GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז חטיבה: מצד אחד יש חשש שבגלל הליך פלילי איש צוות ייפגע וההליך פלילי יוביל לזיכוי, ומצד שני יש דברים שכן מחייבים התייחסות, אפילו שזה הליך תלוי ועומד ולא הגיע לסיומו.
בועז חטיבה: איפה נמצאים ההסדרים האלה?
רננה שחר: בתקנה 12 לתקנות הטיס – רישיונות, עובדי טיס, ובאחת התוספות מוסדר גם הפירוט של העבירות עצמן.
רון גנט: אני רואה שבסעיף מדובר על העדר הרשעות פליליות.
רננה שחר: זו תקנה ארוכה.
רננה שחר: זה מופיע למטה.
יצחק וקנין: כלומר, זה כבר קיים.
איתי עצמון: זה קיים היום בתקנות הרישיונות, וכאן אנחנו מדברים על הסעיף המסמיך.
איתי עצמון: צריכה להיות התאמה בין הסעיף המסמיך לבין ההסדר שהותקן מכוחו.
יצחק וקנין: אני מציע, שאנחנו נצביע על הסעיף.
יצחק וקנין: לגבי מי שיש לו עבר פלילי – זה ברור.
יצחק וקנין: לגבי מי שמתנהלת נגדו חקירה כיום---
יערה למברגר: לא מדובר בחקירות, אלא בכתב אישום שהוגש.
יערה למברגר: זו לא רק תלונה, אלא הגשת כתב אישום.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על הסעיף כפי שהוא מנוסח.
יצחק וקנין: סעיף 12 לתקנות הרישיונות מסמיך אותנו לכך.
איתי עצמון: צריך לעשות איזושהי התאמה.
אברהם רזיאל: עבירות תעבורה לא רשומות ברישום הפלילי של בן אדם.
אברהם רזיאל: מה הגדרתן?
אברהם רזיאל: האם זה פלילי או מנהלי?
יערה למברגר: זה פלילי, אבל יש סוגים שונים.
אברהם רזיאל: הנוסח "עברו הפלילי" רחב מדי.
רננה שחר: ההסדר הקונקרטי יהיה בתקנות.
יערה למברגר: השר רשאי לקבוע תנאים בעניין עברו הפלילי.
עמרי טלמון: אני חוזר לעניין גיל מרבי.
עמרי טלמון: מדברים על זה כבר 15 שנה ויותר.
עמרי טלמון: המצב היום בארץ היא שישנה הגבלת גיל, מפני שישראל חתומה על אמנות בינלאומיות.
עמרי טלמון: בטיסות בינלאומיות מסחריות מסוג מסוים יש הגבלת גיל.
עמרי טלמון: לעומת זאת, בשאר סוגי הטיסות המסחריות הבינלאומיות וכל הטיסות הפנים ארציות אין הגבלת גיל.
עמרי טלמון: נראה לי, שכדאי שזה יתבטא גם בתקנה, שתאמר שהדרישה לגיל מרבי תהיה מוגבלת לפי הנדרש באמנות בינלאומיות, כדי להבהיר שבשאר הטיסות לא תהיה הגבלת גיל מרבי.
רננה שחר: בחקיקה הישראלית היום, בתקנה 21ג לתקנות הרישיונות קיימת הגבלת גיל, שאיננה גיל מרבי של טייס בטיסה מסחרית בהפעלת כלי טיס קטן שלא מתחייבת מהאמנה.
רננה שחר: יש הסדר בנספח 1 לאמנת שיקגו, ורת"א מקדמת הצעת תקנות, שהיא בתהליכי התייעצות עם הציבור, שמכילה אותן מגבלות גיל על הובלת נוסעים בטיסה מסחרית פנים ארצית.
רננה שחר: רת"א חושבת שאותם עקרונות החלים בתעופה הבינלאומית וגם בתעופה של הובלת נוסעים פנים ארצית הם נכונים.
רננה שחר: אנחנו חושבים, שזה נכון לתת לנושא הפנים ארצי את אותן הגנות לנוסע התמים המשלם גם בטיס הבינלאומי.
רננה שחר: לכן, ההסדרים הקונקרטיים ייקבעו בתקנות, תוך התייעצויות עם הציבור ובאישורכם.
רננה שחר: עם זאת, אנחנו חושבים שאת ההסמכה צריך להשאיר רחבה.
אלי רוזנברג: אני רופא תעופתי לשעבר, והיום אני מנהל מחלקה לבריאות העובד.
אלי רוזנברג: אני מסמיך את ידיי מתוך היכרות עם החקיקה הבינלאומית.
אלי רוזנברג: גם בארצות הברית טיסות פנים ארציות מחייבות גיל 65 ומגיל 60 לאחרונה.
אלי רוזנברג: אני בהחלט מסכים עם ההוראות של הקולגה המלומדת.
איתי עצמון: כמובן שגם כאן
איתי עצמון: אנחנו נוסיף את אישור ועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: אנחנו נאשר את סעיף 3 בהתאם לתיקונים.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 4: (א)
רננה שחר: על אף הוראות סעיף 2, רשאי אדם למלא תפקיד כאמור באותו סעיף, אף בלא רישיון עובד טיס, אם בידו רישיון לכך שניתן לו מאת הרשות המוסמכת לעניין זה במדינה חברה, שאושר בידי המנהל לפי סעיף זה, ובהתאם להגדר שברישיון, לתנאי הרישיון והאישור, ולהוראות לפי חוק זה.
