GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: כשכותבים תקנות זה לא אומר שזה מובא לאישור הוועדה.
יצחק וקנין: אבל אם אתה רואה שהדבר הזה חשוב והם הגיעו למסקנה שראוי שזה יובא לוועדת הכלכלה, אז זה יובא לוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: אם לא, לא יביאו את זה.
יצחק וקנין: אני לא חושב שהשר צריך להביא כל דבר לוועדת הכלכלה כי אחרת הוא כל הזמן יהיה תלוי בנו ואנחנו תלויים בו.
יצחק וקנין: גם ככה לא זז היום דבר במדינה.
יערה למברגר: זאת הערה רוחבית שעולה בהקשרים שונים אבל היא בדרך-כלל עולה מאנשים שלא מתעסקים בחקיקה באופן תדיר.
יערה למברגר: אנחנו שכן מתעסקים בחקיקה, ואם תעשו בדיקה לאורך החקיקה, המילה "שקבע", כמו שאמר עורך דין עצמון, לפי חוק הפרשנות באופן רגיל, אם כתוב שקבע השר או שהשר יקבע, זה מתפרש כקבע בחקיקת משנה.
יערה למברגר: חקיקת משנה כוללת תקנות, צווים וכדומה.
יערה למברגר: אם יש מקום שבו רצו להבהיר, שמהנוסח היה ספק – זה כמו לפנים משורת הדין שנכתוב "קבע בתקנות", זה אפילו לא מחויב.
יערה למברגר: לכן דווקא ההנחה שלך שאיפה שזה לא כתוב, זה מניח שזה לא יהיה בתקנות, זה בדיוק להיפך.
יערה למברגר: המילה "שקבע" אומרת "בתקנות".
יערה למברגר: איפה שהוספנו את המילה "בתקנות" זה רק כדי להבהיר מעבר לדרוש.
יערה למברגר: לכן, למרות שאני שומעת את ההערה הזאת לא מעט, אנחנו בהחלט לא חושבים שהיא נכונה מבחינה משפטית ואנחנו לא חושבים שבכל מקום שכתוב בחוק "שקבע" צריך להוסיף אחריו "בתקנות".
יצחק וקנין: הערות נוספות.
עמרי טלמון: איני יודע אם זה המקום, אבל מעבר לנושא של קבע השר ואם זה בתקנות, יש נושא של התייעצות עם הציבור, מה שמתרחש עכשיו ביחס לחוק הטיס והתרחש גם ביחס לתקנה שאדוני ישב בראש.
עמרי טלמון: אנחנו סבורים שצריכה להיות חובה על משרד התחבורה/רת"א, להתייעץ עם הציבור.
עמרי טלמון: זה לא מופיע פה ואני לא יודע לפי איזו פרשנות זה מופיע.
עמרי טלמון: אמנם היועצת המשפטית של רת"א אומרת שבכל מה שכרוך בעבירה פלילית או בקנס כספי, בגלל חוק כזה או אחר – אני בוש ונכלם אבל אני לא משפטן, חובה להתייעץ עם הציבור שעלול להיפגע או עשוי להיפגע.
עמרי טלמון: בכל מקרה, החובה הזאת שאובה מכוח איזה הוראות של היועץ המשפטי, בוודאי יותר חלשה, להבנתי, ממה שנקבע בחקיקה ראשית.
עמרי טלמון: יועץ משפטי בא, יועץ משפטי הולך.
עמרי טלמון: הוא כותב, הוא משנה, לו עצמו חובה להתייעץ עם הציבור, לא כל שכן עם ועדה מוועדות הכנסת.
עמרי טלמון: אנחנו סבורים שבנושאי טיס צריכה לחול חובה להתייעץ עם הציבור, בדומה למה שנעשה בארץ שאסור להגיד את שמה.
יצחק וקנין: מפאת גילך המבוגר אני משתדל כמה שפחות לעצור אותך.
יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו.
יצחק וקנין: כבר אמרתי לך משהו ואולי לא הבנת.
יצחק וקנין: אני חושב שעם בכל דבר נתייעץ הציבור – חז"ל אמרו: "תוחלת ממושכה זה מחלת לב".
יצחק וקנין: כשאתה לוקח דבר ואתה טוחן אותו הרבה, אני חושב שהדבר הזה נעשה בצורה הטובה ביותר.
יצחק וקנין: אם אני מדבר על החוק הספציפי, ניתנה פה אפשרות לכל הגורמים לשבת יחד, להכין את הדברים ולהשתדל להגיע למשהו מוסכם.
יצחק וקנין: אני רוצה שתבין.
יצחק וקנין: מפרסמים לציבור והציבור רואה אבל אי-אפשר לתת לכל אחד להחליט מה שהוא רוצה.
יצחק וקנין: אפשר לשמוע אותו.
יצחק וקנין: אתה בא לפה, שומעים אותך, מקשיבים לך, ואם הדבר נראה אנחנו גם מתקנים אותו.
יצחק וקנין: זה הציבור.
יצחק וקנין: זה לא הציבור?
יצחק וקנין: מי זה הציבור?
עמרי טלמון: זה נכון מאוד אבל אני מבקש שהשר, לפני שהוא מחליט מה מותר לי ומה לעשות לי במטוסי, תחזוקה קלה במקרה זה, ישמע אותי גם כן.
