.
גיורא רום: הדבר הוא הרבה מעבר לעולם התעופה.
גיורא רום: יש לכך הרבה מאוד משמעויות נוספות.
גיורא רום: לכן, אם רוצים לעשות עבודה מקיפה, זה צריך להיות מונח לפתחה של רח"ל.
גיורא רום: בעולם התעופה יש היום מחשבה שנייה באשר לדרסטיות שבה נסגר מרחב האווירי האירופאי והאטיות שבה הוא נפתח.
גיורא רום: אני חושב, שעולם התעופה באירופה פיתח באותם ימים אמצעים לבדיקה מעשית של מה שהיה בעקבות התפרצות הר הגעש.
גיורא רום: מה שפתח את השמים באירופה היה התחלה של טיסות בדיקה בפועל, שהוציאו חברות תעופה ולאחר מכן רשויות כדי לראות את פיזור הענן, גודל החלקיקים וההשפעה שלהם בעיקר על מנועים אבל לא רק, כיוון שזה גם משפיע על מערכות אוורור ודחוס במטוסים.
גיורא רום: עולם התעופה עוסק עכשיו בהסקת מסקנות, לימוד והפקת לקחים.
גיורא רום: בראייה ארצית-לאומית, צריך לטפל בזה הרבה מעבר לעולם התעופה.
גיורא רום: אולי צריך לקיים על זה דיון בהרכב הרבה יותר עשיר של משתתפים.
אנסטסיה מיכאלי: אני מניחה גם כן, שזו ההתחלה.
אנסטסיה מיכאלי: שמעתי כמה דעות של עיתונאים.
גיורא רום: עם העיתונאים אנחנו לא יכולים להתמודד.
גיורא רום: הם מבינים בתעופה.
גיורא רום: הם הלפיד שלפני המחנה בתחום התעופה.
גיורא רום: הם משאירים עליי רושם עז.
אנסטסיה מיכאלי: מדינות חבר העמים לשעבר שאלו, מה האיחוד האירופאי עושה בנדון.
אנסטסיה מיכאלי: האם הוא בכלל מוכן לכאלה אירועים, ואולי עדיף בכלל לסגור אותו.
אנסטסיה מיכאלי: בשביל מה קיים האיחוד האירופאי, שלא יכול לפתור את הבעייתיות מול כמה חברות פרטיות וממשלתיות?
אנסטסיה מיכאלי: זה נושא שצריך להיות נדון לא רק בוועדה זו, אלא גם ברמה בינלאומית.
גיורא רום: לאיחוד האירופאי, הכולל 27 מדינות, יש גוף יורו קונטרול שמנהל את כל התעבורה באירופה, ויש לו גוף נוסף הנקרא יס"א, שמסתכל על כל דבר מצד הבטיחות.
גיורא רום: בכל הטיפול בחמשת הימים הראשונים של התפרצות הר הגעש, מה שהנחה את רשויות התעופה האזרחית בכל מדינות אירופה היה הנושא של בטיחות.
גיורא רום: הם באמת משכו ומתחו את זה עד הקצה, ולא היו מוכנים לסכן חיים של אף נוסע.
גיורא רום: לאט-לאט נוצר מתח בינן ובין חברות התעופה, שהם היו אלה שספגו את הנזק הישיר.
גיורא רום: את ציינת נכון, שגם גופים נוספים ספגו הפסדים, ופעילות של מדינות הופרעה בדרך זו או אחרת.
גיורא רום: בשיחות שהיו לנו עם יס"א, הבנו שהם נדרשים לנושא ועומדים ללמוד אותו לעומק, כולל לפתח דרכים למפות את התופעה הספציפית של התפרצות הר געש.
גיורא רום: זו לא תופעה יחידה שעלולה לסגור מרחב אווירי, אבל הם נערכים לדבר הזה כדי שלא יחזור על עצמו מקרה של הישענות רק על מודלים מתמטיים, כפי שהיה במקרה שלפנינו.
גיורא רום: אני לא חושב למתוח את זה כל כך רחוק כמו העיתונאים, שזו הסיבה לסגור את האיחוד האירופאי.
יצחק וקנין: הנושא היחידי בו אתה צריך להיות קודם כל חכם ואחרי זה תלמיד, זה עיתונות.
יצחק וקנין: אפילו תלמיד שלומד כל חייו נקרא תלמיד חכם.
