GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברוך גינדין: החברות שנדדו החוצה, אין ביניהן אף חברה גדולה.
ברוך גינדין: כלומר גם במבחן המציאות החברות שצמחו בארץ השאירו בארץ את כל הפעילויות האלה.
ברוך גינדין: כאן מוצגות חברות ה-multi-nationals שהן בערך 3 ביליון דולר שהן לא בתוך זה, ואנחנו צריכים אותן בארץ, והן לא מוזכרות בדרך כלל בדיונים.
ברוך גינדין: יש גם להחיל את זה, להבדיל מחוק המו"פ, גם על חברות שירותים.
ברוך גינדין: היום 60% מהמחזור העולמי הוא בשירותים ולא בייצור.
ברוך גינדין: אנחנו מתמקדים בכל מערכת החוקים שלנו רק בטכנולוגיות או בדברים שמיוצרים.
ברוך גינדין: השירותים היום זה הרוב.
ברוך גינדין: הגבינה זזה, ואנחנו נרדמנו בשמירה.
ברוך גינדין: לפחות זה לגבי חוק המו"פ.
ברוך גינדין: אם נמצא כאן פתרון לגבי השיווק זאת הדרך באמת.
ברוך גינדין: אני אדלג, כפי שביקשת: תוספת של 1 ביליון לתעשיות ההון סיכון מעלה 2 ביליון דולר בתמ"ג.
ברוך גינדין: היום כשאנחנו בעולם הרשת, שהוא עולם לא פיזי, אין כל כך חשיבות להגיד שאנחנו צריכים להיות אצל הלקוח ולהקים את כל המרכזים ולנדוד לחו"ל.
ברוך גינדין: הרבה מאוד חברות אינטרנט, תוכנה וכדומה יכולות לעשות את זה מכל מקום בעולם.
ברוך גינדין: זה נקרא geographic-less: חברות ה-gaining למיניהן, כל חברות ה-shopping באינטרנט – בכולן אין חשיבות לגיאוגרפיה, ואפשר לפתח את זה- -
עמיר פרץ: זה לא יתרון מבחינתנו.
ברוך גינדין: זה יתרון ועוד אחד, כי בעבר נדדו החוצה.
ברוך גינדין: אמרו, אין ברירה, אני יוצא מישראל.
עמיר פרץ: מצד שני היום חברה מחזיקה מרכז שירות בהודו ב-10% מחיר, ומחזיקה כאן את מה שאין ברירה בו – את החוקרים ואת המדענים; ומצד שני את כל השירותים שהיא צריכה לסחור, לא.
עמיר פרץ: זה לא הייטק, אלא החלק היותר נמוך של ההייטק היא עושה בחוץ במרכז שירות.
ברוך גינדין: השיווק הוא לא החלק הנמוך, נתחיל מזה.
ברוך גינדין: דבר שני, את השיווק לא מעבירים להודו.
ברוך גינדין: השיווק זה תכנון המוצר, ההפקה, תערוכות וירידים – כל הדברים האלה שכן יש מה לעשות איתם בארץ.
ברוך גינדין: שם אנחנו בתעסוקה מלאה בהנדסה.
ברוך גינדין: כאן אפשר להביא פרנסה לאנשים נוספים, להכפיל את כל זה, להגדיל את המסים – זה הכול win-win, ואנחנו מתרכזים פה בעיקר.
עמיר פרץ: אני לפחות מצפה שגם תיתן לנו איזושהי הצעה איך מתמודדים עם נדידת כוח העבודה.
ברוך גינדין: זה לא הנושא כאן.
ברוך גינדין: מהארץ נדדו, לפי חישובים שלנו, 8,000 משרות שלא נפתחו כאן או יצאו מכאן במיוחד להודו.
ברוך גינדין: בחלק גדול מהפיתוח שאנחנו ממילא בתעסוקה מלאה, והרבה אין מה לעשות שם כי זה באמת הבדלי שכר עצומים.
ברוך גינדין: מה שאנחנו יותר צריכים לעשות זה שהחברות תוכלנה לשרוד ולא חשוב אם זה למו"פ או לשיווק.
ברוך גינדין: אין להם כסף לגישור על מה שהיה להם בעבר.
ברוך גינדין: המימון ירד ל-40%-30%.
ברוך גינדין: עם 30% הקטנים לא יחזיקו.
ברוך גינדין: זאת אומרת היום אנחנו עוד רואים חברות ששורדות ופועלות, ובעוד שלוש שנים הצנרת לא מביאה לנו חדשים.
ברוך גינדין: לכן צריכים להתרכז במיוחד בנושא הזה עם דגש על השיווק, שזה נושא הדיון.
ברוך גינדין: לדברים האחרים יש לנו ניתוח, אבל זה לא נושא הוועדה.
רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא מר שלמה וקס.
שלמה וקס: אני אמשיך בקו של ידידי ברוך גינדין.
שלמה וקס: אני מסתייג מדבר אחד, ומסכים איתך, אדוני היושב ראש – אנחנו גם בבעיה במו"פ.
שלמה וקס: כדאי לזכור את זה.
שלמה וקס: יושבים כאן נציגי קרנות הון סיכון עם השם החדש "איגוד תעשיות ההייטק", זה לא משנה – כסף הם לא מגייסים, אין להם מספיק.
שלמה וקס: תקציב המדען אמנם עלה באיזשהו יחס, הוא לא הגיע לשנות ה-2000.