יצחק וקנין: אני חושב שהשר לא מחליט החלטות על דעת עצמו.
יצחק וקנין: בדרך-כלל השר הוא לא טייס והוא נסמך על אנשים אנשי המקצוע והם אלה שמביאים לו את הדברים.
יצחק וקנין: אני אומר לך, כמי שוותיק פה בכנסת שבדרך כלל מביאים לכאן דברים כשהם כבר גמורים ואתה רק שם את החתימה למטה.
יצחק וקנין: במיוחד בנושא כזה כבד, אני בטוח שבסופו של דבר, כשהשר הביא את כל הדבר הזה והוא חתום בסוף החוק, הוא לא קרא את החוק אלא היועצים אמרו לו מה הם חושבים.
יצחק וקנין: השר צריך לתת את המדיניות הכללית.
יצחק וקנין: מעבר לזה, תאמין לי שיש לנו מספיק יועצים משפטיים, יועצים בוועדה, ויועצים בכל תחום שהם אמונים על הניסוחים הדקים ועל כל ניואנס.
עמרי טלמון: בעובדה היא, שבנושא הזה שאדוני דן בו, שזה הנושא של השפה, אכן היועצת המשפטית של רת"א מצאה לנכון לקרוא לאיגוד הטייסים ולנו להתייעצות.
עמרי טלמון: נעשו שני שינויים בתקנה הזאת.
יצחק וקנין: ידידי היקר, אני בעד זה שהדו-שיח הזה יהיה כמה שיותר רחב כדי שזה יועיל לחוק.
יצחק וקנין: אחרת אנחנו נטחן פה הרבה מים ולא נגיע למטרה העיקרית של החוק הזה.
יצחק וקנין: המטרה היא באמת ללכת קדימה.
יצחק וקנין: ההצעה שלי אליהם היתה לשבת איתכם כמה שאפשר כדי שתגיעו לכמה שיותר הסכמות ולא לנהל פה את הויכוחים.
יצחק וקנין: פה אנחנו צריכים ללכת קדימה.
יצחק וקנין: אם יהיו דברים שהם שנויים במחלוקת – אנחנו לא נדלג על דבר.
יצחק וקנין: אני מבטיח שנעשה פה עבודה כדי שמתחת ידינו יצא דבר טוב.
יצחק וקנין: חבל על כל דקה.
קריאה: בארצות הברית יש מושג שנקרא notice of proposed rulemaking (NPRM), וזה צריך להיות מעוגן בחוק.
קריאה: אין כאן שום דבר על זה.
רננה שחר: ה-NPRM לא מעוגן בחקיקה אלא בנהלים.
רננה שחר: לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה לחקיקת משנה, כמובן שחלה חובת התייעצות עם הציבור.
רננה שחר: אנחנו מקבלים באופן מלא את הערך המוסף של התייעצות עם הציבור לצורך השגת הסדרים מאוזנים וטובים לתחום.
רננה שחר: אנחנו מקיימים את זה.
רננה שחר: אנחנו חושבים שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, שטובה לכל החקיקה במדינת ישראל, טובה גם לענף התעופה.
גיורא רום: אנחנו לא עושים שום דבר בשביל ארצות הברית.
גיורא רום: אנחנו עושים חוק טייס בשביל האזרחים של מדינת ישראל.
גיורא רום: חשוב לי שזה יהיה ברור לכל אחד.
יצחק וקנין: היינו בתחזוקה.
רננה שחר: "תעודת כושר טיסה" (Certificate of Airworthiness )– כמשמעותה בסעיף 60;
רננה שחר: "תעודה רפואית" – כמשמעותה בסעיף 6(א)(1);"
רננה שחר: "תשתית אזרחית" – תשתית תעופה המיועדת לשימוש התעופה האזרחית, למעט תשתית צבאית או תשתית משטרתית;"
רננה שחר: "תשתית משטרתית" – מנחת או מיתקן עזר לטיסה, המופעל על-ידי משטרת ישראל והמיועד לשימוש כלי טיס משטרתיים;"
רננה שחר: "תשתית צבאית" – כל אחד מאלה: (1) שדה תעופה או מנחת המופעלים על-ידי צבא הגנה לישראל, לרבות שדה תעופה צבאי שרשות שדות התעופה נותנת בו שירותים מכוח צו לפי סעיף 5(א)(4) לחוק רשות שדות התעופה, ומרחב הפיקוח האווירי שלהם; (2) מיתקן עזר לטיסה המופעל, ככלל, על-ידי צבא הגנה לישראל; (3) מרחב אווירי שהוקצה לתעופה הצבאית כאמור בסעיף 75, למעט נתיבים או אזורי מרחב אווירי בתוכו שהוקצו לשימוש התעופה האזרחית; (4) תשתית תעופה אחרת, בעת שהיא משמשת את צבא הגנה לישראל באופן בלעדי;"
איתי עצמון: האם יש מצב שבו תשתית משמשת גם לשימוש צבאי וגם לשימוש אזרחי, שזאת אותה תשתית?
רננה שחר: עובדה ושדה דב הם כמובן השימושים הקלאסיים.
רננה שחר: אתה מכוון בשאלתך לפסקה 4?
איתי עצמון: אני מכוון לכל ההגדרה וגם לאור ההגדרה של מנחת.