יצחק וקנין: בעיתונות זה הפוך: חכם ואחר כך תלמיד.
אנסטסיה מיכאלי: אנחנו לא כאן בשביל לדון על תקשורת ויכולתה לשפוט בנושאים כל כך חשובים.
אנסטסיה מיכאלי: היא מביאה עמדות ודעות של אנשים.
אנסטסיה מיכאלי: זה חשוב להתחשב בזה, כיוון שאנחנו במדינה דמוקרטית בה יש חופש דיבור.
יצחק וקנין: מי יכול למחוק שורה אחת בעיתון?
אנסטסיה מיכאלי: נשמח לשמוע עוד דעות של אנשי מקצוע.
ניר סתיו: הנושא של הרי געש הוא רק אחד מהתופעות היכולות לסגור בצורה דרמטית כזו מרחב.
ניר סתיו: בזמנו דובר על אירוע של צ'רנוביל, שם יצאה תמרה של חומרים רעילים שהתפשטה.
ניר סתיו: הם הראשונים שדיווחו פומבית על כך שהתרחש משהו היו הפינלנדים, שגילו במרחב שלהם חומרים מסוכנים בריכוז מעל המותר.
ניר סתיו: לגבי כלי הניטור הקיימים בארץ, אנחנו צריכים לשמוע נציג מהמשרד להגנת הסביבה.
ניר סתיו: מבחינת השירות המטאורולוגי - כאשר מתרחש אירוע כזה בעולם יש מרכזים בינלאומיים שמיועדים לנושאים התעופתיים שעושים את הסימולציה של אותן תמרות מסוכנות.
ניר סתיו: העולם מחולק למרכזים מסוימים, שבכל אחד מהם יש מרכז מדעי של שירות מטאורולוגי בעל אמצעים, שיכול להריץ סימולציות בקנה מידה עולמי של תמרה כזו, ריכוזיה ולאן היא הולכת.
ניר סתיו: הנתונים האלה מועברים לכל המקומות בעולם ברשתות המטאורולוגיות.
ניר סתיו: יש תוצרים מיוחדים לצרכי תעופה, שמועברים לשדות תעופה.
ניר סתיו: אנחנו מקבלים את התוצרים האלה.
ניר סתיו: במידה ויהיה שחרור לא מבוקר של חומר מסוכן לתוך האטמוספרה אצלנו, אנחנו נצטרך לפנות לגוף בינלאומי על מנת שיעשה את המידול.
ניר סתיו: עד כמה שאני יודע, היום בארץ אין את היכולות האלה.
אנסטסיה מיכאלי: האם אתה יכול לומר לנו, כמה נזק יכול להיגרם מהענן שעדיין קיים?
אנסטסיה מיכאלי: עד כמה שידוע, יש עדיין תופעות לוואי.
אנסטסיה מיכאלי: אני מניחה שגם מאותו ענן מהר הגעש יכולות להיות אותן תופעות, היכולות לגרום נזק גם בישראל.
ניר סתיו: מישהו מהמשרד להגנת הסביבה יוכל לחוות דעתו טוב יותר.
יצחק וקנין: האם יש כאן נציג מהמשרד להגנת הסביבה?
לאה ורון: אין כאן נציגים, והם גם לא הוזמנו לדיון.
ניר סתיו: בכל מקרה, הענן עדיין קיים.
ניר סתיו: הוא מצומצם יותר בשטחו וכרגע משוטט בתוך האוקיינוס האטלנטי.
ניר סתיו: חלק מהסיבה לכך שהוא מצומצם, היא שהר הגעש דעך בפעילות שלו.
ניר סתיו: אם ההר הזה יחדש את פעילותו אנחנו יכולים לראות את התסריט הזה חוזר.
ניר סתיו: כמו שגיורא אמר, השאלה לגבי אותו ריכוז חלקיקים שממנו צריך לחתוך טיסות נמצאת כרגע בהרבה מאוד דיונים ומחקרים בכל העולם, בפרט באירופה.
ניר סתיו: לנו אין צוות שחוקר את העניין.
אנסטסיה מיכאלי: יש תופעות של רעידות אדמה קרוב אלינו, ואנחנו כולנו מתכוננים ומנסים להיזהר ולחזק את הבתים.
אנסטסיה מיכאלי: האם יש לגוף שלכם תחזית לעתיד?
