GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרון פליישר בן יהודה: אולי מנכ"ל משרד התקשורת נמצא קצת פחות שנים בביצה הזאת שאני שוחה בה קצת יותר שנים.
שרון פליישר בן יהודה: אותה ועדה שקבעה שלא יהיה Unbundling על רשת בזק, ביום שתיקנו את החוק וקבעו שאין Unbundling על רשת בזק, באותו יום גם קבעו בחוק שהמשרד יכול להקים קרן לשירות אוניברסאלי.
שרון פליישר בן יהודה: זאת אומרת שהמשרד קבע שקרן לשירות אוניברסאלי תקום בלי קשר ל- Wholesale.
שרון פליישר בן יהודה: דבר נוסף, אם אין Wholesale במדינת ישראל, אין לכם אלא להלין על משרד התקשורת עצמו.
שרון פליישר בן יהודה: ועדת גרונאו קבעה לפני שנתיים וחצי שתוך 15 חודשים משרד התקשורת צריך לקבוע את הכללים ל- Wholesale.
שרון פליישר בן יהודה: ולא בזק היא לא זאת שקבעה כללים ל- Wholesale, אלא משרד התקשורת לא קבע.
אופיר אקוניס: תודה, לא ניכנס.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס לנושא הזה כי אני מקבל הרבה פניות מאנשים שגרים ביישובים הדרוזים.
אופיר אקוניס: יועץ השר העלה את זה.
חמד עמאר: אני אומר לך שכמעט ואין פריסה של הוט במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: יש הרבה אנשים שרוצים להתחבר, ואני לא מבין למה לא מגיעים לשם.
חמד עמאר: אנחנו לא צריכים לא רכב משוריין, ולא רכב ליווי.
חמד עמאר: אנשים צריכים לקבל את השירות.
חמד עמאר: אני לא יודע כמה עולה לתת את השירות הזה.
חמד עמאר: אבל, כאזרחים מגיע להם לקבל את השירות הזה.
חמד עמאר: חייבים להתייחס לנושא הזה, ולקבל תשובה לשאלה למה לא מגיעים לשם.
קובי שמש: אין סיבה הגיונית למה לא מגיעים ליישובים הדרוזים.
חמד עמאר: אני מקבל הרבה הרבה פניות בנושא.
חמד עמאר: צריך לעשות תשתית כמו שעושים תשתית לחיפה.
אופיר אקוניס: הם לא יקבלו פטור, או כן יקבלו – אני לא יודע.
אופיר אקוניס: בזה זה אנחנו דנים, חבר הכנסת עמאר.
חמד עמאר: לא יכול שבמעלות שהיא שני קילומטרים מינוח יש, ובינוח אין.
חמד עמאר: חייב להיות.
חמד עמאר: כפר ורדים וינוח זה פחות מ-300 מטר.
חמד עמאר: היו"ר אופיר אקוניס: אין על זה ויכוח.
קובי שמש: הפרדוקס הוא שבזק והוט מחויבים לשירות אוניברסאלי.
קובי שמש: אבל, חלק מהחברות טוענות שמכיוון שהתקנות הן לא בתוקף, הן לא מחויבות לשירות אוניברסאלי.
קובי שמש: ולכן, היישוב הדרוזי לא מחובר.
קובי שמש: זו הבעיה פה.
חמד עמאר: חשוב להעלות את הנושא הזה.
אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, למה באמת אין אכיפה?
קובי שמש: מכיוון שהטענה המרכזית של החברות היא שמכיוון שהתקנות הן לא בפועל, אין סמכות למשרד לכפות עליהן שירות אוניברסאלי.
קובי שמש: הן מנצלות את זה בצורה צינית.
עדן בר טל: גם אם אני באופן פורמאלי דוחה את הטענה של אי קיום חובת האוניברסאליות בתקופה שעדיין התקנות האלה לא תוקנו, אני עדיין תומך בתקנות האלה, ואני חושב שראוי שוועדת הכלכלה תאמץ אותן.
עדן בר טל: כי ברגע שיהיו התקנות, יגישו הוט או בזק את אותם פטורים שהם ירצו.
עדן בר טל: יקבלו את ההחלטות, ואז נגמר הסיפור.
עדן בר טל: לא יקיימו את ההחלטה הסופית של השר – אגף פיקוח ואכיפה יטפל בזה.
מיכל פליישר: אין ספק שהתקנות דרושות במובן הזה.
מיכל פליישר: הטענה שלנו אם היא לא היתה ברורה היא שהתקנות צריכות לכלול מרכיבים נוספים של שיקולי דעת.
מיכל פליישר: את זה אני אומר בסעיפים עצמם.
מיכל פליישר: אחד הפתרונות הוא לאפשר לוועדה להתנות חיבור ב- - -
ישראל חסון: ראשית, ערבה תיכונה.
אופיר אקוניס: לפני שנכנסת אני העלאתי – תאמין או לא.
ישראל חסון: העלאת?