רננה שחר: (ב)
רננה שחר: המנהל ייתן אישור לפי סעיף קטן (א), למבקש שמתקיימים לגביו התנאים למתן אישור כאמור, שקבע השר; בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי השר לקבוע את ההליכים לקבלת האישור.
רננה שחר: (ג)
רננה שחר: אישור שניתן לפי סעיף זה ובעל אישור כאמור, יראו אותם לעניין חוק זה ודיני הטיס האחרים כרישיון עובד טיס וכעובד טיס, בהתאמה.
איתי עצמון: האם תוכלי לפרט את ההליכים שעוברים מי שיש להם רישיונות ממדינה זרה.
איתי עצמון: האם מדובר בבחינות?
רננה שחר: ההליך מוסדר בתקנה 10 לתקנות הרישיונות.
רננה שחר: התעודה הרפואית והסיווג הביטחוני מתבצעים באופן מלא.
רננה שחר: יש מספר בחינות, ויש גם תנאים בהמשך תקנה 10 לכך שאתה לא יכול לקבל את מלוא הרישיון שלך.
רננה שחר: למשל, טייס תובלה בנתיביי אוויר צריך לעשות בחינות מחדש.
רננה שחר: רישיון פרטי אתה יכול לקבל באופן מלא.
רננה שחר: את הגדר המכשירים אתה לא יכול לקבל וצריך לעשות מחדש.
רננה שחר: התנאים קבועים באופן מפורט בתקנה 10 לתקנות הרישיונות.
איתי עצמון: כלומר, בעצם יכול בן אדם לקבל אישור חלקי או מותנה.
אברהם רזיאל: זה בלי קשר להרשאה של מחזיק רישיון של מדינה חברה לטוס על כלי טיס ברישום ישראלי.
קריאה: מה זה קשור.
אברהם רזיאל: זה רישיון, ושם זו הרשאה להפעלה.
יצחק וקנין: מול איזה מדינות אנחנו עובדים ובודקים את אותם רישיונות על פיהם אנחנו נותנים את האישורים?
מייקי אברהמי: באופן כללי, מול כל המדינות החתומות על האמנה.
לאה ורון: מייק יוצא מתוך הנחה שאנחנו יודעים אילו מדינות חתומות על האמנה.
לאה ורון: התשובה היא לא.
לאה ורון: היו"ר ביקש לשמוע באילו מדינות מדובר.
מייקי אברהמי: אני לא זוכר בעל פה את כל 190 המדינות.
מייקי אברהמי: מדובר בכל מערב אירופה, ארצות הברית, רוב דרום אמריקה וחלק מהמזרח הרחוק.
יצחק וקנין: היתה לנו התייעצות פנימית אם גם את זה להביא לוועדה.
יצחק וקנין: אני חושב, שלא צריך להעמיד יותר מדי על הוועדה.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 5: "השר רשאי לקבוע סוגי עובדי טיס ואנשי צוות שלגביהם ימלא שירות הביטחון הכללי את תפקידו לפי סעיף 7(ב)(3) לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב–2002‏, לעניין קביעת הוראות בדבר סיווג ביטחוני וקביעת התאמה ביטחונית; על קביעת הוראות בדבר סיווג ביטחוני וקביעת התאמה ביטחונית, כאמור, יחולו הוראות החוק האמור, בשינויים המחויבים".
בועז חטיבה: הסמכות שתוענק לפי הצעת החוק לשר נתונה היום לממשלה.
בועז חטיבה: אם היא הולכת להיות מועברת לשר באופן בלעדי, אנחנו סבורים שהדבר צריך להיעשות בתקנות באישור ועדת הכלכלה כיוון שמוטלות פה הרבה חובות על טייסים ישראלים, שאמינותם ומהימנותם אינה מוטלת בספק.
בועז חטיבה: חלק מהחובות האלה לא חלות על טייסים זרים שטסים ארצה.
בועז חטיבה: היה לנו אינסידנט לפני שנה-שנתיים, שפנו לטייסנו הוותיקים, שמשרתים הרבה שנים, בוגרי חיל אוויר, עם כל מיני דרישות, דרקוניות בחלקן.
רננה שחר: גם היום הקביעה היא בתקנות.
רננה שחר: התשובה למי צריך סיווג ביטחוני מופיעה בתקנה 12א לתקנות הרישיונות.
רננה שחר: אם הוועדה מבקשת שזה יהיה באישור הוועדה, זה סביר.
יצחק וקנין: אנחנו נוסיף שזה יהיה באישור הוועדה.
יצחק וקנין: אנחנו מקבלים את ההערה שלך.
בועז חטיבה: תודה רבה.
איתי עצמון: כרגע כל המנגנון הוא שונה.
איתי עצמון: היום יש גוף במשרד התחבורה שאחראי על כך.
איתי עצמון: מי שעומד בחזית זה קב"ט משרד התחבורה.
איתי עצמון: בעל מקרה, גם היום הבדיקות מתבצעות על ידי שירות הביטחון הכללי.