ניר סתיו: בנושא של רעידות אדמה מתעסק המכון הגיאו-פיזי.
אנסטסיה מיכאלי: כאשר נשיא פולין נהרג בתאונת תעופה, אמרו שפוטין היה קשור לזה.
אנסטסיה מיכאלי: אני אמרתי שבטח הוא לקח עוד כמה אנשי רוח, שהשפיעו על הר הגעש כך שלא יכלו לקבור את הנשיא בכבוד.
אנסטסיה מיכאלי: כוחות עליון משפיעים גם.
אנסטסיה מיכאלי: העובדה היא שאנשים לא יכלו להגיע להלוויה של הנשיא.
יצחק וקנין: אנחנו היינו שם.
יצחק וקנין: היינו במצעד החיים, בפרלמנט ובכל הכנסים.
אנסטסיה מיכאלי: לפחות היתה נציגות מכובדת מישראל.
אשל חפץ: רציתי להתייחס לעניין של האפר הוולקני.
אשל חפץ: היום כיוון הרוחות והעוצמה של הר הגעש הזה השתנו.
אשל חפץ: כרגע שדות התעופה באירלנד ובצפון אנגליה סגורים.
אשל חפץ: זה ילווה אותנו חודשים ארוכים.
אשל חפץ: הפעילות הזו לא נפסקת תוך יום.
אשל חפץ: למזלנו, ישראל רחוקה מהאזור בו מצויים הרי געש, במיוחד מהר הגעש הספציפי הזה.
אשל חפץ: הענן מכסה שטח עצום יותר מאירופה, כאשר רובו היום נמצא מעל לאוקיינוס האטלנטי והוא בגובה שמתחת לגובהי הטיסה של הקווים הסדירים.
אשל חפץ: בסמוך להר הגעש הזה יש הרי געש יותר קטנים.
אשל חפץ: כל איסלנד יושבת על שורה של הרי געש, ובין היבשות החריץ הזה עובר מתחת לאוקיינוס האטלנטי.
אשל חפץ: בדרך כלל הפעילות הטקטונית הזו יוצרת התפרצויות, שמדוכאות כיוון שהן נמצאות מתחת לים, חוץ מהשפיץ של איסלנד שזה מעל היבשה ואז זה פולט את האפר הזה לתוך האוויר.
אשל חפץ: אם יתפרץ שם ההר געש הגדול, קטלה – שם של מכשפה נורדית – ההשפעה על אירופה, לפחות בחודש הראשון, תהיה הרבה יותר חריפה מההשפעה שהיתה עד היום.
אשל חפץ: ברגע שיש השפעה על אירופה יש השפעה עלינו, כי חלק גדול מהטיסות שלנו הוא לאירופה.
אשל חפץ: בתור מדינת ישראל אין לנו כרגע מה להתעסק עם זה, כיוון שאנחנו רחוקים מהמוקדים של הרי געש וגם כיוון שיש לנו בעיות הקשורות לשבר סורי-אפריקאי או לבעיות ביטחון.
אשל חפץ: אנחנו הקטנים עוקבים אחרי הגדולים, האירופאים.
אשל חפץ: מה שהם יורו, אנחנו נאמץ.
קובי זוסמן: אני מנהל ארגון התעופה העולמי.
קובי זוסמן: אני חושב שהנושא הוא נושא חשוב.
קובי זוסמן: כפי שחה"כ הכנסת אמרה, יש אינספור סיבות פורס מאז'ור לכך שהמרחב עשוי להיסגר.
קובי זוסמן: בהקשר הזה ועדת הכלכלה דנה בהצעת חוק של חה"כ טיבי, המדברת על פיצוי של חברות תעופה לנוסעים בגין אי ביצוע טיסה או עיכוב בטיסה.
קובי זוסמן: כנראה שיהיו הרבה מאוד סיבות, שבגינן חברות תעופה שלא באשמתן לא יכולות לפעול.
קובי זוסמן: חברות התעופה הן אלה שיכולות לבוא ולהגיד, מה תג המחיר ממנו הן סבלו כתוצאה מסגירת המרחב.
קובי זוסמן: זה מתקשר לדיון אחר שוועדת הכלכלה מקיימת בנושא הצעת החוק.
קובי זוסמן: חייבים לקחת הכל בחשבון.