שלמה וקס: תוסיף לזה את הבעיה שקרן השיווק לא מתקיימת, והשיווק הוא מרכיב מרכזי בהתפתחות התעשייה, ואנחנו במדינת ישראל חיים על תחושות והרגשות שהכול שפיר והכול בסדר.
שלמה וקס: בינתיים מי שמביא ל-50% מהייצוא התעשייתי זה תעשיית ההייטק, וגם אם ראינו ב-2009 איזשהו גידול מסוים כאן הבליע את זה ברוך שהציג את החברות הרב-לאומיות.
שלמה וקס: החברות הרב-לאומיות, אם רק נוריד את הייצוא של אינטל בשנת 2009 ניווכח לדעת שהייתה אז ירידה ולא עלייה בייצוא.
שלמה וקס: קרן שיווק לא מתקיימת להייטק.
שלמה וקס: אין.
שלמה וקס: צריך למצוא את המקורות כדי לסייע בתחום הזה לתעשיות הצעירות.
שלמה וקס: כדי לפרוץ קדימה ולהפוך תעשייה צעירה, קטנה וזריזה היא צריכה כסף לשווק, אחרת היא מחפשת את האקזיט.
שלמה וקס: האקזיט נתן לכמה אנשים הכנסה לא רעה, אבל לא יצרה תעשייה חדשה.
רוברט אילטוב: קיבלו הכנסה יפה, למה "לא רעה"?
שלמה וקס: אני נותן להם את הקרדיט, ומגיע להם שאפו גדול.
שלמה וקס: אבל אני רוצה לראות מכל אותם פיתוחים שמפתחים כאן הצעירים, שקמה תעשייה.
שלמה וקס: לצערי, לא קמה כאן תעשייה אמיתית בשנים האחרונות.
שלמה וקס: על הנושא הזה כבר דנו בישיבות אחרות.
רוברט אילטוב: כלומר אתה אומר שהיום אין מדיניות ממשלתית שמכוונת את ההייטק לתעשייה רצינית שתקום בישראל.
שלמה וקס: נכון.
רוברט אילטוב: האוצר רוצה להתייחס, אני מבין.
קריאה: יותר מאוחר.
רוברט אילטוב: יותר מאוחר.
רוברט אילטוב: אני אתן לכם להתייחס לכל הנקודות.
רוברט אילטוב: תרשמו, ואני אשמח מאוד שתתייחסו כי חשוב שתתייחסו.
רוברט אילטוב: יפעת אדורם, בבקשה.
יפעת אדורם: אני מנהלת את איגוד תעשיית ההייטק שהוא גם איגוד קרנות הון סיכון.
יפעת אדורם: הדיון קצת הוסט כי זה שיש בעיה בתקציבי מו"פ לא נוגד את זה שיש בעיה בתקציבי שיווק, ולהפך – אם כואב לי הראש זה לא אומר שלא יכולה לכאוב לי גם הבטן.
יפעת אדורם: אז אם אנחנו מתעסקים בעניין שיווק, אני מסכימה עם שלמה שחסרה בארץ קרן קידום שיווק כמו שהיה פעם, שתתמקד בחברות לאו דווקא מאוד צעירות, אלא דווקא בחברות שכבר מוכיחות שהן יכולות לעשות מכירות, והן צריכות תנופה להגביר את המכירות שלהן ולא בחברות בשלבים מאוד מוקדמים שסיכון הפיתוח עדיין לא ברור.
יפעת אדורם: וכן, הממשלה ואנשי האוצר מנסים לשקוד על דברים, אבל הקצב והתהליכים שקורים הם מאוד איטיים.
יפעת אדורם: אני זוכרת את הפגישה הראשונה איתך, חבר הכנסת אילטוב, קרוב לשנה לפני שפרץ המשבר, ומאז אנחנו ממשיכים ומדברים באותם נושאים, ושום דבר לא קורה.
יפעת אדורם: אנחנו נפגשים פה אחת לחצי שנה – לא בגללך, אלא מכיוון שהקצב של הממשלה- -
רוברט אילטוב: את שמעת פה את משרדי הממשלה, הם אפילו לא יודעים את המספרים.
יפעת אדורם: כן, אנחנו נפגשים פה אחת לחצי שנה, שותים כוס מים וממשיכים הלאה.
שלמה וקס: גם קפה לפעמים.
יפעת אדורם: הקפה לא משהו פה.
רוברט אילטוב: תגידי שוב במיקרופון כדי שהציבור יידע.
יפעת אדורם: בכל אופן, הבעיה היא הקצב, ולדעתי, במשרד האוצר יודעים מה אנחנו חושבים בנושא הקצב.
יפעת אדורם: לא בנושא הכוונות והתוכניות- -
עמיר פרץ: הקצב או הכסף?
יפעת אדורם: הקצב.
יפעת אדורם: קצב התגובה.
עמיר פרץ: יש שם דוח על בקשות שהגשתם, והם טוענים שכל בקשה שהוגשה, אושרה.
יפעת אדורם: בשלוש השנים האחרונות עבדנו עם הרבה מאוד אנשים מקצועיים באוצר.
יפעת אדורם: אנחנו מטעם האיגוד עבדנו עם הרבה מאוד אנשי מקצוע ופקידי אוצר מקצועיים על קשת רחבה של לקויות שזיהינו בתמיכה בתעשיית ההייטק בכלל, בין אם זה שיווק, אשראי או אלף דברים אחרים.