איתי עצמון: הבעיה בחוק השב"כ היום לגבי טייסים פרטיים היתה כאילו היה צריך להרחיב את הנישה הזו ולהסדיר אותה.
ו.: אני היועץ המשפטי של אגף אבטחה בשב"כ.
ו.: יש שני היבטים: פעם אחת לקבוע האם צריך לעשות התאמה ביטחונית, וההיבט השני הוא איך עושים את ההתאמה הביטחונית.
ו.: בתקנות השר ייקבע מי בעלי תפקידים שצריכים לעבור את ההתאמה הביטחונית.
ו.: איך יעשו את ההתאמה הביטחונית קבוע בחוקים אחרים, ויש תהליך מאוד מסודר בנושא.
ו.: באופן כללי, ככל שהסיכון גדול יותר הדרישות הביטחוניות גבוהות יותר.
ו.: כלומר, לא מה שיידרש מטייס פייפר הוא מה שיידרש מטייס בוינג.
איתי עצמון: אני מבין, שאת מנגנוני הערר אתם מפנים להוראות חוק שירות הביטחון הכללי.
איתי עצמון: האם מנגנון הערר משתנה לעומת מה שקבוע היום?
ו.: לא.
ו.: השר יקבע אילו תפקידים.
ו.: כאשר ישאלו האם משה מתאים להיות בתפקיד סודי, יש ועדת ערר שפועלת באופן מסודר.
איתי עצמון: אבל כתבתם: "לעניין קביעת הוראות בדבר סיווג ביטחוני וקביעת התאמה ביטחונית.
איתי עצמון: יחולו הוראות החוק כאמור".
איתי עצמון: כלומר, חוק השב"כ זה לא המצב המשפטי הקיים היום.
ו.: זה מצב המשפטי הקיים היום.
רננה שחר: בפועל זה מתבצע על ידי השב"כ.
רננה שחר: זה לא היה מוסדר עד הסוף, אבל בפועל זה מתבצע ככה.
איתי עצמון: מהתקנות אפשר להבין אחרת.
איתי עצמון: רציתי לוודא שזה אותו מנגנון ערר.
יצחק וקנין: האם יש הערות נוספות?
יצחק וקנין: אם אין הערות, אנחנו עוברים להצבעה.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 6: (א) לא ימלא עובד טיס שבידו רישיון עובד טיס או הגדר, מסוג שקבע השר, את תפקידו בהתאם לרישיון או להגדר, אלא אם כן מתקיימים בו שניים אלה: (1)
רננה שחר: בידו תעודה רפואית תקפה המאשרת את התאמתו הבריאותית למלא את תפקידו בהתאם לרישיון או להגדר, שניתנה לו לפי הוראות סעיף זה בידי רופא הרשות או בידי רופא בעל הכשרה ברפואה תעופתית שהורשה לעניין סעיף זה בידי המנהל, בהמלצת רופא הרשות (בסעיף זה ובסעיף 6א – רופא מורשה), והוא פועל בהתאם לתנאי התעודה האמורה; (2)לא חל שינוי במצב בריאותו, ממועד מתן התעודה הרפואית, ועובד הטיס מודע לכך שהשינוי האמור עלול לפגוע ביכולתו למלא את תפקידו בהתאם לרישיון או להגדר.
יצחק וקנין: האם יש הערות לסעיף (א)?
אלי רוזנברג: הסעיף השני הוא לא חד מספיק מבחינת האחריות של איש צוות האוויר לגבי הנוסעים לגבי הנוסעים.
אלי רוזנברג: כתוב: "עובד הטייס מודע לכך".
אלי רוזנברג: ההוראות הבינלאומיות מדברות על כך שאם יש לו שאלה הוא אמור לשאול את הרופא התעופתי.
אלי רוזנברג: היית מציע להוסיף את המילים: "מודע או אמור לדעת".
אלי רוזנברג: בסך הכל אנחנו דורשים ידע בסיסי, ואם הדבר הזה לא מתבצע צריך לשאול את הרופא התעופתי.
אלי רוזנברג: הטייס הוא האינטגרטור הסופי, והאחריות בידיו לדעת אם תרופה מרדימה אותו או לא.
אלי רוזנברג: גם תוסף תזונה שהוא לוקח כדי לבנות את הגוף שלו בסוף יכול לגרום לתופעות של ישנוניות.
אלי רוזנברג: האחריות היא עליו.
אלי רוזנברג: לכן, צריך להוסיף פה את המילים "אמור לדעת".
אלי רוזנברג: הוא יכול לטעון שהוא לא ידע, אבל הוא אמור היה לדעת.
רננה שחר: המונח שה-A.K.O נוקט בו הוא Aware.
רננה שחר: הצענו את יודע או היה עליו לדעת.
רננה שחר: הציבור סבר, שהיה עליו לדעת זה טריקי, כיוון שהם לא כל כך יודעים מה היה עליהם לדעת.
רננה שחר: נתנו כל מיני דוגמאות בנושא, ושוכנענו שמודע זה מספיק טוב.
אלי רוזנברג: יש פתרון אחר שאומר, שאם יש לו כל ספק הוא אמור לפנות לגורם מוסמך כמו רופא תעופתי.