לאה ורון: שם נלקח בחשבון הנושא של כוח עליון, ואני מניחה שאתם תמשיכו בדיונים לעמוד על כך שזה יילקח בחשבון.
קובי זוסמן: בסופו של דבר הרבה מאוד נפגעו, גם חברי כנסת שנתקעו בכל מיני מקומות, אבל בסופו של דבר הפגיעה האנושה ביותר היא של חברות התעופה, גם הישראליות וגם הזרות שפועלות בישראל.
קובי זוסמן: זה חייב להיות חלק מדיון רחב יותר.
סלעית קולר: כולם נפגעו.
סלעית קולר: במקרה הזה כולנו באותו צד.
סלעית קולר: זה לא מקרה שבו אפשר לבוא ולהגיד אם חברות התעופה היו בסדר או לא בסדר.
סלעית קולר: רובן היו סופר בסדר.
סלעית קולר: הן נתנו השבה לכרטיסים למי שלא יכול היה לטוס, והן אפשרו את הטיסות למי שכן יכול היה לממש את הטיסה בסופו של דבר.
סלעית קולר: לגבי חברות התעופה – הדברים שהתנהלו מולם היו יחסית בסדר.
סלעית קולר: יש שאלה לגבי התקנה באירופה לגבי כמה חברות התעופה היו חייבות לתת לאנשים שנתקעו בשדות התעופה מימון לצורך אותה שהות.
סלעית קולר: הבעיה היא ההשלכות אחר כך, לפחות בהיבט של הצרכנים הבודדים ולא צרכנים של חברות, למרות שאני בטוחה שגם להם נגרם המון נזק.
סלעית קולר: אנחנו מקבלים היום את התלונות.
סלעית קולר: השאלה היא, האם הם זכאים לפיצוי על העובדה שהם נאלצו לוותר על טיסות, לוותר על הגעה למקומות נופש, לוותר על הגעה למסיבות חתונה וכו'.
סלעית קולר: כאן אנחנו נמצאים במטריה של חוק החוזים, שבתי המשפט לא תמיד אוכפים את המטריה הזו של דיני הסיכול, שאומרים כי בית המשפט ייקבע איך מחלקים את הנזק.
סלעית קולר: זה יפה וטוב כאשר יש עם מי להתדיין בארץ.
סלעית קולר: הבעיה היא שהרבה מאוד מבעלי העסקים שאנחנו צריכים להתדיין מולם היום לגבי החזרים וחלוקת נזק הם אנשים מחו"ל.
סלעית קולר: מדובר בבתי מלון בחו"ל ובכל מיני עוסקים הנותנים שירותים בחו"ל, כאשר אנשים נאלצו להישאר בארץ ולא יכלו להגיע לשם.
סלעית קולר: אני בטוחה שיש את אותה בעיה לגבי עסקים ישראלים שאנשים לא הגיעו אליהם.
סלעית קולר: הבעיה היא שאין גוף אחד המנהל משהו מול עוסקים פרטיים במדינות.
יצחק וקנין: לא צפו סדר גודל כזה של מפגע.
סלעית קולר: ברמת העיקרון אין גוף אחד בישראל המתנהל מול עוסקים פרטיים במדינות אחרות, כמו שאין גוף אחד פה בישראל המתנהל מול מדינות כעוסקים פרטיים.
סלעית קולר: כל אדם צריך לדאוג לעסקים שלו מול מי שהוא יכול.
סלעית קולר: העמדה שלנו היא, שסוכני נסיעות יכולים לפחות לסייע.
סלעית קולר: הם לא אחראים על הנזק והם לא צריכים לספוג את הנזק, אבל הם יכולים לעזור כיוון שיש להם קצת יותר כוח והם קצת יותר יכולים להתמקח מול הצד השני.
סלעית קולר: אבל שוב, אין שום גורם שעושה פעילות מורחבת.
סלעית קולר: המקרה הזה הוא מקרה קיצון, אבל מקרים אחרים של חברות תעופה שנפלו היו כבר, מקרים של אנשים שנתקעו בחו"ל מכל מיני סיבות גם כן היו.
סלעית קולר: זו לא מטריה חדשה.
יצחק וקנין: אני חושב שאת צודקת.
יצחק וקנין: צריך לחשוב ולקיים דיון, כדי לקבוע מספר גורמים שיטפלו בזה בצורה מסודרת.