ישראל חסון: מאחר ואנחנו כבר שנה וחצי מקיימים את הסשן הזה בינינו, ודיברו איתנו, ואמרו לנו אני רוצה לבקש ממך.
ישראל חסון: עד היום רשת ב' היא מושג ערטילאי שלא קיים שם.
ישראל חסון: עד היום הוט לא נכנסת מעבר לכביש הערבה – לא מזרחה, ולא מערבה.
ישראל חסון: אני ממש מבקש ממך - זהו דיון שאנחנו חייבים לעשות פה בראשותך, ולהוריד כבר פטיש.
ישראל חסון: זה כבר ממש הרבה מעבר לסיפור הזה.
אופיר אקוניס: התושבים שם לא מקבלים שירותים.
ישראל חסון: כלום, כלום.
ישראל חסון: אגב, הכסף עבר.
חמד עמאר: אורנג' עובר לרשת הירדנית.
אופיר אקוניס: לא כולם.
ישראל חסון: אדוני היושב ראש, תנחה בבקשה את מנהלת הוועדה שתקבע דיון – לא ב-30 לפברואר.
אופיר אקוניס: בסדר, זה לא יהיה ב-30 לפברואר.
אופיר אקוניס: אבל, נקבע.
אופיר אקוניס: יוסי דגן, בבקשה.
יוסי דגן: לגבי דבריה של נציגת בזק – אני מסכים שלא צריך להתמקד עכשיו בבעיה של משהו ספציפי שתוקן או לא.
יוסי דגן: במקרה של שמעון נוימן יושב-ראש ועד היישוב עינב שאת דיברת עליו – אני במקרה גם מכותב על רוב התכתובות ביניכם - אני לא חושב שמישהו בא לומר שהאנשים בבזק הם לא אנשים זהב שבאים לנסות למצוא פתרון.
יוסי דגן: גם ראש המועצה לא בא לומר את זה, חלילה.
יוסי דגן: אני חושב שהבעיה היא המכלול, ולא אם נתנו פתרונות או לא.
יוסי דגן: כי ברור שאתם עושים כל מה שאתם יכולים, אין פה שאלה.
יוסי דגן: אני אומר שהמכלול הוא בעייתי.
יוסי דגן: הדבר הבעייתי הוא שהעניין לא הוחל בצורה מלאה ברורה ומוחלטת, בדיוק כמו בכל מקום.
יוסי דגן: זה נובע מכך שאנחנו תלויים באמת באנשים שהם זהב שמשתדלים לעשות את מה שהם יכולים בתוך המנגנון של בזק.
יוסי דגן: אבל, זה צריך להיות מובנה כמו בכל מקום ארץ, ושהדברים יהיו קשיחים ואז לא נצטרך את זה, ושטוב הלב יהיה שיבואו לבקר אצלנו ולשתות קפה.
יוסי דגן: שנית, אותו הדבר לגבי תשתית האינטרנט.
יוסי דגן: בלא מעט מקומות מוכרים לאנשים תשתיות לאינטרנט, כמו אצלי בבית – וזה לא מרוע – ברמה מסוימת כמו בכל הארץ, והתשתית המקומית היא מיושנת.
יוסי דגן: פשוט יום אחד מישהו יתבע תביעה ייצוגית כי המשמעות היא שאנשים במשך שנים כבר משלמים לבזק על חבילה מסוימת, והתשתית של בזק לא מסוגלת לאפשר.
יוסי דגן: שוב, זה לא מרוע, אלא זה פשוט כי המכלול לא הוחל, ובאופן טבעי זה לא קרה.
יוסי דגן: אני מאוד מסכים עם מה שאמרת לגבי הוט.
יוסי דגן: אני בהחלט חושב שאין שום סיבה שלהוט לא תהיה חובה להיות בכל מקום בארץ, גם אצל הדרוזים, וגם אצל החרדים שאני שומע שגם שם יש בעיה במקומות מסוימים, וגם ביהודה ושומרון, כמו הסלולארי.
יוסי דגן: אני זוכר שכאשר היה מכרז לפני כ-12 שנה לחברת אורנג' על הסלולאר, שרת התקשורת דאז לימור לבנת, דרשה שהם יהיו גם ביהודה ושומרון.
יוסי דגן: אני לא חושב שמישהו עושה לנו פה טובה.
יוסי דגן: לא יכול להיות שבתקופות מסוימות שמים דברים מסוימים, ובתקופות מסוימות זה על פי רצון.
יוסי דגן: לסיכום, אני מסכים עם מה שאת אומרת.
יוסי דגן: אני חושב שזה צריך להיות גם להוט.
יוסי דגן: כמובן שזה לא פותר את בזק וגם את הוט שיהיו להם סטנדרטים כמו בכל מקום.
יוסי דגן: לעניות דעתי, הזירה הזאת של הוועדה היא בדיוק הזירה לתקן את זה מבחינה תקנונית.
יוסי דגן: אני לא יכול להתווכח עם היועצת המשפטית, ואני לא חושב שצריך להתווכח.