עמיר פרץ: אמרת שנתמקד בכאב ראש, אז תגידי לנו כמה בקשות שיווק הגשתם ולא אושרו.
יפעת אדורם: אנחנו לא מגישים בקשות.
עמיר פרץ: על כמה אתם יודעים?
עמיר פרץ: אתם מרכזים את האינפורמציה.
יפעת אדורם: אנחנו לא מרכזים את האינפורמציה של בקשות שיווק.
עמיר פרץ: אתם לא פועלים בשם החברות מול האוצר, אבל כאיגוד אתם יודעים איך להציג את טענותיהם.
יפעת אדורם: ברוך גינדין אמר נכון שהייתה ירידה של 30% בהשקעות של קרנות הון סיכון או בהשקעות חברות הייטק במהלך הרבעון האחרון בלבד.
יפעת אדורם: זה כסף מהותי שלא מגיע לחברות- -
עמיר פרץ: נציג האוצר אמר שכל בקשה שהוגשה, אושרה.
יפעת אדורם: שיציג אותן.
קריאה: משרד התמ"ת.
רוברט אילטוב: גם משרד התמ"ת.
רוברט אילטוב: אנחנו ניתן להם להתייחס.
רן קויתי: כל בקשה שאושרה בתוכנית המאגדים אושרה.
עמיר פרץ: קודם כול נשמע אם הוגשו בקשות או לא.
שלמה וקס: נתון אחד: אין קרן שיווק במדינת ישראל.
שלמה וקס: היא התבטלה בשנת 2003.
שלמה וקס: אין מושג כזה.
שלמה וקס: עסקים קטנים ובינוניים הם להלוואות או לדברים אחרים וגם לשיווק.
שלמה וקס: יושב כאן דב מורן שמנהל היום את "מודו".
שלמה וקס: הוא הקים את M-System – תעשיין אמיתי.
שלמה וקס: ואין לו איפה לבנות על נושא שיווק.
שלמה וקס: יש כאן עוד אחרים.
רוברט אילטוב: מר דב מורן יגיד את דבריו מיד אחרי גברת חיות יוגב.
חיות יוגב: אני מנכ"ל חברת "גאיה".
חיות יוגב: גאיה מתמחה באסטרטגיות שוק ובשיווק של חברות סטארט-אפ טכנולוגיות.
חיות יוגב: במסגרת זאת אנחנו גם מנהלים מאגד הייטק במסגרת קרן המאגדים של משרד התמ"ת.
חיות יוגב: קודם כול אני רוצה לפתוח בשני ציטוטים של גורמים מוסמכים בהקשר לשיווק, ואני רוצה לפתח את הקו שהעלה נח דגני, כי אני חושב שהוא מאוד נכון.
חיות יוגב: ביוני לפני שנה The Marker הקדיש מגזין שלם לנושא הזה של תעשיות ההייטק ושל הצלחה כלכלית של תעשיות ההייטק בישראל, וקבע שבעשר השנים האחרונות הושקעו כ-20 מיליארד דולר בתעשיית ההייטק, והתשואה היא אפסית כשההחזר הכספי היה שלילי.
חיות יוגב: אחד הדברים שהוא מסכם במאמר הוא האם זה הקטר שצריך להוביל את המשק הישראלי להצלחות הבאות ולפריצות הדרך הבאות.
חיות יוגב: אבל זה הסיפור האמיתי, הוא כותב, של כלכלת ההייטק הישראלית.
דב מורן: - - - הוא שכח - - - הוא לא סיכם נכון.
דב מורן: הוא התבסס על נתונים ב-The Marker של כתב שהתחשק לו- - -
חיות יוגב: ראינו את הנתונים וגם עברנו איתו עליהם, אבל אלה באמת נתונים של עשר השנים האחרונות.
חיות יוגב: לא מדובר כאן לא על אמדוקס ולא על קומברס, אלא על חברות צעירות שרוצות לעשות את זה.
חיות יוגב: הציטוט הנוסף הוא ציטוט של חברה בינלאומית של קרן Light-speed שמשקיעה שני מיליארד דולר בשנה.
חיות יוגב: ישראל היא אחת מאסטרטגיות ההשקעה של הקרן.
חיות יוגב: בכנס IVC לפני שנה הראו מצגת מרתקת שניים מהשותפים העולמיים של הקרן וסיפרו על ההצלחות העסקיות שלהם מהודו-סין שבהן הם מתמקדים, הראו הצלחות עסקיות מאירופה וארצות-הברית והראו את ישראל, ושאלו – מה קורה עם ישראל?
חיות יוגב: מה צריך לקרות כדי שיהיו הצלחות עסקיות גם בישראל שבה ההצלחה העסקית היא אפסית.
חיות יוגב: הם כתבו שם שלחברות הסטארט-אפ הישראליות יש טכנולוגיה מרשימה, מוחות מבריקים, תעוזה ונחישות, אבל זה לא מספיק.
חיות יוגב: הם כתבו שם בפירוש שחסרה אסטרטגיה, חסר שיווק וחסרות מכירות מקצועיות.
חיות יוגב: זאת בדיוק הנקודה.
חיות יוגב: הנקודה היא לא רק המשאבים, אלא תשומת הלב וההכשרה השיווקית שצריך לתת לאותן חברות.