איתי עצמון: רציתי לדעת אם יש אזור שמשמש גם הצבא ואחר כך גם את - - -
רננה שחר: יש שדות צבאיים שבהם יש פעילות אזרחית, שזאת עובדה ושדה דב.
רננה שחר: יש מצב שבו הצבא לוקח שדה תעופה לשימושו.
רננה שחר: למשל, בשדה במחניים, שבנקודת זמן נתון הופך אותה לתשתית צבאית.
רננה שחר: זה פסקה 4.
רננה שחר: הוא לא צריך רישוי בשביל להפעיל את התשתית, על כל המשתמע מכך.
איתי עצמון: הכוונה שלכם בפסקה 2 במילה "ככלל", אומרת מה?
רוברט נויפלד: אני יועץ משפטי לחיל האוויר.
רוברט נויפלד: יכול להיות שמתקן בתוך בסיס צבאי משמש אותנו בדרך כלל.
רוברט נויפלד: בנקודת זמן מסוימת יעשה בו שימוש גם לתעופה האזרחית.
רוברט נויפלד: זה לא יעשה את המתקן כולו לאזרחי.
רננה שחר: יכול להיות שבשלב מסוים מתקנים בשדה תעופה שדה דב יופעלו על-ידי פקחי הטיסה של רשת.
רוברט נויפלד: הדוגמה היותר קיצונית היא בעובדה שברוב הזמן זאת פעילות צבאית לחלוטין ובנקודת מסוימות נוחתים במקום מטוסים אזרחים.
רננה שחר: תשתית תעופה" – שדה תעופה, מנחת, מרחב פיקוח אווירי ומיתקן עזר לטיסה".
יצחק וקנין: רבותיי, היו לנו 4 הגדרות שינוסחו מחדש ויובאו לישיבה הבאה.
יצחק וקנין: שמתם לב שעסקנו רק בפרק ההגדרות.
יצחק וקנין: בישיבה הבאה ניגע במהות של הצעת חוק הטיס.
בועז חטיבה: אבקש לעניין אחת ההגדרות שאמרת שיהיה בהן דיון חוזר וזה לגבי ההגדרה של הפעלה מסחרית.
בועז חטיבה: לפני הפעלה מסחרית, בצמוד לזה, היתה "הפעלה" ונעשה פה שינוי שמהותו לא ברורה לי עד הסוף ואני מבקש, במידת הצורך, להתייחס גם להפעלה במידת האפשר.
יצחק וקנין: מתי אמורה להיות לכם ישיבה?
בועז חטיבה: השבוע.
יצחק וקנין: שבו על הדבר הזה, תבואו לפה ואני מקווה שתגיעו להסכמה.
יצחק וקנין: אנחנו נקריא את זה מחדש ונאשר.
אופיר אקוניס: שלום לכם, בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
אופיר אקוניס: זאת ישיבה שמטרתה פיקוח של הכנסת על ניהול התקציב, או כפי שמוגדר כאן:
אופיר אקוניס: ייעוד הכספים שהועברו לקרן לשמירת הנקיון לשנת 2010 בהתאם לחוק הפקדון על מכלי משקי, בסעיף 21 בחוק הזה.
אופיר אקוניס: המשרד להגנת הסביבה העביר זה מכבר את ההצעה אבל אתמול, ממש ערב יציאתו לסין, העביר השר תיקון קטן, שאנחנו בוודאי נשמע עליו על ידי מי שהסמיך השר להציג את הצעת התקציב לשנת 2010.
גיא סמט: אני אציג.
גיא סמט: אני סמנכ"ל למנהל במשרד וחבר הנהלה של קרן הנקיון.
גיא סמט: הקרן לשמירת ניקיון מורכבת ממספר תת קרנות, אחת מהן היא הקרן שעוסקת בתחום הפקדון, שהכנסותיה מגיעות בעיקר מקנסות על תאגיד המחזור.
גיא סמט: הגשנו לכם הצעת תקציב שמפורטת ויש כאן מצגת שאני אבקש לעבור עליה.
גיא סמט: חוק הפיקדון מטיל את הקנסות, את העיצומים ואת כל המקורות להכנסות בהתאם לחקיקה.
גיא סמט: אנחנו מבקשים לייעד את התקציב שקיים מעודפים למגוון פעילויות בתחום איכות הסביבה, כפי שהחוק מתיר.
גיא סמט: בעבר היה שינוי לחקיקה והוא בעצם מאפשר את הוצאת הכספים בהתאם למטרות הקרן.
גיא סמט: מטרות הקרן לשמירת הניקיון הן שלל מטרות איכות הסביבה.
לאה ורון: אתה יכולה לפרט את ההכנסות של הקרן, מאלו מקורות הן?
לאה ורון: יש לנו מסמך שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת לגבי המקורות השונים, כמו, למשל דמי הפקדון שמעבירים לקרן היצרנים והיבואנים, קנסות שמוטלים על יצרנים ויבואנים.
לאה ורון: אני חושבת שמעניין לשמוע בוועדה שעוסקת בחוק הפקדון מה הם המקורות של הקרן ומאיזה קנסות הם מגיעים.
גיא סמט: אני אפנה את הוועדה לעמוד 3, פירוט המקורות התקציביים – עודפים משנים קודמות: 70.8 מיליון שקל, צפי הכנסות: 4.5 מיליון שקל.