סלעית קולר: אני מניחה שהטענה של חה"כ אנסטסיה בנוגע לאיחוד האירופי היתה לא רק לגבי העובדה שסגרו את המרחב האווירי, אלא גם על העובדה שכל מי ניזוק צריך לטפל בנזקים שלו באופן פרטי.
סלעית קולר: גם באיחוד האירופאי אין גוף שאפשר לעבוד מולו.
סלעית קולר: זה לא משהו שהוא מיוחד רק לישראל.
סלעית קולר: אנחנו יכולים לסייע לאנשים ולומר, שבמצבים מסוימים אפשר לסייע להגיש תביעות אם יש את מי לתבוע.
סלעית קולר: במקומות שאין את מי לתבוע זו בעיה.
אנסטסיה מיכאלי: האם בפרקטיקה קיימים גופים שונים שכן עוזרים בסיטואציות שונות, חוץ מעורכי דין, ואני לא מדברת על סיטואציות בהן מעורב כוח עליון.
סלעית קולר: המועצה הישראלית לצרכנות עוזרת למי שיכול להתנהל פה בארץ.
סלעית קולר: אני יכולה לפנות לעוסקים פה בארץ.
סלעית קולר: עכשיו מגיעות כל התלונות.
סלעית קולר: למשל, החזיקו אנשים עד שהודיעו אם יש או אין טיסה, עבר מועד הטיסה ואמרו שאין טיסה ויש לחכות עוד יום, אמרו שאין ברירה מבטלים את העסקה ומחזירים את הכסף.
סלעית קולר: יום אחרי זה פתחו את המרחב האווירי, ואמרו להם עכשיו תעלו על המטוס, תממשו את מה שנשאר מהעסקה ואתם לא מקבלים כלום.
סלעית קולר: במקרה כזה מול עוסקים ישראליים אני יכולה להתנהל.
סלעית קולר: בכל מה שקשור במישהו שנמצא פה בארץ אנחנו מטפלים: אנחנו פונים, ואז או שהם יקבלו את העמדה שלנו שצריך להתפשר או שהם יאלצו להתמודד מול תביעות של אנשים שאנחנו נסייע להם.
לאה ורון: האם חברות התעופה הישראליות מבוטחות במצב כזה?
סלעית קולר: לא.
לאה ורון: כלומר, הן צריכות לספוג את הנזק בעצמן.
סלעית קולר: אבל אני מדגישה, שהבעיה ברובה היא לא מול חברות התעופה.
סלעית קולר: הן די לקחו קו אחיד.
סלעית קולר: בעניין הזה הן החזירו טיסות לאנשים שלא טסו, והן היו בסדר גמור.
סלעית קולר: מותר לי להגיד את זה גם.
נתנאל היימן: אני רוצה להשלים את התמונה בנוגע לנזקים.
נתנאל היימן: בנוסף לחברות התעופה, שהנזק שם שקוף, ובנוסף לנזק הנגרם לצרכנים, שזה נדון בהרחבה בתקשורת, יש גם את הנושא של המטענים.
נתנאל היימן: מבחינתנו, מדובר בשיתוק של חלק משמעותי מהייצוא.
נתנאל היימן: צריך לזכור, שבניגוד לעמיתים שלנו באירופה לנו אין שום אלטרנטיבות.
נתנאל היימן: אנחנו לא יכולים להעביר את הסחורות לדרום היבשת.
נתנאל היימן: מדובר בכלכלת אי.
נתנאל היימן: כל הדיון בתרחישים אפשריים לפתרון, אלטרנטיבות לייצוא, צריך לכלול גם את נושא המטענים.
יצחק וקנין: ברור לי שבייצור רגיל לא נגרם נזק לאותו דבר שמייצאים, אבל איך הסתדרתם בייצוא החקלאי?
נתנאל היימן: היתה תקופה קצרה יחסית של סגר.
מייקי אברהמי: סגר אווירי.
מייקי אברהמי: עדיין יש פתרונות ימיים.
מייקי אברהמי: לחלק מסוים, אין.
נתנאל היימן: פתרון ימי הוא פתרון של בין חודש לשלושה חודשים.
מייקי אברהמי: לא להובלה של ציוד חקלאי ממדינת ישראל.