חיות יוגב: בשלוש השנים שאנחנו קיימים כחברה שעובדת רק עם חברות טכנולוגיות אנחנו רואים חברות שתוך חודשים ספורים, בהשקעה לא מאוד גדולה כספית מכפילות ומשלשות מחזורים ומגיעות לאותה התחלה של פריצת דרך שאנחנו מחפשים, והם עושים את זה בזכות שיווק נכון, כי שיווק הוא קסם.
רוברט אילטוב: תוך חצי שעה אנחנו צריכים לנעול את הישיבה, אז אין טעם לחזור על הדברים.
חיות יוגב: הדברים שנאמרים כאן הם חדשים מבחינת הראייה בהשקעה.
חיות יוגב: השיווק הוא קסם, רק שיש לו חוקים נורא ברורים.
חיות יוגב: אם עושים אותם מקצועית, זה קורה.
חיות יוגב: אחד הדברים שחסרים זאת השקעה גם בהכשרה של החברות וגם בפעילות השיווקית.
חיות יוגב: יש כאן המון חברות וספקים ישראלים בעולמות השיווק שיכולים לתת כתף ולתרום לחברות ההייטק לעשייה השיווקית.
רוברט אילטוב: עמית חיון, בבקשה.
עמית חיון: בעברי עבדתי שש שנים בלשכת המדען הראשי במחלקת תשלומים, וכיום אני הבעלים ושותף בחברת התמריצים Smart Solution שמלווה חברות הייטק צעירות בהגשת בקשות ללשכת המדען ולקרנות בינלאומיות.
עמית חיון: הבעיה שאנחנו נתקלים בה היא שחברות הייטק צעירות פונות למדען הראשי בשלבים הראשונים ומקבלות כסף לתמיכה במחקר ובפיתוח, ולאחר מכן הכסף נגמר, ואין להם כסף להשקיע במאמצי השיווק שלהם.
עמית חיון: כמו שאמר ידידנו בגרטנר, חלק גדול מהחברות לא מגיעות בכלל לשלב המכירות.
עמית חיון: הצעתי היא להחזיר את מסלול Beta Site למדען הראשי, מסלול שבזמנו תמך בהוצאות- -
רוברט אילטוב: תסביר בשתי מילים.
עמית חיון: לאחר שסיימו את פיתוח המוצר הייתה תמיכה בהוצאות שיווק ראשוניות של הטמעת המוצר אצל חברות שונות בעולם ובארץ, והמסלול הזה תמך בהוצאות של טיסות, שיווק, תערוכות וייצור.
עמיר פרץ: למה זה הופסק?
רוברט אילטוב: הדובר הבא, דב מורן, בבקשה.
דב מורן: אני מסכים עם כולם, כולם צודקים, אבל צריך לגעת בשורשים.
דב מורן: אני הייתי מייסד ומנכ"ל M-Systems, שהתקיימה כ-18 שנה והגיעה למכירות של כ-1 מיליארד דולר.
דב מורן: היינו חברת ההייטק הישראלית הגדולה במכירות, למעט אמדוקס.
דב מורן: נמכרנו ב-2006 לסאניסט בתמורה ל-1.6 מיליארד דולר.
דב מורן: הקמת את מודו, חברה שעושה טלפונים זעירים, וזה מה שאני עושה היום.
דב מורן: אני רוצה לגעת בשורשים של הבעיה, כי כולם צודקים, אבל כמו שנאמר, לכאבי בטן אפשר לשים פלסטרים או לקחת כדורים משמחי לב או הופעות ליצנים – זה הכול מקל, אבל לא מטפל בשורש.
דב מורן: ההייטק הישראלי התחיל ב-93'-94' כאשר היה שר אוצר עם הרבה כבוד- -
רוברט אילטוב: חזון.
רוברט אילטוב: דב מורן: - - שהקים את קרנות היוזמה.
רוברט אילטוב: למעשה, המדינה שמה כסף וקיבלה את כולו בחזרה עם רווח יפה.
רוברט אילטוב: היא סיכנה כסף, וקיבלה החזר מאוד יפה.
רוברט אילטוב: נוצר גל של השקעות בארץ, שהגיע בשיאו ל-2,000, ומספר הקרנות התפוצץ, ומאז יש תהליך של דיגיטציה, והעסק הזה, כפי שנאמר בצדק רב, נשחק ונעלם בתהליך שבסופו מה שעלול לקרות במדינה הוא שלא יהיה פה הייטק, אלא ספייקים של חברות קטנות שקמות ונמכרות.
רוברט אילטוב: יש דבר כזה בזאגרב, ככה עובד ההייטק שם.
רוברט אילטוב: יש חבר'ה חכמים – פחות חכמים מאשר כאן, והם מקימים איזה סטארט-אפ ונמכרים- -
עמיר פרץ: אתה לזאגרב כבר לא תיכנס.
דב מורן: הסיטואציה כאן קרובה לזה, בדרך לשם.
דב מורן: התהליכים של חברת הייטק כמו Beta Site, חברה בשלבים הראשונים שלה.
דב מורן: לאחר מכן חברה שהיא עדיין לא בשלה להנפקה אבל צריכה כסף לכניסה לייצור ולשיווק מסיבי בעולם, ואם היא מצליחה היא עושה את ההגעה שלה להנפקה הציבורית בנאסד"ק או במקום אחר.
דב מורן: תהליך ההתחלה הוא תהליך שתמיד היה פה.