אלי רוזנברג: כלומר, יש פה פתח של שטח אפור שאנחנו מנסים לסגור ולהבהיר את הנקודה.
יצחק וקנין: האם מדובר בשינוי מהותי?
איתי עצמון: זה שינוי.
רננה שחר: אנחנו כמובן חושבים, שטייס לא יכול לעצום את עיניו.
רננה שחר: אחת הבעיות שהיו לנו בדיאלוג עם הציבור היא מה שמעלה משרד הבריאות – שטייס יעצום את עיניו ובמכוון לא ילך לרופא כדי לא לדעת.
יערה למברגר: במישור הפלילי מודעות כוללת גם עצימת עיניים.
יערה למברגר: לכן, במישור הפלילי יש לזה מענה.
יערה למברגר: אנחנו יותר התחבטנו בשאלה לגבי העולם הלא פלילי.
יערה למברגר: הנוסח פה הוא מודע.
יערה למברגר: אנחנו התלבטנו מול הנסחית, האם מודע זו מילה של העולם הפלילי ואולי כדי לחשוב על המילה ידע.
יערה למברגר: צריך לבדוק מבחינה משפטית מה מקובל.
יערה למברגר: זה לא סעיף פלילי.
יערה למברגר: לא מדובר פה בעבירה פלילית.
יערה למברגר: לא מדובר פה בדרישת מודעות של העולם הפלילי.
איתי עצמון: האם זה סעיף שאין בו סנקציה פלילית?
רננה שחר: יש סנקציה הקבועה בסעיף 125.
יערה למברגר: היסוד הנפשי קבוע בסנקציה, היסוד הנפשי קבוע בעבירה ולא קבוע כאן.
יערה למברגר: העבירה היא שותקת, ולכן היסוד הפלילי הוא מודעות.
בועז חטיבה: השינוי המוצע כאן על ידי רשות תעופה אזרחית אחרי הדיון עם הציבור נצמד ללשון האמנה.
בועז חטיבה: אנחנו בכל מקום מנסים להיצמד ללשון האמנה.
בועז חטיבה: היה על זה דיון די מעמיק וכמה גלגולים של הערות שהלכו וחזרו, וכל הצדדים הסכימו שפה לשון האמנה היא המתאימה ביותר.
בועז חטיבה: אני מבקש מכבוד היו"ר, להיצמד לנוסח הזה.
יצחק וקנין: אני מבין שיש פה גם סנקציה פלילית.
יצחק וקנין: לכן, הייתי מבקש גם את אישור הוועדה.
רננה שחר: זו הוראה מכוח חוק.
רננה שחר: זו לא תקנה.
איתי עצמון: אבל כתבתם: "לא ימלא עובד טיס שבידו רישיון עובד טיס או הגדר, מסוג שקבע השר".
רננה שחר: "מסוג שקבע השר" אתם כבר מאשרים לפי סעיף 2.
איתי עצמון: לא.
איתי עצמון: מדובר בסוגים מסוימים שלגביהם תידרש.
יצחק וקנין: אם כן, נוסיף את המילים: באישור הוועדה.
עמרי טלמון: האם מהנוסח הזה עולה, שהשר באישור הוועדה יכול להחליט שסוג מסוים של עובד טיס אינם חייבים בתעודה רפואית?
רננה שחר: הוא צריך להחליט שהם כן חייבים בשביל שהם יהיו חייבים.
רננה שחר: כלומר, שהוא יכול להחליט שטכנאים לבדק כלי טיס אינם חייבים.
עמרי טלמון: למשל.
עמרי טלמון: היום בתעופה הקרה והספורטיבית הולכת ומשתרשת הגישה שלא צריך תעודה רפואית מיוחדת.
רננה שחר: נשמרת גמישות מלאה לקבוע את זה בתקנות.
יערה למברגר: לגבי א(2) אני מבקשת מהוועדה להשאיר לנו לבדוק את הנוסח מבחינה משפטית.
עומר שלו: הנוסח בעברית לא כל כך עושה שכל, כיוון שכל שחל שינוי הוא לא היה מודע לו.
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי הגדרת רופא בפסקה (1).
איתי עצמון: בסעיף ההגדרות הגדרתם כי רופא הרשות הוא רופא מורשה לפי פקודת הרופאים.
איתי עצמון: כאן כתבתם: "או בידי רופא בעל הכשרה ברפואה תעופתית", ולא כתבתם שהוא רופא מורשה.
רננה שחר: "שהורשה לעניין סעיף זה בידי המנהל".
איתי עצמון: אבל זה לא הליך הרשאה לפי פקודת הרופאים.
איתי עצמון: האם זה בכוונה?
רננה שחר: הכוונה היא שהוא יהיה רופא לפי פקודת הרופאים.
איתי עצמון: אז יכול להיות שצריך לכתוב את זה.
רננה שחר: משרד הבריאות הציע לנו לא לקרוא לזה רופא מורשה.
איתי עצמון: נכון, זה יכול לבלבל.
איתי עצמון: רופא מורשה הוא רופא שקיבל רישיון לפי סעיף 2 לפקודת הרופאים.
איתי עצמון: גם אני חשבתי שזה מבלבל.
רננה שחר: הציעו לקרוא לו רופא מאושר או רופא מוכשר.