נתנאל היימן: אנחנו מדברים על תוצרת טרייה: פרחים או ירקות, שצריכים להגיע תוך יומיים לסופר בארצות הברית.
מייקי אברהמי: אני מדבר על אירופה בעיקר.
נתנאל היימן: או לאירופה.
אנסטסיה מיכאלי: יש כל מיני סיטואציות.
אנסטסיה מיכאלי: בכל מקרה, חשוב לקיים עוד דיון ולהזמין נציגים שונים, גם ממשרד הביטחון.
בועז חטיבה: כולם התייחסו לנזק העצום הנגרם לחברות התעופה.
בועז חטיבה: אני מזכיר שזה משלים עשור של חבטות אינספור שהענף הזה ספג, החל מאירועים של 11 בספטמבר בארצות הברית, משבר כלכלי, משבר דלק, שפעת העופות, עוד שפעת שאסור להזכיר את שמה.
בועז חטיבה: מנגד, יש את מסקנות ועדת סיטרמן, שהקים משרד התחבורה בשנת 2007, שקבעה שמדינת ישראל צריכה לשאת במלוא הוצאות הביטחון של התעופה הישראלית.
בועז חטיבה: אולי צריכה לצאת מפה קריאה לממשלת ישראל ליישום החלק הזה של מסקנות ועדת סיטרמן, שאינו מיושם.
אנסטסיה מיכאלי: איזה מסקנות?
בועז חטיבה: מסקנות ועדת סיטרמן קבעו, בין השאר, השתתפות הממשלה ב-100% מהוצאות הביטחון של חברות התעופה הישראליות.
לאה ורון: ואיך אתה קושר את זה לאירוע של סגירת המרחב?
בועז חטיבה: אני מזכיר שזו חבטה נוספת בשורה ארוכה של חבטות שספגה התעופה העולמית, והישראלית בפרט.
בועז חטיבה: אני מזכיר, שיש מסקנה של ועדה שהקימה הממשלה, שאינה מיושמת.
יצחק וקנין: אני חושב שהנושא הזה הוא חשוב, ואולי צריך להקדיש לו דיון נוסף עם גורמי חיל האוויר וגורמים אחרים על מנת לעמוד על הבעיות השונות.
יצחק וקנין: צריך להודות לחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי, שהעלתה את הנושא הזה לדיון מהיר.
יצחק וקנין: זה דיון חשוב מאוד.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת, שיש הרבה מאוד אנשי מקצוע שיכלו לתרום לדיון.
אנסטסיה מיכאלי: אני מניחה, שאנחנו נקיים דיון נוסף עם יותר נציגים.
לאה ורון: אני רשמתי לפניי להזמין את נציגי המשרד להגנת הסביבה, משרד הביטחון, גורמים העוסקים ברעידות אדמה, ממונה על הגנת הצרכן, סוכני נסיעות, נציגי משרד התמ"ת ונציגי משרד החקלאות, על מנת להקיף את הנושא יותר.
אנסטסיה מיכאלי: אני רוצה לומר לנציגי חברות אל-על, ישראייר וארקיע, המון תודה על המוכנות שלכם.
אנסטסיה מיכאלי: אני קיבלתי הרבה מאוד תגובות, כולל מחתן שהספיק להגיע לחתונה שלו.
אנסטסיה מיכאלי: ביום שהוא הגיע היתה החתונה.
אנסטסיה מיכאלי: אשתו כמעט התעלפה.
אנסטסיה מיכאלי: המון תודה ממשפחה של אחד הפעילים שלנו, במיוחד לחברת אל-על שעשתה פעילות רחבה ונתנה המון פתרונות לאנשים שנתקעו במדינות שונות.
יצחק וקנין: תודה לחה"כ אנסטסיה ולכל המשתתפים.
אופיר אקוניס: אני ביקשתי לכנס את הישיבה הזאת היום, יום ראשון, שבדרך כלל אנחנו לא מכנסים בו ישיבות ועדה, וגם ביום שבו מליאת הכנסת לא מתכנסת, כדי לקיים דיון דחוף בבחינת צעדים לתגובה ישראלית להחלטת הרשות הפלשתינית להחרים תוצרת ישראלית מיהודה ושומרון.
אופיר אקוניס: ביקשתי מסגן שר החוץ, דני איילון, להשתתף בישיבה הזאת, ואני מודה לך, סגן השר, על היענותך.