דב מורן: VCs היו האנשים העשירים שנותנים כסף לחברות – דבר שקיים ויהיה קיים גם בעתיד.
דב מורן: אבל יש פה חלק בחולייה הזאת שחסר.
דב מורן: הוא חסר באופן מוטרף, וכמו שציינתי, ההתחלה של ההייטק באה משר אוצר ומרגולציה.
דב מורן: ה"אין" הזה, למרבית הפליאה שלי, שהתגלתה לי בשנים האחרונות, נובע גם הוא מרגולציה.
דב מורן: סיפור קצר: אני גייסתי כסף לחברה החדשה שלי ונסעתי לפגוש את ג'נרלי באיטליה.
דב מורן: זאת חברת ביטוח שמקבילה ל"מגדל" בארץ, וגם הבעלים הם במקרה של "מגדל".
דב מורן: פגשתי את המנכ"ל וסיפרתי לו במשך 40 דקות מה אנחנו עושים, והוא אמר, תשמע, אתה עושה דבר מדהים – 10 מיליון דולר.
דב מורן: נסגרו כמה פרטים, וקדימה, אנחנו נתחייב.
דב מורן: יש סיכוי שתיכשלו ויש סיכוי שתהפכו לחברה של מיליארדי דולרים.
דב מורן: הטעות הקשה שעשיתי הייתה שאמרתי שאני רוצה 10 מיליון דולר, הייתי צריך להגיד שאני רוצה 50 מיליון דולר.
דב מורן: אמרתי לעצמי, וואו, אני מדבר עם חברת ביטוח באיטליה, והיא משקיעה בי כסף.
דב מורן: ברור לי שאם אני אדבר עם "מגדל", "מנורה", "כלל ביטוח" הם שמנהלים מאות מיליארדי שקלים - -
רוברט אילטוב: ישקיעו ברומניה.
דב מורן: גם הם צריכים להשקיע.
דב מורן: הם מכירים אותי הרבה יותר.
דב מורן: אגב, 1.6 מיליארד דולר, מר פרץ, זה כסף שהגיע למשקיעים ישראלים.
דב מורן: היו בחברה שלי עובדים שנהיו מיליונרים דולרית – שילמו מסים על זה, קנו בתים.
דב מורן: זה חלק שאתה לא רואה אותו בהייטק, אבל הוא קיים ומפרנס הרבה מאוד אנשים.
רוברט אילטוב: אני רק רוצה להגיד לך שכשאתה אומר לחבר הכנסת פרץ על מיליונרים זה לא עושה לך טוב.
דב מורן: אני יודע.
דב מורן: אבל זה בסדר, אני אוהב אותו, ואני מקווה שהוא יאהב אותי פעם.
עמיר פרץ: אין לי בעיה עם מיליונרים.
דב מורן: חבר'ה, אני הסוציאליסט היחיד, אני לובש חולצה כחולה, אבי בן 90 ועדיין עובד- -
רוברט אילטוב: מר דב מורן, אני מבקש בקצרה שני משפטים.
עמיר פרץ: אבל אולי דווקא הוא דוגמה טובה.
עמיר פרץ: אולי זה סתם image וסתם תודעה שאנחנו שבויים בה שרוב האנשים עם המוח היצירתי בארץ חולמים דווקא על האקזיט ולא על התהליך ליצור את פס הייצור.
עמיר פרץ: הוא אומר, אני אעשה את המכה, ואלך לחפש מכה חדשה, ותהליך ייצור – בסדר, אם יהיה מישהו אחר שרוצה לבנות מערכי ייצור ושיווק, בבקשה.
עמיר פרץ: האם זה נכון או זה סתם דימוי שאנחנו חיים בו?
עמיר פרץ: איך מפתים את החבר'ה שאומרים להם שהם לא מממשים אחרי שנתיים את הרווח שלהם, אולי תהיה חברה יותר גדולה, אבל תעבוד קשה עוד עשר או עשרים שנה.
עמיר פרץ: איך מפתים אותם?
עמיר פרץ: מה אנחנו יכולים לעשות כמדינה?
דב מורן: לא צריך לפתות, אנחנו לא משהו נדיר בעולם.
דב מורן: זה לא שהישראלים רק רוצים מהר – זה דימוי לא נכון, יש לו שורשים.
דב מורן: אני מפחד שזמני הולך להיגמר- -
עמיר פרץ: על חשבוני, אני נותן לו את הזמן שלי, חשוב לשמוע אותו.
דב מורן: כשאני פותח חברה ואוסף כסף, מקבל מה-VCs קצת, הידד.
דב מורן: מקדם קדימה, עובד נורא קשה – אני עדיין עובד 20 שעות ביממה – ובסוף צריך לרוץ לייצוא ולשיווק, אין לי מאיפה לגייס את הכסף הזה, כי אני עדיין לא ברווחים שמאפשרים לי להגיע להנפקה.
דב מורן: עכשיו אני נמצא במצב מטורף כי יש לי יכולת להגיע לגידול, אבל אין לי הכסף לגידול, כשהבנקים נותנים לי אפס אשראי.
דב מורן: הבנקים פה זאת תופעה מחרידה בנושא של אשראי לתעשייה.
דב מורן: כל חברות ההשקעה בישראל שהיו פעם: "כלל תעשיות", "כור", "כלל", "דיסקונט השקעות" נקנו על-ידי מי שנקנו והפכו לחברות פיננסיות גרידא – לא תומכות בתעשייה, לא משקיעות סנט בתעשייה הזאת, הרסו במדינה הזאת את היכולת להקים תעשייה.