יוסי דגן: אם ברור לכולם, וברור לוועדה שגם הדרוזים, וגם החרדים, וגם יהודה ושומרון, הם שווי זכויות בדיוק כמו כל מקום אחר – ולא כי מישהו עושה להם טובה – אז צריך למצוא את הדרך החוקית להחיל את זה בצורה ברורה.
יוסי דגן: אנחנו מצפים זאת מהוועדה.
יהונתן לבקוביץ: אני מוועדת הרבנים לענייני תקשורת.
יהונתן לבקוביץ: אתם יכולים לבוא לבית שלי שנמצא במרחק הליכה של עשר דקות מכאן.
יהונתן לבקוביץ: מהרחוב של בניין הטלוויזיה, רחוב שרי ישראל, עד רחוב שבטי ישראל, אין תשתית כבר הרבה שנים לחברה הוט, כל בני-ברק, קריית ספר, אלעד, כל האזורים החרדים, אם יש 92% - - -
אופיר אקוניס: זה לשירותי טלפוניה, כי היסטורית הם הניחו את הכבלים לטלוויזיה.
יהונתן לבקוביץ: הסיבה ההגיונית שלא לשים תשתית בשעתו היתה כי זה היה כבלים, ולא היה צורך – עלות מול צורך.
יהונתן לבקוביץ: כאחד שמכיר את המגזר, אני יכול לומר שחברת בזק היא ממש מונופול, כי ה-Voice over IP, ה- 073, 072, ואורנג' והכול, זה על גבי ה-ADSL.
יהונתן לבקוביץ: אם לקוח רגיל יכול ב-60 שקל לקבל תשתית של הוט עם 2,000 דקות, לקוח חרדי צריך להגיע ל-115 שקל כי הוא צריך ADSL - - - להתחיל ב-75 שקל בתשתית של הוט, ועל זה 073 וכו'.
יהונתן לבקוביץ: הוא מתחיל ב-115 שקל.
יהונתן לבקוביץ: יש טענה.
יהונתן לבקוביץ: למעשה, חברת בזק היא מונופול במגזר החרדי בנושא הזה.
יהונתן לבקוביץ: היא הגיעה למשרד התקשורת לא פעם ולא פעמיים, ואמרה: אין בעיה.
יהונתן לבקוביץ: באזורים שבהם אין להוט קליטה, תנו לנו להוריד מחירים כיוון שאנחנו מונופול.
יהונתן לבקוביץ: אי אפשר גם לחייב את המגזר החרדי להכניס Voice over IP כאשר זה על גבי האינטרנט, כשהרבנים משיקולי דעת אוסרים את הכנסת האינטרנט.
יהונתן לבקוביץ: למעשה, מתחילים ב-57 שקל לפני שמתחילים לדבר, לעומת מישהו בציבור החילוני שהוא מתחיל ב-30 שקל ליום בכל ה- .
יהונתן לבקוביץ: Voice over IP אני לא יודע מה זה ועדת חריגים, כי ראיתי שם תשעה סעיפים.
יהונתן לבקוביץ: לדעתי, אדוני היושב ראש, בתשעת הסעיפים כתוב עלות מול צורך.
יהונתן לבקוביץ: אני בטוח שחברת הוט תבוא לשולחן ותגיד: להתחיל להרים את כל בני-ברק, ואת אלעד, ואת ביתר, וכל המקומות.
יהונתן לבקוביץ: מדובר בעשרות אלפים, ומן הסתם גם הנציגים החרדים גרים שם – שכונת הר נוף כולה.
יהונתן לבקוביץ: היתה טענה בשעתו של מנכ"ל הוט שזורקים אבנים על ניידת שאמורה להיכנס.
יהונתן לבקוביץ: אבל, זה לא נכון, כי כל הנטורי- קרתא הכי גדולים בכל בית שמש מחברים להוט רק לטלפוניה.
יהונתן לבקוביץ: אנחנו צריכים להבין שחברת הוט היא טלפוניה.
יהונתן לבקוביץ: או שיש חובה לעשות, או שנותנים לבזק את האפשרות להוריד את המחיר באזורים שאין.
יהונתן לבקוביץ: אני לא יודע אם ועדת חריגים תפתור את הבעיה.
אופיר אקוניס: אני לא יודע, כי אתם סירבתם לתת להם להניח תשתית אז אתם בבעיה.
יהונתן לבקוביץ: אבל, כבר חמש שנים לא מסרבים.
מיכל פליישר: זה אומר שיש כל מיני פתרונות, ולא רק לחייב.
יהונתן לבקוביץ: 50 מטר מהבניין שלי יש תשתית.
יהונתן לבקוביץ: ליד לשכת הגיוס, כל האזור שם.
יהונתן לבקוביץ: אני מדבר פה על מרחק של עשר דקות הליכה.
יהונתן לבקוביץ: כל מי שמתקשר להוט נענה: לא שווה לנו להרים מרצפות בגובה של 50 מטר.
יהונתן לבקוביץ: באשדוד שכונות הספח - כן, אבל בתוך אשדוד - לא.