רננה שחר: אנחנו נצמדנו לנוסח של רופא מורשה, כיוון שזה בתקנות הרישיונות קיים כך.
יערה למברגר: אולי רופא מוסמך.
איתי עצמון: יותר טוב.
אלי רוזנברג: המשמעות היא שהוא עבר קורס רפואה תעופתית והוסמך.
יערה למברגר: זה סוג של הסמכה.
איתי עצמון: אז נוסיף רופא מוסמך, ונבהיר שמדובר ברופא שקיבל רישיון לפי פקודת הרופאים.
יצחק וקנין: אנחנו נאשר את סעיף 6(א) בהתאם לתיקונים.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6(א) אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 6(ב): (ב) השר, בהתייעצות עם שר הבריאות, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה: (1)
רננה שחר: התנאים וההליכים למתן תעודה רפואית ולקביעת התאמתו הבריאותית של אדם למלא תפקיד של עובד טיס, לפי סעיף זה, ובכלל זה הבדיקות הרפואיות הנדרשות לשם כך, לרבות בדיקות תקופתיות ובדיקות ביקורת, ובלבד שבדיקות כאמור יבוצעו בידי רופא הרשות או רופא מורשה; (2)
רננה שחר: סוגי תעודות רפואיות שיינתנו בידי רופא הרשות או רופא מורשה; (3)
רננה שחר: תקופת תוקפה של תעודה רפואית ופקיעת תוקפה; (4)
רננה שחר: הגבלות ותנאים לשימוש בסמי מרפא כהגדרתם בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א–1981‏, בידי עובדי טיס;
איתי עצמון: בכל מקום שבו כתוב רופא מורשה אנחנו נשנה את ההגדרה לרופא מוסמך.
בועז חטיבה: גם פה ברישא של הסעיף אנחנו סבורים שזה צריך להיות בתקנות באישור הוועדה.
יצחק וקנין: אם יש סנקציות פליליות נביא את זה לאישור הוועדה.
יערה למברגר: זה בדרך כלל לא.
יצחק וקנין: בואו ניצמד לכלל.
יצחק וקנין: אפשר להביא את הכל לוועדה, אבל אנחנו מביאים רק דברים מהותיים שיש בהם סנקציה פלילית.
יצחק וקנין: זה יהיה הכלל.
עמרי טלמון: לפעמים גם אם אין סנקציה פלילית וזה נושא עקרוני, כדאי שזה יגיע לוועדה.
עמרי טלמון: נושא הבדיקות הרפואיות הוא בנפשם של טייסים תרתי משמע.
עמרי טלמון: כמובן שיש סוגי בעיות רפואיות שאינם מאפשרים לו להיות טייס, ומצד שני החמרת יתר פוסלת אנשים שכן יכולים להיות טייסים.
עמרי טלמון: לכן, פה העניין של אישור ועדת הכלכלה הוא לא בגלל שזה פלילי או לא, אלא בגלל שיש לזה השפעה מהותית מאוד על הציבור הזה.
בועז חטיבה: אני לא רוצה להיות קטנוני ואנחנו לא נקפוץ בכל מקום שכתוב "יקבע" או "קבע" והכלל שאדוני קבע, שאיפה שמדובר בפלילי או בעיצומים זה ילך לתקנות.
יצחק וקנין: לא אמרנו את זה.
יצחק וקנין: אמרנו, כי במידה ויש סנקציה פלילית זה יבוא לאישור הוועדה.
יצחק וקנין: גם שהשר יקבע את הדברים הוא יצטרך את אישור הוועדה.
בועז חטיבה: אבל בדיון הקודם אדוני היו"ר קבע שיהיו חריגים לכלל, ולמרות שלא מדובר בסנקציה פלילית דברים יובאו לוועדה.
בועז חטיבה: פה צדק מר טלמון כי מדובר בנושא בעל השפעה מאוד קריטית על בטיחות הטיסה ועל השתכרות של טייסים.
יצחק וקנין: אני לא רוצה לשבור את הכלל, אבל האם יש לכם התנגדות?
יערה למברגר: אם מסתכלים על מכלול מאות סעיפי החוק, רואים כי יש בו סעיפים רבים של הסמכה לקביעת תקנות.
יערה למברגר: אם כל תקנה תגיע לוועדה, זה יטיל עומס גדול על הוועדה וגם זה ייצור עיכובים.
איתי עצמון: העומס על הוועדה זו לא הנקודה המרכזית.
איתי עצמון: השאלה היא, האם ראוי שההסברים יגיעו לוועדה.
יערה למברגר: מדובר במסגרת יחסים מקובלת בין הרשות המבצעת לרשות המחוקקת.
גדי רגב: מדי פעם יוצאים עדכונים לאמנה.
גדי רגב: העדכונים יכולים להיות מסוג מחלה כזה או אחר, שבעקבות זה אנחנו מוכרחים לעשות שינוי לתקנה.
גדי רגב: בגלל היתרות על דברים מאוד טכניים, אנחנו חושבים שאם נרוץ על כל דבר כזה לאישור הוועדה זה מאוד יגביל את המערכת ואת העמידה שלנו בסטנדרטים של האמנה.
גדי רגב: אנחנו מבקשים במקרה הזה לא לרוץ לאשר את זה בוועדה.