עמיר פרץ: אם אני אסכם במשפט אחד את מה שאתה אומר – הנקודה הארכימדית היא התפר של היום שבו אדם מחפש מקורות לעבור מהשלב של הפיתוח לייצור ולשיווק.
עמיר פרץ: אתה אומר ששם אין לנו בני ברית.
דב מורן: תקרת זכוכית נוראה במדינה הזאת שנגרמה מרגולציה.
דב מורן: צריך להסביר את הרגולציה כי זה הדבר הכי מטורף: אתם יצרתם את זה.
דב מורן: "אתם" זה לא אתה אישית, כמובן.
עמיר פרץ: הכול אנחנו.
עמיר פרץ: אני כבר למדתי את זה: כשמשהו טוב – מישהו אחר עשה, כשמשהו רע, זה אנחנו.
עמיר פרץ: אין בעיה, הכול בסדר.
דב מורן: אז הלכתי ל"מגדל" ול"מנורה".
דב מורן: המצאתי את הדיסק-און-קי, מכירים אותי פה במדינה.
דב מורן: כל החבר'ה האלה השקיעו ב-M-Systems, עשו בזה מאות מיליוני דולרים של רווח, ולבטח ישקיעו בי.
דב מורן: אמרו לי, אנחנו לא יכולים להשקיע בך.
דב מורן: למה אתם לא יכולים להשקיע בי?
דב מורן: זה סיפור מטורף; זה סיפור שנוגע לא רק להייטק, אלא לכל אחד מאתנו, לכספי הפנסיה שלו.
דב מורן: ההסבר הוא פשוט: חברת מגדל מקבלת על הכסף המנוהל שלה 0.7% לשנה מהכסף המנוהל בלי להתייחס למה שהם עשו עם הכסף הזה; אם עשו בו טוב או רע – הם מקבלים 0.7%.
דב מורן: לכן גם האינטרס שלהם הוא לא בהכרח איך לעשות טוב עם הכסף.
דב מורן: זאת אומרת, אם זה ייצא טוב – זה בסדר.
דב מורן: האופטימיזציה שלהם על הרווחים שלהם היא איך להשקיע את המינימום האפשרי כדי להשקיע את הכסף.
דב מורן: דהיינו, לא לשים אנאליסטים ואנשים שישקיעו בחברות ויבינו איך משקיעים ומה משקיעים- -
עמיר פרץ: זה לא מדויק.
דב מורן: - - אלא לקנות אג"חים- -
רוברט אילטוב: מר דב מורן, תודה רבה.
רוברט אילטוב: לסיכום, ממש משפט אחד.
דב מורן: בארצות הברית הגדולה יש חברת ביטוח Potential Securities, והם משקיעים בחברות בגידול/ במדינה הזאת אין אף גורם שמשקיע בגידול.
דב מורן: הפלסטרים של קרן שיווק, קרן מימון, בתא הם פלסטרים נחמדים- -
רוברט אילטוב: גם אם זה פלסטרים הם לא קיימים היום.
דב מורן: כשיהיו קיימים, הם יעזרו, תמיד נחמד שיש ליצן שמצחיק אותך כשכואבת לך הבטן, אבל הם לא פתרון אמיתי לטווח ארוך.
רוברט אילטוב: הגברת אסתי פשין, בבקשה.
אסתי פשין: אני מנכ"לית שדולת הייטק.
אסתי פשין: כדי לתמצת את מה שנאמר כאן בשעה האחרונה אני אומר שהתחושה הכללית בחדר הזה היא שכמות התקציבים שמוקדשים לנושא השיווק היא נמוכה באופן ניכר מכמות התקציבים שמוקדשים לנושא המו"פ.
אסתי פשין: ראוי לציין שאני מסכימה עם הגברת אדורם שזה שיש כאב ראש לא אומר שאין גם כאב בטן.
אסתי פשין: כלומר כמות תקציבי המו"פ גם היא נמוכה, אבל זה לא נושא הדיון.
אסתי פשין: לבד מהטיפול בנושא הממשלתי כאן – הקצאת תקציבים נוספים לצורכי שלב השיווק נדרשים פתרונות נוספים שיכולים לבוא במגוון צורות.
אסתי פשין: אני רוצה להזכיר שניים שנמצאים כבר היום על השולחן בשלבים שונים: הראשון הוא חוק האנג'לים שהגשת, כבוד היושב ראש, שמטרתו להכיר בהשקעה של אנג'ל בחברה עתירת ידע בהיקף של 25 אלף ₪ ל-10 מיליון ₪ כהפסד במועד ההשקעה.
אסתי פשין: זה לעניין ניכוי מס רווחי הון.
אסתי פשין: החברות אמורות לשלם 70% ממשכורותיהן בישראל כך שרוב הכסף אמור לחזור למדינה בצורה של מסים.
אסתי פשין: זהו מקור מימון אלטרנטיבי, מקור מימון חוץ-ממשלתי שמאפשר לחברות לעבור עוד שלב.
אסתי פשין: אמנם זה השקעות אנג'לים, אבל זה עוד מקור.
אסתי פשין: נושא נוסף שהוזכר במילה, וראוי לציין אותו: דיברנו על הקרן לעידוד השיווק, ועל כך שהיא הפכה לקרן לעידוד היצואנים ודיברנו גם על המגבלות שלה.