יהונתן לבקוביץ: פרדס כץ בבני ברק - כן.
יהונתן לבקוביץ: לדעתי, המגזר החרדי מופלה פה לרעה.
יהונתן לבקוביץ: מדובר פה על הרבה הרבה כסף שהוא מפסיד.
יהונתן לבקוביץ: הוא לא מעוניין להכניס את הדברים האחרים בגלל ענייני דת.
אופיר אקוניס: אנחנו מיצינו את הדיון הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו נתחיל להקריא.
אופיר אקוניס: ברוריה, תקריאי את כל סעיפי ההגדות ברצף עד הסוף, כי אנחנו מוגבלים היום בזמן בשל ישיבות סיעה.
ברוריה מנדלסון: הגדרות 1.
ברוריה מנדלסון: "בעל רישיון" -החברה ובעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים; "בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים" – מי שקיבל רישיון כללי" - ותיקנה אותי פה היועצת של הוועדה שזה צריך להיות מי שקיבל רישיון מפ"א "לפי תקנות המפ"א וכן מבקש כהגדרתו בתקנות האמורות".
ברוריה מנדלסון: מפ"א זה מפעיל פנים ארצי.
ברוריה מנדלסון: "בקשה" - בקשה להגביל חובת מתן שירות או לדחיית מועד קיומה – (1) לעניין בעל רישיון כללי למתן שירות בזק פנים-ארציים נייחים - כמשמעותה בתקנה 2(א)(1); (2) לעניין החברה - כמשמעותה בתקנה 2(א)(2); "גוף בוחר" - גוף שתפקידו או אחד מתפקידיו לבחור מועמדים לכנסת; "קרוב" - בן זוג, אח, הורה, צאצא או צאצא של בן זוג, או בן זוג של כל אחד מאלה; "רישיון מפ"א" - כהגדרתו בתקנות המפ"א; "תקנות התפעול" - תקנות הבזק (התקנה, תפעול ותחזוקה), התשמ"ה – 1985; "תקנות המפ"א" - תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(הליכים ותנאים לקבלת רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים), התש"ס-2000 .
אופיר אקוניס: תסבירי בבקשה את סעיפי ההגדרות, ונשמע הערות עליהם.
אופיר אקוניס: אין הרבה מה להסביר פה.
ברוריה מנדלסון: אין כל כך מה להסביר.
אופיר אקוניס: הגדרות טכניות, בקיצור.
ברוריה מנדלסון: אם יש שאלות אשמח לענות.
אופיר אקוניס: זה לא שאלות, הערות להגדרות.
אופיר אקוניס: אם אין הערות להגדרות אנחנו נצביע.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ, את מצביעה פה?
לאה ורון: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ יכולה להצביע במקום חבר הכנסת רוברט טיבייב.
אופיר אקוניס: במקום רוברט טיבייב.
אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר.
אופיר אקוניס: אנחנו עוברים למינוי ועדה מייעצת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה כתוב רק בזק, ולא גם הוט?
ברוריה מנדלסון: התקנות חלות גם על בזק וגם על הוט.
ברוריה מנדלסון: זה כתוב.
ברוריה מנדלסון: החברה זה בזק, ובעל רישיון מפ"א זה הוט.
ברוריה מנדלסון: "מינוי ועדה מייעצת 2.
ברוריה מנדלסון: (א) השר ימנה ועדה מייעצת של חמישה (להלן - הוועדה המייעצת) אשר מתפקידה לבחון בקשה - (1) שהגיש בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים, להגביל חובת מתן שירות לפי הוראות תקנה 18(ג)(3) לתקנות המפ"א או הוראות רישיון המפ"א שהוענק לו המחייבות אותו לספק שירות לכל דורש, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי אישור הגבלת חובת מתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה; (2) שהגישה החברה להגביל חובת מתן שירות לפי הוראות תקנות 26 ו- 27 לתקנות התפעול או הוראות הרישיון הכללי שהוענק לה המחייבות אותה לספק שירות לכל דורש, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי אישור הגבלת חובת מתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה.
ברוריה מנדלסון: (ב) חברי הוועדה המייעצת יהיו: (1) המנהל הכללי של משרד התקשורת, והוא יהיה היושב ראש; (2) שני עובדי משרד התקשורת בתפקיד סגן המנהל הכללי; (3) שני נציגים מקרב הציבור, בעלי תואר אקדמי באחד מתחומים אלה: כלכלה, משפטים, הנדסה, מדעי החברה, מינהל עסקים או תואר אקדמי אחר הנוגע לתחום פעילותה של הוועדה המייעצת, ושהם בעלי ידע וניסיון משמעותי בתחומם.