יצחק וקנין: יש לי התלבטות מה להכריע.
יצחק וקנין: המטרה שלנו היא שהדברים ילכו קדימה ולא שכל דבר נריץ לוועדה.
יצחק וקנין: עם זאת, אני מבין את הרגישות של הסעיף הזה.
יצחק וקנין: אני בכל זאת אשאיר את הסעיף הזה לאישור הוועדה.
רננה שחר: בסעיף הזה יש הרבה מאוד נושאים.
רננה שחר: אני יכולה להגיד, שהתנאים המהותיים למתן תעודה והתנאים המפקיעים את התוקף של התעודה הם הדברים שנראים לי מהותיים פה.
רננה שחר: ההליכים, הבדיקות הרפואיות הנדרשות, סוגי התעודות, תקופת תוקפן, אלה דברים שיש להם סטנדרטיזציה בינלאומית מאוד ברורה.
יצחק וקנין: אני מקבל את הפשרה הזו.
רננה שחר: הייתי כותבת הוראה מיוחדת.
איתי עצמון: אז צריך לנסח זאת קצת אחרת ולהפריד.
רננה שחר: אפשר להוסיף סעיף קטן (ו) שיאמר, כי תקנות לפי סעיף זה בעניין תנאים למתן תעודה רפואה ובעניין פקיעת תוקפה של תעודה רפואית.
איתי עצמון: האם את לא מתכוונת לכל פסקה (1), כי פסקה (1) אומרת: תנאים והליכים, ובכלל זה---
רננה שחר: אנחנו מקבלים את חשיבות הצורך באישור הוועדה, אבל בדברים מסוימים זה יכול לגרום לכך שתקנה תותקן בפער של שנה.
לאה ורון: בוועדה יש עומס רב.
איתי עצמון: אני מסכים, אני רק רוצה להבין על מה מדובר.
איתי עצמון: האם את מדברת רק על התנאים?
יערה למברגר: רק על התנאים, ובסעיף (3) על פקיעת תוקפה של התעודה.
רננה שחר: אלה העניינים המהותיים.
לאה ורון: כלומר, אלה התנאים למתן תעודה רפואית.
רננה שחר: ותנאים לפקיעת תוקפה.
יצחק וקנין: שאר הדברים יהיו באישור השר לוועדה.
יצחק וקנין: האם זה מקובל עליכם?
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 6(ב) כולל התיקונים?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6(ב) אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 6(ג): (ג) רופא המטפל בעובד טיס שבידו רישיון עובד טיס או הגדר מסוג שקבע השר לפי סעיף קטן (א), היודע כי המטופל הוא עובד טיס כאמור, והסבור כי אותו עובד טיס, בהשתמשו ברישיונו, עלול לסכן את עצמו או את זולתו מחמת מצבו הרפואי, ידווח על כך לרופא הרשות.
עמרי טלמון: הסעיף הוא לא מעשי.
עמרי טלמון: זה מחייב כל רופא כללי ורופא משפחה להיות בקיא בסוגיית חוק הטיס.
עמרי טלמון: ספק רב אם זה בכלל ניתן לביצוע.
עמרי טלמון: שנית, כיצד הוא יודע אם זה כן או לא משפיע על יכולתו כטיס.
עמרי טלמון: אם כמנהג התקופה הוא עוסק ברפואה מגננתית הוא ישלח הודעה כדי שלא יבואו אליו אחר כך בטענות ויגיד שהוא אשם.
עמרי טלמון: כלומר, אצל רופא הרשות יצטברו טענות מטענות שונות שאין להן שום קשר לצד התעופתי.
עמרי טלמון: מצד שני, כאשר בא עובד טיס כזה שמודע לסעיף הוא לא יגיד לרופא שהוא עובד טיס ובזה נגמר העניין.
עמרי טלמון: אנחנו חוזרים למה שכתוב למעלה, שהוא צריך להיות מודע.
עמרי טלמון: אני יודע ממקרים קודמים של רישיונות נהיגה ורישיונות נשיאת נשק, שרופאים חייבים לחתום עליהם, שהיה עסק שלם עם הסתדרות הרופאים שעיקמו את חותמם ובסוף כותבים הסתייגות.
עמרי טלמון: אחר כך נשאלת שאלה, באיזו מידה הסעיף הזה קשור או לא קשור לזכויות החולה.
עמרי טלמון: אני מצר על זה שד"ר קלנר איננו עמנו.
עמרי טלמון: הוא נמצא בחו"ל לרגל התחייבויות קודמות, אבל אני יודע שדעתו על הסעיף הזה היא חמורה והוא גם ביקש את חוות הדעת של ועדת האתיקה של הסתדרות הרופאים, שבראשה עומד פרופ' אבינועם רכס.
יצחק וקנין: הוא דיבר איתי, ואמר לי שהוא לא יהיה בישיבה הזו.
רננה שחר: כמחווה רופא הרשות לא הגיע.
עמרי טלמון: זה לא טוב שאנחנו דנים בסעיף רפואי ללא נוכחות כולם, זולת נציג משרד הבריאות שזו הפתעה נעימה שהוא פה.
אלי רוזנברג: מה זאת אומרת?
אלי רוזנברג: אני הוזמנתי, ואני הגעתי.
