GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר אקוניס: רגע, האם אתה חוזר לעניין החבילה הצרה?
אלי אפללו: לא, כי האחד קשור בשני.
אלי אפללו: נציגי הוט ויס, האם הטענות שהעלאתם בפנינו, בעצם שמורידים לכם את הפקות המקור, ויתנו לכם פרסומות, האם זה יפתור את הבעיה אם בעצם ב-DTT שקודם כל החבילה הזאת תגדל?
אלי אפללו: אני אומר לכם פה באופן ברור, זה לא יהיה חמישה ערוצים.
רון אילון: אז התשובה לחלוטין היא לא, ויש פה שתי סוגיות שעולות.
רון אילון: הסוגיה הראשונה – ולא דיברנו בה – היא הרחבת ה-DTT.
רון אילון: פה אני אומר שלושה דברים.
רון אילון: ראשית, הממשלה התחייבה במפורש לא להרחיב.
אלי אפללו: אני אומר שהיא שתהיה.
רון אילון: לא אמרתי שלא.
רון אילון: שנית, בשעה שיורחב, אנחנו צריכים לקבל פיצוי.
רון אילון: למה?
רון אילון: מהטעם הפשוט, שאם מדינת ישראל רוצה שיהיו חברות פרטיות שעוסקות בטלוויזיה רב-ערוצית בישראל, היא לא יכולה להשאיר מצד אחד פלטפורמה מתחרה, ומצד שני להמשיך למסות.
רון אילון: שניים, פיצוי.
אלי אפללו: אני רוצה לשאול לגבי הפיצוי.
אלי אפללו: אם יינתן פיצוי כספי, או אני לא יודע מה, האם זה יפגע בעובדים שלכם?
אלי אפללו: האם זה יפגע במערכת?
אלי אפללו: האם זה רק עניין של פיצוי חד-פעמי?
אלי אפללו: או שזה לא יפגע בהחזקת כמות העובדים שלכם והפעלת המנגנון?
אלי אפללו: כי זה מה שאנחנו שואלים.
אלי אפללו: לא שאלתי על נושא הפיצוי הכספי שתקבלו או לא תקבלו.
רון אילון: תהיה פגיעה בעובדים בכל מקרה.
רון אילון: השאלה היא, מה גודלה, והאם יינתן פיצוי, ואם הפיצוי הוא בצורה של תמלוגים.
רון אילון: ממסים אותנו באופן מיותר.
רון אילון: צריך לבטל את זה.
אלי אפללו: בכל דרך, האם זה יפגע בכמות העובדים?
רון אילון: זה יפגע.
אלי אפללו: בכמה?
הרצל עוזר: אם יהיה גם DTT, וגם חבילה צרה, המספר פה פשוט.
הרצל עוזר: כל העובדים ילכו הביתה כי לא תישאר חברה.
הרצל עוזר: שלא יהיו אי הבנות – לא תישאר חברה.
הרצל עוזר: לא מדובר פה על 500 עובדים, או על 800 עובדים.
הרצל עוזר: אם יעמדו פה אוטובוסים עם 10,000 עובדים בחוץ אז תבינו.
אופיר אקוניס: מר עוזר, אני אומר לך – אני חושב אולי בשם כל חברי הוועדה – אנחנו לא נוציא מכאן הצעה שתפיל את חברת הכבלים והלוויין, שתגרום לסגירתם.
אופיר אקוניס: זה הרי דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת, מה עוד שמדיניות ממשלות קודמות היתה לפתוח.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה, ב-97 היתה החלטה על הקמת טלוויזיה בלווין, ולפני כן עוד בכבלים איפשהו בתחילת שנות ה-90.
רון אילון: אנחנו רגע לפני ההחלטה שכל השידורים יולאמו, יהיו בעזרת ה-DTT וזהו.
אופיר אקוניס: לא, אין פה כוונה כזאת, ודאי לא על-ידי חברי ועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: בגרסה אחת הוא אמר 4,000, ובגרסה השנייה הוא דיבר על סגירה מוחלטת – מר עוזר, לפחות.
הרצל עוזר: נכון.
הרצל עוזר: לגבי 4,000 – דיברתי על החבילה הצרה.
הרצל עוזר: סגירה מוחלטת זה השילוב הקטלני הזה של שניהם.
הרצל עוזר: אגב, במקרה הזה לא תצטרכו לתת פיצוי דרך פרסום כי לא יהיה למי לתת.
אלי אפללו: השאלה היא, האם הפרסום לא יפגע בעיתונות ובטלוויזיה?
הרצל עוזר: לצורך מה כל הדיון הזה?
הרצל עוזר: קודם כל מחליטים לפגוע, ואז רואים כמה פוגעים ואז שואלים – בשביל מה?
הרצל עוזר: השוק הוא תחרותי.
הרצל עוזר: חברת הכנסת ברקוביץ אמרה נכון – יש היום את יס, ויש היום את הוט, ויש DTT שעכשיו מתווכחים כמה ערוצים, ויש אינטרנט.