גיא סמט: העודפים משנים קודמות נצברו מהחזרי פקדון של יצרני משקה שאינם חברים בתאגיד.
גיא סמט: עיקר ההכנסות הם מקנסות שהוטלו.
אופיר אקוניס: העיקר זה מקנסות?
גיא סמט: העיקר זה מקנסות עבר ולמעשה, עם שינוי החקיקה, אנחנו בעצם מגיעים למצב שבו אנחנו לא יודעים לצפות את ההכנסות קדימה ומקווים שלא יהיו הכנסות, כי הכנסות הן כאשר לא עומדים ביעדי החוק.
גיא סמט: כרגע נוצרה יתרה מאד גדולה, כפי שאתם רואים, ואנחנו מבקשים לייעד אותה ולהשתמש בכספים, שחלקם עומדים שנים מספר ללא שימוש.
אופיר אקוניס: אתם רוצים השנה ומדובר על הוצאות עד סוף השנה הזאת.
גיא סמט: אנחנו מקווים להוציא את רובם עד סוף השנה הזאת.
אופיר אקוניס: או שיהיה לכם עודף.
אופיר אקוניס: הכנתם תכנית שהיא בתוך המסגרת?
גיא סמט: נכון, כאשר אנחנו גם מקצים כסף לשלל נושאי איכות סביבה, ביניהם גם מקורות חוק הפקדון.
גיא סמט: בעבר היה לנו הסכם, כשחבר הכנסת חסון היה יושב ראש הוועד, להקצבה של שבעה מיליון שקלים לאזבסט.
גיא סמט: לקחנו אותם לאזבסט, התחייבנו לתת לפקדון והחזרנו שמונה מיליון שקלים מתקציב ההיטל לפקדון.
גיא סמט: התקדמנו גם בפרויקט האזבסט.
גיא סמט: מהנסיון במשרדי הממשלה חלק מהביצוע של התקציב שלנו הוא באמצעות רשויות מקומיות וחולף זמן עד שאנחנו מבצעים ולכן, בדרך כלל, נשארות יתרות, חלקן גם מהפרויקטים.
גיא סמט: אנחנו מדברים על סכומים די גדולים, שחלקם לא בא לידי מימוש וכל שנה, כשאנחנו מבקשים להשתמש, אנחנו חוזרים לוועדה ומבקשים את אשורכם מחדש לחלוקת הכספים.
גיא סמט: הפירוט לשימושים נמצא בהמשך למצגת, עמוד 5 – הצעה לשימוש בייתרת התקציב הקיימת: מיליון שקל לתחום הביקורת והמחשוב, כאשר אנחנו מבקשים לתקן את המחשוב בעקבות תיקון החקיקה הקיים ולהמשיך ולעשות ביקורות על היצרנים.
גיא סמט: 625,000 שקלים אנחנו מבקשים לייעד לטובת פרויקט חוף נקי, שגם תוקצב בעבר.
אופיר אקוניס: רק 625,000 שקל?
גיא סמט: לשנה הזאת.
אופיר אקוניס: אני יכול להראות לך איך אתה מוציא את זה בחוף אחד בתל-אביב.
אופיר אקוניס: זה מעט מאוד.
גיא סמט: בוודאי אפשר להגדיל ולהוציא, אבל אני רוצה להסב את תשומת הלב לכך שיש לנו תקציבים משלימים, שאנחנו משתמשים בהם גם לטובת.
גיא סמט: ...
אופיר אקוניס: כמי שהיה בשבת בחוף הים – אפשר להגיד את זה פה?
אופיר אקוניס: יש מה לשפר שם.
אופיר אקוניס: אני מתכוון ללכת עוד פעמים רבות השנה.
דב חנין: הוא הלך לחוף הים אבל הוא נמנע מלהרים פסולת.
אופיר אקוניס: לא נכון, אני מרים פסולת שנים רבות.
אופיר אקוניס: זה כל כך מציק לי בעין ואני גם יודע מה קורה אחר כך לפסולת שחוזרת לים, מה היא מעוללת לבעלי החיים שבים.
אופיר אקוניס: תתפלא לשמוע שאני לא פחות ירוק ממך, חבר הכנסת חנין.
דב חנין: אני שמח מאד שאתה ירוק.
גיא סמט: הפרויקט של חוף נקי ברמה השנתית הוא כ-3 מיליון שקלים ואנחנו מטפלים בעיקר בחופים הלא מוכרזים.
גיא סמט: הרשויות המקומיות מטפלות בחופים המוכרזים ואנחנו רואים חובה ברורה שלהם לטפל בתחום הזה.
גיא סמט: זאת גם לא מטרת הכסף.
גיא סמט: מטרת הכסף היא לטפל בחופים הלא מוכרזים, שבהם עדיין אנשים מטיילים והולכים על החוף.
גיא סמט: אנחנו רוצים לדאוג שהם יהיו נקיים.
גיא סמט: ישנן רשויות מקומיות ששטח החוף שלהן מאד ארוך, למשל מועצה אזורית חוף כרמל, שיש לה שטח חוף של עשרות קילומטרים ואנחנו רוצים לטפל בקטע החוף הזה.
גיא סמט: אנחנו מסייעים לרשות המקומית וגם מממנים.
גיא סמט: זה לא סיוע של מאה אחוזים, אין כזה דבר, אלא סיוע חלקי, ואנחנו בוחנים אותן.