יצחק וקנין: אני מציע, שאת ההצבעה על הסעיף הזה אנחנו נדחה לישיבה הבאה, כדי שנשמע את שני הדוקטורים.
יצחק וקנין: נעבור לסעיף קטן (ד).
רננה שחר: קוראת סעיף (ד): (1)
רננה שחר: לצורך מתן תעודה רפואית והכרעה בדבר התאמתו הבריאותית של אדם למלא תפקיד של עובד טיס, רשאים רופא הרשות ורופא מורשה לדרוש מכל אדם, לרבות ממטפל וממוסד רפואי כהגדרתם בחוק זכויות החולה, התשנ"ו–1996, למסור להם כל מידע או מסמך, המצוי בידם, לגבי מצבו הבריאותי של מי שנבחנת כשירותו הרפואית.
רננה שחר: (2)
רננה שחר: דרש רופא הרשות או רופא מורשה מידע או מסמך לפי פסקה (1), ימסור לו מי שנדרש כאמור את המידע או המסמך, בתוך התקופה שנקבעה בדרישה.
רננה שחר: (3)רופא הרשות ורופא מורשה לא ימסרו מידע או מסמך שהגיע לידיהם לפי הוראות סעיף קטן זה, אלא למי שהוסמך לכך על פי דין או על פי צו של בית משפט.
רננה שחר: (4)הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לגבי המדינה.
איתי עצמון: אני רוצה להתייחס לפסקה (1) של סעיף קטן 6(ד).
איתי עצמון: כאשר קראתי אותו חשבתי שהוא רחב מאוד ועלול ליצור בעיה, ואני אסביר למה.
איתי עצמון: כאשר כתוב שניתן לדרוש מכל אדם למסור לגורמים המוסמכים כל מידע או מסמך המצוי בידם לגבי מצבו הבריאותי יש בעיה של סודיות רפואית.
איתי עצמון: גם מזכירה במוסד רפואי תהיה חייבת למסור מידע, כאשר היא אפילו לא הגורם המוסמך לטפל באותו אדם.
איתי עצמון: אני חושב, שהנוסח הזה רחב מדי.
רננה שחר: במובן של כל אדם.
איתי עצמון: הדוגמא היא הסיטואציה שהבאתי.
רננה שחר: אני לא בטוחה שהנושא של מטפל במוסד רפואי הוא מספיק.
רננה שחר: יש פה את היועץ המשפטי של חיל האוויר.
רננה שחר: אנחנו מקבלים מידע מרשויות המדינה, ושם אני לא בטוחה איך זה שמור והאם כאשר היית מצמצם את זה למטפל במוסד רפואי זה היה מספיק.
יערה למברגר: אני לא יודעת איך באופן פרקטי עושים את הדברים, אבל אני מניחה שלפעמים המזכירה מעבירה את המידע.
איתי עצמון: אני לא מדבר על המזכירה שהרופא אמר לה: תעבירי.
איתי עצמון: כתוב כאן שאפשר לדרוש מכל אדם, לרבות ממטפל במוסד רפואי.
איתי עצמון: אנחנו מבינים למה הכוונה.
רננה שחר: גם מהמוסד לביטוח הלאומי, גם מהגורמים בחיל האוויר המחזיקים תיקים.
רננה שחר: לכן, המושג הוא רחב.
יצחק וקנין: אני חושב שהסעיף הוא בסדר גמור.
יצחק וקנין: בכל זאת מדובר באדם שהולך להטיס מטוס, ואני צריך עליו את כל המידע.
יצחק וקנין: אם חלילה תקרה תאונה, מה נגיד?
יצחק וקנין: אני צריך כל מידע אפשרי שאפשר לקבל לגבי אותו אדם שהולך להטיס מטוס.
איתי עצמון: מדובר גם על כל אדם וגם על כל מידע.
איתי עצמון: המידע צריך להיות רלוונטי לעניין שאנחנו מדברים עליו.
רננה שחר: מידע לגבי מצבו הבריאותי.
איתי עצמון: מצבו הרפואי הוא בהכרח רלוונטי לטיסה?
איתי עצמון: אם לאדם יש פרוסטטה זה רלוונטי?
יערה למברגר: תרופה מסוימת יכולה להיראות לך לא רלוונטית.
יערה למברגר: מי שמבין ברפואה תעופתית, יכול לדעת את ההשלכות שלה.
יצחק וקנין: אני מקבל את ההגדרה.
יצחק וקנין: אם הטייסים לא מתנגדים, אז אנחנו במצב טוב.
גד אריאל: הטייסים כן מתנגדים.
גד אריאל: הבענו את ההתנגדות שלנו במסגרת הדיונים ברת"א, בעיקר לגבי הסעיף הקודם.
יצחק וקנין: בסעיף הקודם נדון כאשר יהיו פה רופאים.
יצחק וקנין: אני חושב, שצריך שיהיה בידנו כל מידע שניתן לקבל לגבי מי שמטיס מטוס עם 100-400 נוסעים.
גד אריאל: אין על זה ויכוח, אבל ההערות של יועץ הוועדה הן הערות מאוד נכונות, גם לגבי כל אדם וגם לגבי מידע רלוונטי.