אסתי פשין: במגוון שיחות שנערכו עם משרד האוצר הצענו להפוך את הקרן הזאת לקרן של Venture lending - מנגנון מימון שרלוונטי לשלבים יותר מאוחרים אחרי שלבי הפיתוח.
אסתי פשין: ב-Venture lending ממשכנים את ה-IP של החברה, ממשכנים את הטכנולוגיה שלה כבטוחה להלוואה.
אסתי פשין: זה ודאי רלוונטי אך ורק אחרי שהחברה השלימה לפתח את המוצר- -
רוברט אילטוב: זה דבר שהיום המדינה לא מקבלת.
אסתי פשין: - - והמדינה איננה מקבלת את זה.
אסתי פשין: חשוב שייאמר כאן לפרוטוקול.
רוברט אילטוב: עורך דין איל אורן, בבקשה.
איל אורן: אני שותף במשרד מקובסקי-הרפז-אורן.
איל אורן: אני מייצג גם יזמים צעירים, גם חברות צעירות ולא צעירות, משקיעים וגופים שממסחרים טכנולוגיה.
איל אורן: יש פה, כמובן, הסכמה רחבה סביב השולחן, אבל אני רוצה לספר אנקדוטה כדי לחזק חלק מהדברים שנאמרו: אני חזרתי לפני שבועיים ממדריד, שם נתתי הרצאה על מסחור פטנטים בינלאומיים.
איל אורן: ברגע שנגמרה ההרצאה ניגשו אליי ושאלו אותי איך אני מסביר את התופעה שבישראל הפטנטים פר-קפיטה לנפש הם מהגבוהים ביותר בעולם; ההשקעה במחקר ובפיתוח ביחס לתל"ג היא מהגבוהות ביותר שיש בעולם, ועדיין לא רואים את החברות הישראליות – איפה הן?
איל אורן: בוודאי לא רואים אותן בעוצמה ובכמות שמצפים לאור ההשקעה שיש.
איל אורן: התשובה היא מה שקורה פה – ההשקעה הפחותה מאוד שיש בשיווק שלא נותנת לחברות צעירות לעבור את המדרגה הבאה.
איל אורן: אני רוצה לחזק את מה שאמרת קודם, חבר הכנסת פרץ, אבל בהקשר מעט שונה:
איל אורן: אתם מתייחסים לנושא השיווק במובן של ייצור מנוף נוסף לרווחים ממס.
איל אורן: ההשקעה היום בשיווק היא הגנה של המדינה על ההשקעה שלה ב-RND.
איל אורן: כי אם המדינה משקיעה הרבה כסף במחקר ובפיתוח, אבל בגלל היעדר השקעה בהמשך הדרך בחברות האלה חלק ניכר מהן קורס או הקניין הרוחני שלהן נמכר בנזיד עדשים, המדינה מפסידה לא רק את מה שיהיה עם החברות האלה בהמשך, אלא גם את ההשקעה עצמה שהיא עשתה במחקר ובפיתוח.
איל אורן: לכן החשיבות גדולה הרבה יותר מעוד מקור.
איל אורן: זה להגן על המקור הראשון שאנחנו מתפארים בו.
איל אורן: תודה.
רוברט אילטוב: הדובר הבא, אבישי פישמן, בבקשה.
אבישי פישמן: אני סמנכ"ל כספים ויועץ משפטי של חברת סייפנד, חברת הייטק צעירה עם כ-70 עובדים.
אבישי פישמן: אנחנו קיימים כבר שש שנים, ובשנים הראשונות ניצלנו את תקציב המדען בצורה נאותה.
אבישי פישמן: היום אנחנו מגיעים לשלב השיווק והמכירות, ואנחנו מחפשים את האפשרות איך להיעזר במשרד התמ"ת ובמשרד האוצר כדי לאפשר לנו לבצע שיווק באפקטיביות לחו"ל.
אבישי פישמן: למה אני חושב שהמדינה צריכה לעזור?
אבישי פישמן: בגלל המיקום של ישראל.
אבישי פישמן: אני מייצג גם 70 חברות צעירות כמנכ"ל פורום חברות הייטק צעירות, ושוקי היעד של רובנו הוא בחו"ל – באירופה, בארצות-הברית, במזרח הרחוק.
אבישי פישמן: כשמתחרה שלי הולך להיפגש עם לקוח פוטנציאלי ונוסע אליו במרחק נסיעה ועולה לו 10 דולר, לי זה עולה פי מאה, ופה הבעיה: העלות שלי בשביל להצליח לעשות שיווק אפקטיבי מול המתחרים שלי.
אבישי פישמן: ניגשתי לקרן המאגדים, ואני מסכים שהתקציב שם זעום – 2% מתקציב המדען הראשי שאמור להיות בערך 50%-50%.
אבישי פישמן: אבל עדיין אני מנסה לנצל את הקרן הזאת.
אבישי פישמן: זאת אמנם קרן קטנה, אבל ניצול הקרן הוא גם בעייתי.
אבישי פישמן: קודם חבר הכנסת עמיר פרץ שאל למה כל פעולה צריך לעשות ביחד?
אבישי פישמן: אוקיי, מצאתי עוד עשר חברות שמוכנות ללכת איתי לשוק יעד מסוים, ועכשיו בשביל לנצל את הקרן ולקבל 50% אני צריך להראות שמתוך עשר חברות שש חברות עשו את הפעולה הזאת, וצריך לשכנע שעל כל פעולה ופעולה מהשיווק אני צריך להביא עוד חמש חברות חוץ מהחברה שלי.