גיא סמט: אנחנו בודקים שבאמת נקי ובוחנים את זה לאורך כל השנה כשחלק מהפסולת מקורו לאו דווקא באלה שמשליכים בחוף אלא גם פסולת שנפלטת מהים.
גיא סמט: כמובן, אתה יכול להעלות את התקציב הזה למספרים אין סופיים, כלומר אתה יכול תמיד להשקיע יותר.
אופיר אקוניס: יש פה מעגל קסמים בעייתי.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין הוא תל-אביבי כמוני.
אופיר אקוניס: אתה מכיר את ההזרמה המסודרת לחופים, בעיקר בינואר-פברואר.
אופיר אקוניס: בדרך כלל זה מנציח את הזיהום גם לחודשי הקיץ.
אופיר אקוניס: פשוט מזרימים שם.
אופיר אקוניס: יש שם פתחים ענקיים, אחד בחוף טרומפלדור ואחד בחוף הצוק.
אופיר אקוניס: אחד למרכז העיר ולדרומה ואחד לצפון העיר.
אופיר אקוניס: זה באישורכם?
גיא סמט: אם אתה מדבר על הזרמה של מט"ש, יש ועדה שצריכה לאשר את ההזרמה.
אופיר אקוניס: מה זה מט"ש?
גיא סמט: מתקן טיהור שפכים.
גיא סמט: אם מתקן טיהור השפכים של גוש דן רוצה להזרים, ישנה ועדה שצריך לפנות אליה ולבקש את אישורה.
אופיר אקוניס: אליכם?
גיא סמט: אנחנו גם חברים בה.
ישראל חסון: בחורף הבעיה שונה לגמרי.
ישראל חסון: בחורף, הבעיה היא שהמערכת שמנקזת מחוברת למערכת השפכים ואז יש מצב אוטומטי של גלישה.
אופיר אקוניס: כמה גשם כבר יורד בתל-אביב?
אופיר אקוניס: 200 מילימטר?
דניאל מורגנשטרן: זה עצום, כמויות אדירות.
דניאל מורגנשטרן: על מדינת ישראל יורדים 8 מיליארד מטר מעוקבים מים בשנה.
דניאל מורגנשטרן: כמה מזה יש לנו?
דניאל מורגנשטרן: כלום.
גיא סמט: הפרויקט הבא שאנחנו מבקשים עבורו הוא פעילות בתחום ההסברה והחינוך, 2.5 מיליון שקל להטמעת חוק הפקדון בעקבות הרחבת החוק.
גיא סמט: טיפול בפסולת בניין – 5 מיליון שקל, שמיועדים בעיקר לרשויות חלשות.
גיא סמט: צרפנו לכם תמונות בהמשך.
גיא סמט: בפעם הקודמת שבה קיבלנו את אישורכם הקצנו את זה לרשויות חלשות בדירוג למ"ס 1, 2, 3, 4, בעיקר רשויות של בני מיעוטים.
גיא סמט: הפרויקט המרכזי שנעשה היה פרויקט בתחום המשולש הדרומי – קלנסואה, כפר ברא וג'לג'וליה.
גיא סמט: אנחנו רוצים להמשיך באזור ויש גם פעילות שמתבצעת שם.
גיא סמט: אנחנו רוצים לתת לה המשכיות גם בתחום האכיפה וגם בתחום הנקיון, גם להמשיך את פעילות האכיפה, כדי שהיא לא תהיה פעילות רגעית, וגם להמשיך בפעילויות ביצוע במקום.
גיא סמט: לכן אנחנו מבקשים לצורך כך 5 מיליון שקלים.
גיא סמט: הפרויקט הבא שאנחנו מבקשים לו את תקצובכם הוא פרויקט של שיקום נחלים.
גיא סמט: שיקום הנחלים הוא פרויקט שקיים בכל הארץ.
גיא סמט: אנחנו משקמים מנחל באר-שבע, שיש עליו פעילות אינטנסיבית, נחל הירקון שדיברתם עליו לא מזמן, שבוודאי נראה שונה מכפי שהוא נראה קודם.
אופיר אקוניס: על הגדות אני יודע, על הנחל עצמו אני לא יודע.
גיא סמט: גם הנחל עצמו השתפר.
גיא סמט: בחלקו העליון של הנחל יש זרימה של מים שפירים, מים באיכות מי שתייה.
גיא סמט: זאת היתה בשעתו החלטת ממשלה.
אופיר אקוניס: בנביעה?
אופיר אקוניס: בכפר הבפטיסטים?
גיא סמט: זה לא בכפר הבפטיסטים.
גיא סמט: זה נובע בנופרים, באזור מבצר אנטיפטרוס.
גיא סמט: יש שם מים שפירים ואתה יכול ללכת לראות את זה.
אופיר אקוניס: מה קורה במפגש בין איילון לירקון?
אופיר אקוניס: זה נראה לי אחד המוזרמים ביותר.
גיא סמט: נחל הירקון מתחלק לשלושה קטעים.
אופיר אקוניס: החלק הקרוב לים, יש בו מי ים בכלל.
גיא סמט: נכון.
אופיר אקוניס: זה מדהים, הים נכנס לנחל.
אופיר אקוניס: לדעתי זה הנחל היחיד בעולם שזה קורה בו.