ברוריה מנדלסון: (ג) לא ימונה לחבר בוועדה המייעצת מי - (1) שהוא עובד של בעל רישיון, נושא משרה בבעל רישיון, בעל עניין בבעל רישיון או עובד של בעל עניין כאמור; בפסקה זו "בעל רישיון" - לרבות תאגיד שבעל רישיון מחזיק בו, מוחזק על ידו ותאגיד אשר בעל השליטה בו הוא גם בעל השליטה בבעל הרישיון; (2) שקשור, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי קרובו, סוכנו או שותפו, בחוזה או בעסקה עם בעל רישיון, או מי שהוא בעל עניין בתאגיד, לרבות שותפות, הקשור כאמור; לעניין זה, "חוזה או עסקה" - למעט הסכם לקבלת שירותי בעל רישיון; (3) שעיסוקיו האחרים או עיסוקיו של קרובו, עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו כחבר בוועדה המייעצת; (4) שאינו אזרח ישראל ותושב בה; (5) שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להתמנות חבר בוועדה המייעצת; (6) שהוא פושט רגל; (7) שהוא חבר הכנסת, ראש רשות מקומית או חבר בגוף בוחר.
ברוריה מנדלסון: (ד) תקופת כהונתו של חבר הועדה המייעצת למעט היושב ראש, תהיה שלוש שנים, ויכול שיתמנה לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד ברציפות.
ברוריה מנדלסון: (ה) חבר הועדה המייעצת יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחד מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) נתקיים בו סייג מן הסייגים המפורטים בתקנת משנה (ג).
ברוריה מנדלסון: (ו) נבצר מחבר הוועדה המייעצת, דרך קבע, למלא את תפקידו, או שהוא נעדר ללא סיבה סבירה משלוש ישיבות רצופות של הוועדה, רשאי השר להעבירו מכהונתו בהודעה בכתב.
ברוריה מנדלסון: (ז) חבר הוועדה המייעצת מקרב הציבור יהיה זכאי לגמול והחזר הוצאות בעד ישיבות שהשתתף בהן, לפי התעריף לחברי ועדות ציבוריות שמפרסם החשב הכללי במשרד האוצר, כעדכונן מזמן לזמן.
ברוריה מנדלסון: "
אופיר אקוניס: תסבירי בקצרה והערות.
ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה מקנה לשר סמכות למנות ועדה.
ברוריה מנדלסון: לוועדה הזאת תהיה סמכות לדון בבקשות שמגישה או בזק, או היום הוט שהיא בעלת רישיון מפ"א, לקבל פטור מחובת השירות האוניברסאלי שקבועה בתקנות וברישיונות שהוענקו להם.
ברוריה מנדלסון: יש פה מבנה הוועדה.
ברוריה מנדלסון: הוועדה תהיה מורכבת ממנכ"ל משרד התקשורת שהוא יושב-ראש הוועדה, שני סמנכ"לים, ושני נציגי ציבור.
ברוריה מנדלסון: אחר כך ישנו סעיף שמטרתו למנוע ניגוד עניינים.
ברוריה מנדלסון: כלומר, מי לא יכול להתמנות לחבר בוועדה – מי שיש לו איזשהו קשר לחברת תקשורת, לאחת החברות כמובן, כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים.
ברוריה מנדלסון: אחר כך יש עילות למתי כהונתו של חבר בוועדה מתבטלת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שהוועדה צריכה לתת את הפטור.
ברוריה מנדלסון: היא מייעצת.
ברוריה מנדלסון: הוועדה דנה בנושא, והיא מגיעה למסקנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוועדה אמורה לייעץ האם לפטור מהחובה או לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם עד עכשיו דיברנו על זה שהם גם כך לא מגיעים לכל מקום, אז עכשיו כאילו תהיה ועדה ותגיד : מותר לכם לא להגיע לכל מקום?
אופיר אקוניס: או אסור לכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאני שואלת – למה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה רק אסור?
עדן בר טל: מצמצמים פה את התמונה בצורה מכוונת.
עדן בר טל: אני אתחיל מהתמונה הרחבה.
עדן בר טל: התמונה הרחבה – יש חובת פריסה אוניברסאלית.
עדן בר טל: זה הכלל, ועל זה אנחנו עומדים.
עדן בר טל: זו עמדת המשרד, וזו עמדת השר.
עדן בר טל: בגלל המצב שבו שתי חברות – שזה מצב נדיר בעולם – יש להן חובת פריסה אוניברסאלית, התקנות האלה נועדו למקרים קיצוניים ונדירים שבהם תיגרם הוצאה מאוד מאוד מאוד גבוהה ביחס לתועלת אפסית כמעט.
עדן בר טל: המקרה הקלאסי הוא פיזור על גבעות שכוחות אל לאדם בודד.
עדן בר טל: לא מקרה של יישוב, לא מקרה של שכונות.
יצחק וקנין: אבל, מה הפתרון לשאלה של הבחור?
עדן בר טל: צריך לראות קודם כל את התמונה, והתמונה היא החובה הברורה.
עדן בר טל: צריך היה להקים את הוועדה על מנת שחברות יוכלו להגיש בקשה לפטור.
עדן בר טל: זה שהן רוצות פטור זה לא אומר שהן מקבלות פטור.