אופיר אקוניס: בנובמבר האחרון הכריז סלאם פיאד, ראש הממשלה הפלשתינית, על השקת קמפיין להפסקת צריכת מוצרים ישראליים המיוצרים ביהודה ושומרון.
אופיר אקוניס: מאז החלו נציגי ממשל פלשתינים להחרים מוצרים ישראליים שנמצאו אצל סוחרים פלשתינים, והמסחר פסק כמעט לחלוטין, ואני בכלל לא מדבר על התופעות המחרידות, הייתי אומר, שמזכירות תמונות מן העבר, שבהן מוצרים ישראלים נשרפים, עולים באש, על ידי הפלשתינים.
אופיר אקוניס: אני מוכרח לומר לך, אדוני סגן השר, אנחנו שומעים הבוקר, ובכלל בשבוע האחרון, על כך ששיחות הקרבה, שכל כך דובר בהן, ייצאו או יושקו בימים הקרובים.
אופיר אקוניס: אני מברך על משא ומתן בינינו לבין הפלשתינים, שלא יהיו אי הבנות, אבל איך אפשר לקיים אותן בכלל כאשר רק ביום שלישי שעבר חתם אבו מאזן על הצו שבו הוא בעצם מחוקק, לא אומר, לא נותן דקלרציה, הוא מחוקק... תארו לעצמכם מה היה קורה בעולם, סגן השר איילון, אני יודע שאתה מתאר לעצמך, אני יודע שדבריי נופלים על אוזניים קשובות, אם חלילה מישהו היה רק מגיש, לא מחוקק בקריאה שנייה ושלישית, הצעת חוק כזאת.
אופיר אקוניס: דבר זה בוודאי לא היה עולה על הדעת, אני גם מכיר את חברי הכנסת כאן, כולל חברי הכנסת שיושבים פה באולם הזה, אני בטוח שאף אחד לא היה מעלה על דעתו להגיש חקיקה כזאת.
אופיר אקוניס: אז ברשות הפלשתינית הגישו וחתמו על הצו הנשיאותי.
אופיר אקוניס: אני חושב שזה עומד בסתירה מוחלטת לכל מערכת יחסית שיש בה הדדיות בין מדינת ישראל לבין הרשות הפלשתינית, שלא לדבר על שבירת הסכמות והסכמי סחר בינינו לבין הפלשתינים שבאו לידי ביטוי בהסכמי פריז, בעיקרם מ-1994.
אופיר אקוניס: לכן אני חושב שכצעד בונה אמון, לפחות, אני לא יכול לבקש מהפלשתינים, אבל בהחלט אפשר להעלות כדרישה, בפתיחתן של אותן שיחות, ולומר לידידינו האמריקנים, שלוחצים לפתוח את השיחות הללו, שכאשר אנחנו באים לתחילת שיחות, לחדש הליך מדיני כלשהו, שנבלם לפני שנה וחצי, על פי דרישת הפלשתינים כמובן, הדבר הזה הוא בלתי מתקבל על הדעת ולדעתי חייב לעלות, סגן שר החוץ, אני אומר לך כנציג הממשלה, בשיחות הקרבה עם הפלשתינים, בוודאי אם לאחר מכן יתחיל משא ומתן ישיר, כפי שהממשלה מבקשת כבר למעלה משנה וחצי, אם אינני טועה.
אופיר אקוניס: אנחנו נפגשנו באולם למעלה, בתוך הפגרה, וגם אז קיימנו דיון מיוחד בעניין הזה, וביקשנו אז מנציגת משרד החוץ, שהודיעה שהמשרד שלכם מרכז את עבודת המטה, עומד בראש ריכוז עבודת המטה, לראות כיצד הממשלה מתמודדת עם התופעה הבלתי מתקבלת על הדעת הזאת.
אופיר אקוניס: אגב, אני חושב, אדוני הסגן, שהמפסידים הראשונים מכל החרם הזה זה בראש ובראשונה הפלשתינים.
אופיר אקוניס: בראש ובראשונה הפלשתינים.
אופיר אקוניס: קודם כל גם אנחנו יכולים לבלום כניסה של תוצרת שנכנסת כל יום, אם אינני טועה, חוץ מיום שבת, מיהודה ושומרון לישראל.