דניאל מורגנשטרן: אלכסנדר, הנעמן – הים גולש פנימה.
אופיר אקוניס: שנכנס בצורה כזאת?
אופיר אקוניס: עד איפה הוא מגיע?
אופיר אקוניס: עד גשר בן-אליעזר, נכון?
אופיר אקוניס: בערך עד שם מגיעים מי ים, עד מרכז החתירה.
גיא סמט: לדעתי זה גם עובר אותם.
גיא סמט: תחשוב על נהרות בעולם שנשפכים לים.
דניאל מורגנשטרן: אתה יודע כמה זה נראה יפה בלילה?
גיא סמט: כתוב בספרות שאלנבי צלח את הירקון, היה לו מה לצלוח.
גיא סמט: היתה צליחה וזה היה מבצע הנדסי מורכב.
גיא סמט: זה קצת השתנה עם הזמן, אבל אם תשווה את הירקון היום עשרים שנה אחורה, מצבו הרבה יותר טוב ממה שהיה.
גיא סמט: דרך אגב, יש אנדרטה לזכר הצליחה.
אופיר אקוניס: אני זוכר שדיברתי עם השר להגנת הסביבה על נחל שורק.
אופיר אקוניס: נדמה לי שזה היה בשבוע הראשון לכהונתו, וגם לכהונתי.
אופיר אקוניס: טיילתי שם, בכניסה לקיבוץ פלמחים וזה היה מזעזע.
גיא סמט: בסופו של דבר אנחנו לוקחים את כמות הכסף שיש לנו, מפיצים קול קורא, מכרז בין רשויות ניקוז שמוסמכות.
אופיר אקוניס: הם מבקשים?
אופיר אקוניס: הם פונים?
גיא סמט: הם פונים.
גיא סמט: נעשה הליך שוויוני ובסופו של דבר מוקצים.
גיא סמט: נחל שורק, לפי מיטב ידיעתנו, הוא נחל שיש בו פרויקטים ממשיים.
גיא סמט: ביקשתי לקבל את הפרויקטים של הנחלים מראש ואני יכול להגיד לך שהם מדברים על פרויקטים של פיתוח פארק שפך השורק, מחורשת הצנחנים קדימה, ביצוע נטיעות של צומח מקומי בדגש על קטע טל השחר, שזה קצת יותר במעלה.
גיא סמט: ויש פיתוח שנעשה בנחל שורק.
גיא סמט: יש שם גם תחנה של אלנבי, שהוא כבש.
גיא סמט: בנוסף לכך, ביצוע סילוק מינים פולשים, ביצוע טיפול יערני באקליפטוסים.
גיא סמט: סיפרתי לכם על התהליך, שחלקו מוכר לכם – נחל אלכסנדר, למשל.
גיא סמט: פעילות נוספת שאנחנו מבקשים לאשר היא פעילות למניעת זיהום האוויר בהיקף של 5.2 מיליון שקל, כאשר אנחנו מדברים על הרחבת ניידות הפיקוח בצידי הדרך.
גיא סמט: כיום יש ניידות שעוצרות כלי רכב מזהמים ומפקחות עליהן.
גיא סמט: מורידים את הרכב ושולחים אותו לטסט בהתאם לחומרה.
לאה ורון: כמה ניידות כאלה יש?
גיא סמט: יש לנו שש ניידות כאלה.
אופיר אקוניס: מעט מדי.
גיא סמט: בחלקן אנחנו נעזרים בעמותות כדי לפעול.
גיא סמט: אנחנו רוצים להסדיר את זה, להרחיב את היקף הפעילות בתחום הזה.
גיא סמט: אנחנו מבקשים גם לבצע סקרים של חומרים מסרטנים.
גיא סמט: היום אנחנו בודקים בשגרה חומרים פשוטים יחסית, עם בדיקות ארובה שאנחנו עושים במפעלים.
גיא סמט: התחלנו להיכנס לבדיקות הסביבתיות ואנחנו רוצים להרחיב את הבדיקות הסביבתיות שאנחנו עושים במפרץ חיפה ובמוקדי תעשיה.
אופיר אקוניס: לא הייתם צריכים להביא לכאן תקנה בנושא המפוחים?
אופיר אקוניס: היה פרסום עצום באחד מערוצי הטלוויזיה על תקנות חדשות.
אופיר אקוניס: ראיתם מה קורה עם המפוח שמעלה גרגרי אבק עד הקומה השמינית בערים?
אופיר אקוניס: זה דבר בלתי מתקבל על הדעת והם ממשיכים.
אופיר אקוניס: לידו נוסע אוטו ירוק שמזהם עוד יותר את הרחוב.
אופיר אקוניס: זה צירוף קטלני של זיהום אוויר – גם אדי דלק, גם גרגרי אבק לאוויר.
אופיר אקוניס: זה קשור לרשויות המקומיות, אבל מה קורה עם זה?
דב חנין: אדוני היושב ראש, אם אנחנו לא נפעל בנושא הזה.
דב חנין: ...
אופיר אקוניס: שאלתי את השר אם הוא צריך גיבוי בחקיקה לנושא המפוח.
אופיר אקוניס: המפוח הוא טרדה בלתי רגילה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין, חשבתי לעשות על זה חקיקה כבר בתחילת הקדנציה ואז אמר לי השר שהוא הולך להביא תקנות, אבל בינתיים לא קורה עם זה כלום.