עדן בר טל: היום הן אומרות: אין לנו למי לתת פטור כי טרם הוקמה הוועדה שאנחנו יכולים בכלל לפנות אליה בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, הן עדיין לא הגיעו למקומות מסוימים.
עדן בר טל: לדעתי, בזק נמצאת בכל מקום, או כמעט בכל מקום.
עדן בר טל: מאוד קשה למצוא מקומות שבהם בזק לא נמצאת.
עדן בר טל: לגבי הוט – נאמר שהם הגיעו ל-92% מהמקומות.
עדן בר טל: אבל, הם עדיין לא נמצאים במקומות רבים.
עדן בר טל: אני מפריד כרגע את בעיית יהודה ושומרון.
יצחק וקנין: לא יהודה ושומרון, אלא מה שהעלה פה הבחור.
עדן בר טל: אבל, לא ערים, לא שכונות.
עדן בר טל: זה לא המקרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אתה רוצה את הוועדה כדי לתת תוקף חוקי לבזק והוט לא להגיע למקומות?
עדן בר טל: ברישיון שלהם יש קבוע שהם חייבים לפרוס בכל מקום.
עדן בר טל: גם כתוב שהן יהיו זכאיות להגיש בקשה לפטור לוועדה מייעצת.
עדן בר טל: ההחלטה היא בסופו של דבר של השר, לא של הוועדה המייעצת.
עדן בר טל: אותם מקרים חריגים, ניסינו לתת פה שיקולים מסוימים שהוועדה תשקול כשהיא מייעצת לשר האם להסכים בבקשה קונקרטית מסוימת שדווקא פה לא ללכת על חובת פריסה אוניברסאלית.
עדן בר טל: לקחת את זה ולפרוס את זה על מקומות נרחבים בישראל, יישובים שלמים, שכונות שלמות – זה לא המקרה.
עדן בר טל: כשבאים ואומרים במרכז עיר שכונות שלמות לא יהיה להן, זה לא המקרה.
אופיר אקוניס: אבל, על זה דיבר מר לבקוביץ.
מיכל פליישר: מי שהקשיב ברצינות לדברים שלנו הבין שבדיוק הפוך – שיצטרכו לתת לנו פטור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת עכשיו על לקוח הקצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רציתי להציע להוט ולבזק להביא בפעם הבאה טישו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם כל הזמן כל כך בוכים, אז שנבכה אתכם ביחד על מצבן הקשה של החברות האלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, כולל הסלולאר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בקטע הזה יש מונופול אצל כולכם ביחד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה במקרה שמגיעה אליך בקשה כלשהי, ועושים חישוב כלכלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: החישוב הכלכלי אומר: זה מאוד יקר, אנחנו נותנים לך אישור לא להגיע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה עם האדם ההוא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו שמים לידו שלט שאומר שהוא זאב בודד ואין מי שיגיע אליו?
עדן בר טל: שאלה מצוינת, זה לב העניין.
עדן בר טל: עמדת המשרד היא שלא מדובר שאנחנו בודקים רווח והפסד, וצריך להראות תמיד שזה עניין מורווח על מנת לחייב אותם בפריסה.
עדן בר טל: לא זה המקרה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין מחליף אותי.
אופיר אקוניס: אבל, הישיבה היא לקראת סיומה.
עדן בר טל: כאשר מדובר במקרה של פריסה של קו ארוך ויקר בגבעה רחוקה לאדם בודד עם הוצאה משמעותית מאוד גבוהה, זה מסוג המקרים שראוי שיבואו בפני אותה ועדה.
עדן בר טל: ולמה?
עדן בר טל: כי אם לא יהיה המקרה הזה - - -
מיכל פליישר: זה לא מה שכתוב, ואני ממש חולקת עליך.
מיכל פליישר: זו הטעיה.
עדן בר טל: יש חילוקי דעות בינינו לבין המפעילה - זה ברור.
עדן בר טל: מכל מקום, באותו מקרה שבו תוטל חובה על חברה שגם במקרה אבסורד של הוצאה אדירה תמורת משתמש בודד, שתי חברות יצטרכו להגיע אליו, לא רק אחת - יחייבו גם את שתיהן להגיע אליו בהוצאה אדירה - מישהו משלם את זה.
עדן בר טל: אנחנו לא רוצים להטיל על הציבור בכללותו את אותה הוצאה אדירה שבסוף תתחלק בין כל המשתמשים.
עדן בר טל: זה לא המקרה של בדיקת הרווחיות והרווח, כי יש מקרים שהפריסה לא כדאית באותה רמה כמו במקומות אחרים, והחובה האוניברסאלית צריכה לחול.
עדן בר טל: מדובר על מקרים אבסורדיים שבהם ההוצאה האדירה היא אבסורד.
עדן בר טל: וזה חיבורים של מעטים – אם לא בודד – בהוצאה גבוהה ביותר, ולא שבכל מקרה צריך להוכיח שלכל בית זה שווה כלכלית.
עדן בר טל: זה לא המצב.
קובי שמש: גברת פליישר, הכוונה במקרה חריג זה בית שנמצא באיזה יישוב.