אלי רוזנברג: אני חושב, שפה אנחנו צריכים לסמוך על שיקול הדעת של הרופא המוסמך שלא יתחיל לבקש מידע שלא רלוונטי.
אלי רוזנברג: לכן, בסופו של דבר השיקול הבטיחותי פה הוא המכריע.
אלי רוזנברג: זה שמזכירה תעביר את זה, זה לא משנה.
אלי רוזנברג: יש נהלים בתוך המרפאה.
אלי רוזנברג: אף מזכירה לא תיתן בלי רשות של הרופא המוסמך שיורה על כך, אחרת היא תחטוף על זה גם מבחינה חוקית וגם מבחינה מוסרית.
איתי עצמון: אולי נכתוב: למלא תפקיד של עובד טיס, שקבע השר.
רננה שחר: זה ברור.
איתי עצמון: איפה זה ברור?
רננה שחר: המהות מוסכמת, רק על עובדי טיס שנבחנת התאמתם הבריאותית.
לאה ורון: יכול להיות שזה ברור לכם.
רננה שחר: זה לצורך מתן תעודה רפואית.
איתי עצמון: אני אמרתי דבר אחר.
איתי עצמון: אמרתי, שמדובר על עובד טיס שקבע השר, כך שהשר יקבע רשימה של אנשים שחשוב לקבל לגביהם כל מידע.
לאה ורון: הכוונה היא לתפקידים.
רננה שחר: בסעיף 6(א) כתוב: "לא ימלא עובד טיס, שבידו רישיון עובד טיס מסוג שקבע השר".
רננה שחר: לא כל עובדי הטיס חייבים בבדיקת התאמה בריאותית.
רננה שחר: אתם הוספתם שזה יהיה באישור הוועדה, ואנחנו קיבלנו את זה.
רננה שחר: ברגע שנקבע שלתפקיד הזה מחויבת בדיקת התאמה בריאותית ואנחנו לוקחים את נושא הבריאות ברצינות, אז הסעיף הזה חל על כל מי שנקבעה לגביו חובת התאמה בריאותית.
איתי עצמון: אני חושב, שצריך להבהיר את זה.
איתי עצמון: אני לא בטוח שזה ברור.
יערה למברגר: אולי רק מי שנבחנת כשירותו הרפואית בהתאם לסעיף זה.
איתי עצמון: נוסיף משהו, כדי שזה יהיה ברור שזה לא כל עובד טיס.
רננה שחר: רק מי שנקבעה לגביו חובת התאמה בריאותית לפי סעיף קטן (א).
רננה שחר: זה מקובל ומוסכם.
לאה ורון: במידה וצריך, נתקן את הנוסח.
יצחק וקנין: נאשר את סעיף 6(ד) בהתאם לתיקונים.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6(ד) אושר
רננה שחר: קוראת סעיף 6(ה): "(ה)המבקש תעודה רפואית או חידושה יחתום על כתב ויתור על סודיות רפואית כלפי רופא הרשות, רופא מורשה וועדת הערר הרפואית הפועלת לפי סעיף 6א".
איתי עצמון: מאותם טעמים שהערתי את ההערות הקודמות לגבי זכות לסודיות רפואית, פגיעה באתיקה ויחסי רופא וחולה, אני חושב שגם כאן כדאי לצמצם.
איתי עצמון: כלומר, או שזה יהיה רק לגבי מידע שהוא רלוונטי, אחרת לוויתור לא יהיה תוקף.
איתי עצמון: הסעיף הזה הוא מאוד רחב.
רננה שחר: בדיאלוג עם הציבור איגוד הטייסים אמר שמבחינתם חתימה על ויתור על סודיות רפואית הוא מאוד חשוב, הפקעה של סודיות מכוח החוק היא לא מספיקה ונראית להם פחות טובה מאשר שאדם יודע שהוא חותם על ויתור על סודיות.
רננה שחר: אני חוזרת ואומרת, שזה כמובן רק לגבי כל התפקידים לגביהם נחייב התאמה בריאותית.
רננה שחר: אני אוסיף ואומר, שהדבר מתקיים בפועל מזה שנים רבות.
איתי עצמון: זה שזה מתקיים בפועל זו אולי אחת התשובות, אבל זו לא תשובה מספיקה.
איתי עצמון: אנחנו צריכים בכל זאת לבחון גם זכויות יסוד של אנשים ושל חולים.
איתי עצמון: הנוסח כפי שאתם ניסחתם כאן הוא מאוד רחב.
איתי עצמון: זה בעצם כתב ויתור על כל סודיות.
יצחק וקנין: אני בעד כל זכויות היסוד, בתנאי שזה לא פוגע במישהו אחר.
יצחק וקנין: אם זה הולך לפגוע במישהו אחר, זה לא שייך לזכויות יסוד.
יערה למברגר: הסעיף הזה התווסף בשל הערות הציבור.
יערה למברגר: לכאורה סעיף קטן (ד) נותן את המענה וסעיף קטן (ה) הוא תשובה להערות הציבור, שאמרו שאם אדם חותם על כתב ויתור סודיות הוא מודע לעובדה, יש לו מודעות לעובדה שהוא ויתר על סודיות רפואית.
יערה למברגר: זה דבר חשוב שאתה יודע על מה אתה מוותר.