אלעד עמיחי: התקנות הובאו להתייעצות משרדי הממשלה ואחר כך יובאו לוועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: מהר, באמת מהר.
אופיר אקוניס: זה גם רעש בשש וחצי בבוקר.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אם לא נקדם את זה בחקיקה, זה לא יעזור.
אופיר אקוניס: זה גם זיהום, ואני לא בניגוד עניינים, חבר הכנסת חסון.
אופיר אקוניס: זה למען הציבור.
ישראל חסון: אלה שחיים בסכנה הזאת בתל-אביב, בואו אלינו לטבעון.
דב חנין: אדוני היושב ראש, בעניין המפוחים אני אעיר הערה.
דב חנין: מכיוון שהמאבק הוא לא מול המשרד להגנת הסביבה אלא מול הרשויות המקומיות, נדמה לי שאם אנחנו רוצים שהדבר הזה באמת ישתנה, נצטרך לקדם את זה בחקיקה עם כל הכבוד לתקנות ולרצון של השר לפתור את העניין, ואני יודע שיש לו רצון.
אופיר אקוניס: אני אומר לכם פה ואני אגיד את זה גם לשר בשובו מסין, אנחנו נלך על חקיקה בעניין הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו נלך ביחד.
אופיר אקוניס: עשינו את החסכמים ביחד, עשינו את זה במהירות ותוך מושב אחד גמרנו את זה.
אופיר אקוניס: החוק ממש בחודש וחצי הקרובים נכנס לתוקפו וחייבים לעשות את זה.
אופיר אקוניס: אם זה מנוף עליכם, בסדר, ואם זה למען הציבור – אני לא יודע מה יש בטבעון, אבל בערים הגדולות זאת תופעה בלתי נסבלת.
אופיר אקוניס: זה גם מזהם אוויר.
אופיר אקוניס: זה הכל ביחד – זה רועש, זה מזהם אוויר ולא נותן כלום.
אופיר אקוניס: זה גם לא מנקה, דרך אגב.
דניאל מורגנשטרן: זה מזיז את העלים ממקום למקום.
דניאל מורגנשטרן: הנקודה הגרועה ביותר בעניין המפוחים, אדוני היושב ראש, היא העובדה שהמפוח מעלה את כל האלרגנים כלפי מעלה.
דניאל מורגנשטרן: אתה יודע ש-16% מהאוכלוסיה חולה במחלות דרכי הנשימה – אסטמה, אלרגיה – וזה כמו לטפטף להם את הרעל לתוך דרכי הנשימה.
אופיר אקוניס: מאה אחוז, אין על זה ויכוח.
דניאל מורגנשטרן: זה כבר לא אסתטיקה, זה כבר לא בעיה של רעש מחריש אוזניים אלא בעיה בריאותית גרידא.
אופיר אקוניס: אולי אתם יודעים מאיפה הגיע המפוח הזה?
אלעד עמיחי: מסין.
אופיר אקוניס: הייצור בסין, אבל איפה נעשה הפיתוח?
אופיר אקוניס: בארצות הברית?
דניאל מורגנשטרן: בארצות הברית.
דניאל מורגנשטרן: הם משתמשים בזה כדי לפנות את עלי השלכת.
אופיר אקוניס: יש קצת יותר שלכת בארצות הברית.
דניאל מורגנשטרן: באמריקה יש שטח.
דניאל מורגנשטרן: בין שכן לשכן יש שטח והשני לא שומע את זה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין, אנחנו נהיה בקשר בעניין הזה.
גיא סמט: פעילות בנושא חינוך – השר ביקש, בתיקון קל מהמכתב הראשון שלו מפברואר, להוסיף כסף לתחום החינוך ולהוסיף את הגמישות לתחום החינוך, כלומר להוריד את הקצאת שיקום הנחלים מ-25 מיליון ל-20 מיליון בהתאם לביצוע בפועל ולהגדיל את הרזרבה לשאר הפעילויות, שאת עיקרן הוא מייעד רק לחינוך – 7.5 מיליון שקלים.
גיא סמט: במקור היו 25 מיליון שקלים לשיקום נחלים.
לאה ורון: נכון, ואז אתה מוריד את ה-5 מיליון ומעביר אותם לחינוך.
גיא סמט: מעביר אותם לנושאים נוספים יחד עם הרזרבה, כאשר ביקשנו לבצע את זה עם בגמישות שתישאר למשרד.
גיא סמט: כלומר, אם יהיו לי 21 מיליון, אני אוכל להסיט והכל בכפוף לאישור הנהלת הקרן.
לאה ורון: תחת חינוך אתם כותבים בעיקר בנושא הפקדון בעוד הרחבת תחולת חוק הפיקדון עיקרה הושתה על היצרנים ועל היבואנים.
לאה ורון: הם לא יעסקו בחינוך ובהסברה בכלל?
גיא סמט: הם יעסקו בחינוך ובהסברה.
לאה ורון: הם גם מייעדים תקציב מסוים לחינוך ולהסברה?
גיא סמט: הם חייבים לעשות פעילות בתחום החינוך וההסברה כדי להגיע ליעדים שנקבעו להם, אחרת הם לא יעשו את זה מרצונם.