קובי שמש: שכונה בירושלים, או שכונה באשדוד, או אלעד זה לא מקרה חריג.
קובי שמש: לא מדובר על זה.
קובי שמש: במקרה חריג מדובר על איזה בית שנמצא באיזה מקום מרוחק.
קובי שמש: אם תפנו לגבי אלעד למקרה חריג, זה לא הכיוון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם יש איזשהם קריטריונים, נניח של מעל מספר מסוים של אנשים?
עדן בר טל: בדרך כלל לא ניגשים לרזולוציה של מספר מדויק.
עדן בר טל: מאוד קשה בחקיקה לנסות לכמת לכל מקרה, לכל דבר, מרחק, פר כמות, פר אנשים.
עדן בר טל: הדברים הם יותר נזילים.
עדן בר טל: אי אפשר לתאר את זה בצורה כל כך מולקולארית.
עדן בר טל: אבל, חייבים לפחות לגבי העקרונות.
עדן בר טל: העקרונות פה נשמעים בצורה פורמאלית, הם לא עניין של מה בכך.
עדן בר טל: להבנתי, לפי התקנות אני מועמד להיות יושב-ראש ועדה כזאת.
עדן בר טל: לפחות בקדנציה הראשונה – עד שיחליפו את זה ביושב-ראש יותר טוב – זה רוח הדברים.
עדן בר טל: רוח הדברים זה למקרה קיצון, רוח הדברים זה שבהם ההוצאה האדירה מול תועלת ממש זניחה.
לאה ורון: בשיקולי הוועדה לא מוזכר - - - מקרים בודדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להזכיר את זה, להכניס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שנית, אם אדם חלה ויש לו התקף לב עכשיו, ועשו חישוב שהוא לא צריך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הוא צריך לצלצל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם דרך הנייד?
עדן בר טל: בדרך כלל הבקשות לפריסה הן לאזור.
עדן בר טל: אם אזור מסוים – בין אם זה גבעה, בין אם זה שכונה, ובין אם זה עיר – זה מה שיעמוד על הפרק.
עדן בר טל: כשאנחנו מדברים על מקרה קיצון אנחנו מדברים לא על מצב של ערים או שכונות, בטח כשאתה מדבר בתוך מרכזי ערים שזה המצב היום שיש חלקים מערים שהם לא מחוברים.
עדן בר טל: אני מבין שזה ייצור קושי כספי לחברת הוט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז צריך להוסיף את זה.
עדן בר טל: אם צריך לשפר ניסוחים, אנחנו - - -
יצחק וקנין: רבותי, אני חושב שהמנכ"ל מדבר בצורה ברורה.
לאה ורון: לא מדובר בשיפור ניסוח, זה שיפור בעקרונות של שיקולי הוועדה המייעצת.
יצחק וקנין: אני רוצה שהיועצת המשפטית של הוועדה תאמר את דעתה.
אתי בנדלר: קודם כל, אני מבקשת להתייחס לסעיף ההסמכה.
אתי בנדלר: כשגברת מנדלסון התחילה לקרוא את התקנות, לפני תקנה 1 היא אמרה: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 12(א) ו-(ב), - - - לפי סעיף 12 ו-59.
אתי בנדלר: אולי כדאי כדי שאנחנו נבין את מסגרת שיקול הדעת במה אמורות התקנות האלה לעסוק, לחזור לסעיף שמסמיך להתקין את התקנות האלה.
אתי בנדלר: סעיף 12(א) – ואני מדלגת על חלקים שאינם רלוונטיים לצורך הדיון הזה – אומר שהשר ייקבע בתקנות באישור ועדת הכלכלה של הכנסת את המקרים והתנאים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק, לעכב, או להגביל פעולות בזק שהוא מבצע, ושירותי בזק שהוא נותן.
אתי בנדלר: דהיינו, הסמכות היא של השר להתקין תקנות שבהן ייקבעו מקרים ותנאים – אפשר גם זה וגם זה כמובן – שבהם ניתן יהיה להגביל, מה שנקרא כאן פטור, לפטור לחלוטין מביצוע פעולות בזק או מתן שירותי בזק, או לדחות, או בלשון החוק לעכב.
אתי בנדלר: בעצם מה שאנחנו רואים כאן זה תקנות שאומרות שהתנאי שנקבע כאן זה שהשר לא יפעיל את שיקול דעתו, אלא אם כן הוא נועץ קודם כל באותה ועדה שמוצע להקים אותה מכוח החוק, ולכן קוראים לה ועדה מייעצת.
אתי בנדלר: ומי שלא הבין כי הלשון של התקנות אולי קצת מסובכת, כי אומרים שהתפקיד של הוועדה לדון בבקשות שהגישו מבקשים, ורק בסוף כדי: ולהמליץ לשר.
אתי בנדלר: כל תפקידה של הוועדה זה בעצם להמליץ לשר, ולצורך זה היא מקבלת בקשות ודנה בהן.