אופיר אקוניס: אנחנו רואים את זה, ביקרתי אצל ידידי בני כשריאל, ראש עיריית מעלה אדומים, וביקרתי אצל מר שאול גולדשטיין בגוש עציון, ואתה רואה את הסחורה הפלשתינית נכנסת, את השיש מחברון, או סחורה אחרת שנכנסת מאזורים אחרים.
אופיר אקוניס: קודם כל בראש ובראשונה המפסידים הראשונים יהיו הפלשתינים.
אופיר אקוניס: אני לא הייתי מציע להם בכלל לקחת דוגמה מכלכלות בעולם, שאנחנו רואים בימים האחרונים שהן לאט לאט נפרמות ונסדקות, אלא לקחת דוגמה מאחת הכלכלות היציבות ביותר בעולם, וכדאי להם לשתף פעולה, וזו כמובן הכלכלה שלנו.
אופיר אקוניס: כאשר מסביב יהום הסער, לא רחוק מפה, ביוון, או בפורטוגל או בספרד, כדאי לקחת דוגמה מהכלכלה הישראלית.
אופיר אקוניס: האינטרס שלהם הוא שיתוף פעולה עם ישראל, בראש ובראשונה למענם, למען הרשות הפלשתינים ולמען התושבים הפלשתינים, כי בחדר הזה אין אף אחד שרוצה ברעת הפלשתינים, אבל אנחנו חייבים להגיב.
אופיר אקוניס: זה לא יכול לעבור בלי תגובה של הממשלה.
אופיר אקוניס: לכן אני מבקש לשמוע ממך איך אתם, במשרד החוץ, מטפלים בתופעה השלילית הזאת ובבעיה החדשה הזאת.
נחמן שי: למה משרד החוץ, בעצם?
נחמן שי: תסביר לי.
אופיר אקוניס: בישיבה הקודמת היה פה נציג ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אבל את כל המאבק המדיני הזה מנהל משרד החוץ, וסגן השר איילון רוצה גם לבוא ולספר לנו, חבר הכנסת שי, כיצד מתמודד המשרד הזה, ובעצם המדינה, עם התופעה הזו.
אריה אלדד: זה דיון מהיר על פי בקשתם של מספר חברי כנסת, אדוני היושב ראש?
אופיר אקוניס: לא, הדיון המהיר היה בפעם הקודמת, אם אינני טועה.
אופיר אקוניס: זה סוג של המשך.
אורי אריאל: לפי החלטה של היושב ראש, זה המשך מעקב ובקרה על דיון מהיר שהיה לנו לפני חודש.
אופיר אקוניס: זה היה, הדיון המהיר בוצע, לידיעתך.
אופיר אקוניס: להצעה לסדר, בשל הדברים שלא היו ברורים פה, לראשונה דנו בוועדת הכלכלה בבקשה לדיון מהיר שהועברה אלינו, של חברי הכנסת אריאל ואלדד, וזה היה הדיון הראשון שהתקיים ב-22 במרץ.
אופיר אקוניס: עכשיו אנחנו ממשיכים את הדיון, גם במעקב, וגם ביקשתי ממנהלת הוועדה, כאשר שמעתי שאבו מאזן חתם על הצו ביום שלישי בצהריים, לכנס במהירות את הוועדה, ולכן אנחנו פה ביום ראשון.
לאה ורון: הבקשה של חבר הכנסת אריאל היתה הצעה לסדר היום, לא דיון מהיר.
אופיר אקוניס: נכון, תודה.
דניאל אילון: קודם כל בוקר טוב לכולם, ותודה רבה לך, ידידי, חבר הכנסת אופיר אקוניס, יושב ראש הוועדה.
דניאל אילון: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון שמתבקש, הוא דיון חשוב, ואני רוצה לברך אותך על כך שאתה מקיים אותו היום באופן דחוף.
דניאל אילון: אני גם רוצה להקדים ולהגיד שאתה אפילו התפרצת לדלת פתוחה כשאמרת שזה בהחלט יהיה נושא אולי הראשון, לכשנגיע לשיחות עם הפלשתינים, בין אם שיחות ישירות ובין אם שיחות עקיפות, או בין אם שיחות חצי עקיפות או רבע עקיפות, או כל דבר אחר שכרגע מזמנים לנו הפלשתינים עם הרבה דמיון וחוש יצירתיות, שמנסה לנגח את ישראל.