אבישי פישמן: קודם כול להביא אישור מהחברה שלי זה גם סיפור, אבל חוץ מהחברה שלי אני צריך עוד חמש חברות.
אבישי פישמן: ככה בכל פעילות ופעילות שיווקית אני צריך להביא עוד חמש חברות איתי.
אבישי פישמן: יש לי הצעה מאוד קונקרטית ופשוטה בשביל לאפשר לי לפעול כמו שצריך בקרן המאגדים שהיא קיימת והיא טובה, אבל קטנה מדי כמו שאמרתי: להגדיר ש-30% מהתקציב שמקנים למאגד שלי צריך לעשות יחד- -
עמיר פרץ: המאגד זה יתרון?
אבישי פישמן: המאגד הוא יתרון כי הוא מוזיל עלויות, והוא הפריה הדדית בין חברים.
עמיר פרץ: היעד של החברה שלך הוא איטליה, וחברה אחרת, המוצר שלה הוא- - - אבישי פישמן: אני אמצא עשר חברות שהולכות לאיטליה.
עמיר פרץ: לא בעיה בשבילי למצוא עשר חברות שהולכות לאיטליה, ויחד נעשה את הפעילות.
עמיר פרץ: 30% מהתקציב נעשה ביחד, ו-70% האחרים יהיו follow-up.
עמיר פרץ: בתעשייה בקושי שני שותפים מסתדרים עד שהם רבים, אז איך חמש חברות?
אבישי פישמן: אני מסכים איתך.
אבישי פישמן: לכן הם הורידו את זה לחמש חברות, זה בסדר.
רוברט אילטוב: תשלים את ההצעה שלך.
אבישי פישמן: ההצעה היא קונקרטית: שרק 30% מהוצאות המאגד צריכות להיות משותפות, ובשאר 70% כל אחד יעשה לביתו ויקבל את העזרה מקרן המאגדים.
רוברט אילטוב: תודה רבה, אבישי.
רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא עמנואל דואק, אלביט מערבות.
רוברט אילטוב: עמנואל דואק: אני מאלביט מערכות.
רוברט אילטוב: אנחנו נמצאים בשדרות וגאים להיות שם.
רוברט אילטוב: אני אנסה לסבר את האוזן מה ההבדל בין מצוי לרצוי – פשוט מאוד – כסף.
רוברט אילטוב: איך אנחנו יודעים זאת?
רוברט אילטוב: מ= מצוי, ר= רצוי.
רוברט אילטוב: ר' פחות מ' זה 200 פחות 40, זה 160.
רוברט אילטוב: בגימטריה "כסף" זה 160.
רוברט אילטוב: חזק.
עמיר פרץ: ההשפעה של שהייתך בדרום מורגשת.
עמנואל דואק: אני גאה.
עמיר פרץ: שם מומחים בגימטריה.
עמנואל דואק: צריך לתת משמעות ולא לחלק.
עמנואל דואק: המושג הוא מפת"ש.
עמנואל דואק: זה גם למדתי בשדרות – מחקר, פיתוח, תעשייה ושיווק.
עמנואל דואק: אי אפשר לעשות הפרדה כפי שיש היום במדינה.
עמנואל דואק: אני לא חושב שצריך להאשים.
עמנואל דואק: אני לא משתמש בהאשמה, ואם מישהו מת להשתמש באשמה שישתמש בזה כלפי עצמו.
עמנואל דואק: להאשים אחרים, כפי שאמרת, זה קל מאוד וזה לא נכון.
עמנואל דואק: לכן צריך, כפי שיש היום, מחקר ופיתוח, שזה המדען הראשי, תשתיות שזה מרכז ההשקעות, וצריך לייצר עוד נדבך שבלעדיו קשה יהיה להצליח – שיווק.
עמנואל דואק: זאת ההשקעה האטרקטיבית ביותר של המדינה.
עמנואל דואק: לא צריך לעשות הלוואות או קרנות קטנות.
עמנואל דואק: זה לא נותן פתרון.
עמנואל דואק: צריך לייצר עוד נדבך חשוב.
עמנואל דואק: אני מציע להשתמש בחברות הגדולות גם כגורם ממנף.
עמנואל דואק: החברות הגדולות הן חממה לתמיכה, לגידול, לפיתוח ולליווי חברות קטנות.
עמנואל דואק: במכרזים גדולים שאנחנו משתתפים בהם בחו"ל, אנחנו משתפים תעשיות קטנות בארץ – גם בהוצאות המכרז, וזה שוב, מייצר תעסוקה בארץ.
עמנואל דואק: אנחנו מתחרים עם חברות ענקיות בעולם ולפעמים גם מנצחים.
עמנואל דואק: לכן הזכייה במכרזים גדולים בחו"ל מעבירים תכולות עבודה שאלמלא כן היו מתקיימות בחו"ל, ואז השרשרת מתפתחת: תעסוקה, פיתוח, יצור, הכנסות למדינה, הכנסות ממס ההכנסה של העובדים, הכנסות ממס ההכנסה של חברות.
עמנואל דואק: זאת אומרת אני מציע לייסד מחדש את המחשבה שהייתה כבר – את המימוש של מפת"ש – מחקר, פיתוח, תשתיות ושיווק.