אתי בנדלר: אולי באמת היה ראוי לתקן את הנוסח כדי שיהיה ברור מה מסגרת הפעולה.
אתי בנדלר: כפי שאמרנו, מדובר כאן בתנאי להפעלת שיקול דעתו של השר בהתאם לסעיף המסמיך.
אתי בנדלר: המקרים אינם מפורטים כאן לחלוטין בוועדה.
אתי בנדלר: ואומר כאן המנכ"ל, שלמשל לא תהיה סמכות לפטור בהתאם למוצע יישובים או שכונות שלמות, אלא רק מקרים בודדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז שזה יהיה כתוב.
אתי בנדלר: המקרה הזה לא כתוב בכלל בתקנות.
אתי בנדלר: יתרה מזה, אומר המנכ"ל: כך אני מתכוון להפעיל את שיקול דעתי כל עוד אני אהיה יושב-ראש הוועדה.
אתי בנדלר: אבל, כמובן שמדובר בפונקציה ולא באדם, בפרסונה.
אתי בנדלר: אבל, ככל שיתחלף התפקיד, כמובן שהוועדה רוצה לוודא שהמדיניות כפי שנאמרה כאן, דהיינו, שהשר לא יפטור יישובים או שכונות, או מקבצים גדולים של מבקשי בקשות, ראוי שהמקרים האלה יעוגנו בתקנות.
יצחק וקנין: את רוצה למנוע את שיקול הדעת.
אתי בנדלר: אני רוצה לצמצם את שיקול הדעת באופן שלא ניתן יהיה ליתן פטור במקרה הזה.
עדן בר טל: מקובל.
מיכל פליישר: עדן, מדובר פה במשהו מאוד מאוד דרמטי שנאמר, שמשנה את כל התקנות.
מיכל פליישר: להכניס לתקנות אמירה חד משמעית שהיא לא מאפשרת לפטור יישובים מה- - -
ברוריה מנדלסון: זה מה שהמליצה לנו היועצת המשפטית.
ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת אם כבר - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את רוצה להוציא את כל העוקץ מהחוק הזה, ולהכניס איזשהן תקנות שנותנים לך אפשרות לשר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת, היום יש שר טוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, אני לא יודעת איזה שר יבוא מחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא יכול להחליט גם ממניע פוליטי שלו שביישוב ספציפי לא יהיה בזק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם זה יכול להיות.
יצחק וקנין: אני חושב שהמנכ"ל וגם היועצת המשפטית הבהירו את הדברים.
יצחק וקנין: הדברים ברורים לחלוטין, וצריך רק לראות איך מנסחים את הקטע הזה.
אתי בנדלר: יש הערה נוספת שנובעת שוב מדברים שהעירו כאן
אתי בנדלר: נציגי המשרד - המנכ"ל ועו"ד מנדלסון - והיא שהם לא שוכחים בשום שלב שהחובה הראשונית מכוח החוק היא מתן חובה למתן שירות אוניברסאלי, והפעלת שיקול הדעת על-ידי השר לאחר שהוא נועץ בוועדה המייעצת, אלה החריגים, המקרה החריג.
אתי בנדלר: לכן, אני חושבת שראוי שהדברים ייאמרו באופן מפורש בתקנות – שהפעלת שיקול הדעת תיעשה בשים לב לחובת מתן השירות האוניברסאלי.
ברוריה מנדלסון: זה כתוב בתקנה 4.
ברוריה מנדלסון: אם נרצה, נשב עם היועצת המשפטית ונחדד את זה.
אתי בנדלר: באיזשהו מקום אני חושבת שזה לא מספיק.
אתי בנדלר: ברשותכם, היתה לי עוד הערה אחת לגבי הרכב הוועדה.
אתי בנדלר: הרכב הוועדה הוא: מנכ"ל משרד התקשורת כפי שמוצע, שני עובדי משרד התקשורת שהם סמנכ"לים, ושני נציגים מקרב הציבור.
אתי בנדלר: נציגים מקרב הציבור - אנחנו יודעים שככל שמדובר בשיקול דעת בלעדי של השר, יכול להיות איש אקדמיה, ויכול להיות כל מיני פונקציונרים שהמינוי שלהם ודאי יהיה ראוי.
אתי בנדלר: אבל, לא כתוב כאן שהם צריכים באמת לייצג את הציבור, אלא שהם מקרב הציבור.
מיטל בשרי: אתי, זה מה שרציתי להוסיף בעניין הזה.
אתי בנדלר: בסדר, כי זו אחת מההערות שלי שהערתי.
אתי בנדלר: מאחר ומדובר כאן במתן הקלה לחברה שמוטלת עליה חובת מתן שירות אוניברסאלי כך שבעל הרישיון לא יהיה חייב לגבי אדם מסוים במתן השירות הזה, אני חושבת שצריכים למצוא דרך שתביא לידי ביטוי שבהרכב הוועדה באמת הנציגים מקרב הציבור ייצגו את הציבור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הם נבחרים?
אתי בנדלר: יכול להיות מקרב רשימת ארגונים המייצגים את הציבור.