גיא סמט: אנחנו מוכנים להשקיע כספים בשיקום נחלים ובהסכם היצרנים מחויבים להשקיע 4 מיליון שקלים מידי שנה.
גיא סמט: בנוסף לזה, המשרד רוצה לשמור לעצמו על העצמאות ולא רק להיתלות ביצרנים אלא לעשות פעילויות משלימות שלו, פעילויות שהוא יחליט עליהן.
גיא סמט: לכן אנחנו מבקשים סכום של 2.5 מיליון שקל רק לנושא הפקדון ועוד סכום נוסף לחינוך, שלא יהיה רק לנושא הפקדון אלא גם לדברים אחרים בעוד 5 מיליון שקלים.
אופיר אקוניס: סיימת את סקירתך?
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין, בבקשה.
דב חנין: אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לברך את המשרד להגנת הסביבה.
דב חנין: אני חושב שאתם עושים נכון כשאתם מנסים כמיטב יכולת
דב חנין: כם להוציא את כל היתרות ולא לשמור אותן.
דב חנין: אדוני היושב ראש, הכספים שבשנים עברו נותרו בקרן לשמירת ניקיון היו עילה לניגוח מתמיד של המשרד להגנת הסביבה ובצדק, כי אנחנו היינו באים ודורשים תקציבים לעניינים סביבתיים והיו באים אנשי האוצר ואומרים לנו: מה אתם רוצים?
דב חנין: מה אתם רוצים?
דב חנין: הרי למשרד יש רזרבות.
דב חנין: ולכן, טוב עושה המשרד כשהוא באמת מנסה לתכנן את כל הכספים ולהוציא אותם עוד השנה.
דב חנין: אם אכן נצליח בקידומם וביישומם של כל החוקים הסביבתיים שחוקקו בכנסת בשנים האחרונות, בשנים הקרובות יצטברו בקרן הזאת כספים רבים נוספים ואין דאגה, לצערי הגדול, לכמויות הכסף בקרן ולכן, המטרה חייבת להיות ביטול היתרה, שלא תהיה יתרה לשנה הבאה אלא שבשנה הבאה אתם מגיעים עם אפס ומתחילים מהכספים של השנה הבאה.
דב חנין: הדברים שאתם מנסים לקדם בכספים האלה הם דברים מאוד ראויים, אני לא מתנגד להם, אבל אני הייתי מציע שמכיוון שבסך הכול מדובר בכספים שהם לא קטנים, אבל הם גם לא כל כך גדולים, לחשוב במודלים של מינוף של הכסף הקטן יחסית שהמשרד להגנת הסביבה באמצעות הקרן לשמירת נקיון יכול להציע.
דב חנין: אני מציע מינוף של הכספים האלה להפעלת עוד מערכות.
דב חנין: זה יכול להיות במסגרת של כל מיני פרויקטים של מצ'ינג עם רשויות מקומיות – אתם נותנים כסף, אנחנו נותנים כסף.
דב חנין: אני יודע שאתם מנסים לקדם דברים כאלה, אבל מתוך החומרים שהצגתם בפנינו לא ברור לי כמה מודלים כאלה קיימים בפועל, כמה הצליחו, כמה מצליחים, כמה קיימים בקנה, כמה מתוכננים לעתיד.
דב חנין: הדברים האלה מאד מאד משמעותיים.
דב חנין: עוד נושא שגם הוא קשור למינוף וקשור לתמיכה של המשרד בארגונים סביבתיים – אני לא רואה פה בכלל קטגוריה כזאת.
דב חנין: יכול להיות שכתוב שיקום נחלים ובין היתר זה קשור גם לתמיכה בארגונים שעוסקים בשיקום נחלים.
דב חנין: אם זה כך, אני אשמח לשמוע ואם זה לא כך, אני אשמח שתשנו את זה.
דב חנין: אני חושב שהתנועה הסביבתית בכללותה היא זרוע שמאפשרת למשרד להגנת הסביבה למנף עשייה סביבתית ופעילות סביבתית, לגייס את הציבור ובסופו של דבר להגדיל את הנפח הכולל של העשייה ושל הפעילות.
דב חנין: אני חייב לומר שהצעת התקציב שאתם מביאים בפנינו היא מבורכת, כמובן, אבל רמת הפירוט בה לא מספקת.
דב חנין: פעולות למניעת זיהום אוויר – מה הן הפעולות?
דב חנין: מה אתם בדיוק הולכים לעשות בזה?
דב חנין: איזה פרויקטים הולכים להיות ממומנים?
דב חנין: אני אשמח שתציגו את הדברים בפנינו בצורה יותר מפורטת.
דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להביא בפניכם שתי הערות שנוגעות לעניין הזה למרות שלא נוגעות לשאלה הספציפית של התקציבים.
דב חנין: בשבוע שעבר היה פה כנס מאד גדול עם השלטון המקומי, כנס ערים בריאות ושמענו טענות קשות מאוד מנציגי השלטון המקומי על חוסר יכולת שלהם לקבל כספים מהמשרד להגנת הסביבה במסגרת הפרויקטים של הקרן לשמירת נקיון ובמסגרת הפרויקטים של קרן ההטמנה.
דניאל מורגנשטרן: זאת לא אותה קרן?
דב חנין: שני חשבונות נפרדים תחת אותו גג.
יורם הורביץ: חשבונות נפרדים באותה קרן.