הרצל עוזר: מי שלא יודע, יש עשרות אם לא מאות אלפים במדינת ישראל שרואים טלוויזיה ללא התחברות ליס או להוט", מכיוון שהם מחוברים לאינטרנט.
הרצל עוזר: יש היום עשרות ערוצים באינטרנט.
הרצל עוזר: לא נעים לי להגיד את זה, אבל לא צריך.
הרצל עוזר: זה כבר הפסיק להיות מוצר שצריך לפקח עליו.
הרצל עוזר: זה הפסיק להיות מוצר שכולכם צריכים לבזבז עליו פה את הזמן.
רון אילון: השוק היחידי שקטן בעולם התקשורת זה שוק הטלוויזיה הרב-ערוצית.
רון אילון: מספר המנויים קטן מתקופה לתקופה, והסיבה - תחרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות שגם השירות שלכם הוא לא מי יודע מה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כדאי באמת שתשימו לב לזה.
אופיר אקוניס: אני רוצה להזכיר שחברות הכבלים והלוויין משתפות פעולה עם האינטרנט, ומעלות חלק מהתוכניות שלהן.
אופיר אקוניס: אל תבוא בטענה לאינטרנט.
קריאות: אנחנו לא נגד הקידמה, אנחנו לא באים בטענות.
קריאות: אנחנו לא מבינים למה צריך לפקח על מה שלא דרוש פיקוח.
אופיר אקוניס: מר עוזר ומר אילון, לכן אנחנו מקיימים כאן דיון נוקב בכל השאלה הזאת.
אופיר אקוניס: אתם מתריעים, ההתרעה שלכם היא חשובה והיא מהדהדת בחדר הזה.
אופיר אקוניס: אני מניח שהיא תהדהד גם מחוץ לחדר הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו לא נעשה משהו שיפגע בכם.
אופיר אקוניס: בוודאי לא רוצים לפגוע.
אופיר אקוניס: אני מאמין שגם הממשלה לא רוצה להביא לסגירתן לא של הוט, ולא של יס, ולפיטוריהם של למעלה מ-10,000 עובדים.
מנשה סמירה: ברשות
מנשה סמירה: כם, אני רוצה להתייחס למכלול ההערות שעלו כאן.
מנשה סמירה: כנראה בגלל ההפסקה חלק מהנושאים הבסיסיים נשכחו, וכל אחד פה שם פוקוס על דבר מסוים.
מנשה סמירה: עוגת הפרסום גם היא מצומצמת, וקושרים אותה רק לחבילה הצרה.
מנשה סמירה: צריך לזכור שעוגת הפרסום אמורה לפרנס את החלק הראשון של הרפורמה.
מנשה סמירה: קרי, את הברודקאסטרים שיעלו כבעלי רישיון.
מנשה סמירה: אם אנחנו רוצים להצליח שם כדאי שנבטיח שעוגת הפרסום המדלדלת שאכן יהיה לה מספיק מקור לתת מענה.
מנשה סמירה: אם כן, עניין עוגת הפרסום – צריך לזכור שהיא צריכה לפרנס עוד גופי שידור רבים.
מנשה סמירה: בוודאי בעלי זיכיון בטלוויזיה, תחנות הרדיו, גופים אחרים.
מנשה סמירה: צריך להסתכל על העניין הזה, ובוודאי לא להעמיס עליה כפיצוי לדבר שלישי שגם הוא לוט בערפל.
מנשה סמירה: הערה שנייה לגבי המערך של "עידן פלוס".
מנשה סמירה: "עידן פלוס" נולד, וצודקים פה חברי הכנסת שהזכירו את ההחלטה שהתקבלה ב-2008.
מנשה סמירה: ההחלטה שהתקבלה ב-2008 - וצודקים פה חברי הכנסת שהזכירו - אמרה שהיא תהיה עבור הערוצים הפתוחים בלבד.
מנשה סמירה: וצודקים פה גם חברי הכנסת, וגם בוודאי נציגי הכבלים והלוויין שאומרים שזה עבור הערוצים הפתוחים.
מנשה סמירה: אני חוזר ואומר, אם ערוץ רוצה לעלות, וגם חברי הכנסת שתומכים בהעלאת ערוצים נוספים, כדאי – כמו שהממשלה קבעה גם – שיבואו עם המחויבויות של ערוצי ברודקאסט שעולים על המערך הפתוח של "עידן פלוס".
מנשה סמירה: לא לפתוח את הדבר הזה כי אז באמת אנחנו נהיה במצב לא מאוזן שעלול לשבש מאוד את כל הבלמים, ואת כל היכולות של המערכות לתפקד.
אלי אפללו: האם אתה חושב שזה יהיה השיקול?
מנשה סמירה: אני בטוח שזה יהיה השיקול?
אלי אפללו: בטוח?
אלי אפללו: אני בטוח שאתה לא בטוח, ואתה יודע את האמת.
מנשה סמירה: צריך לראות את הדברים, ולכן הרפורמה כאן בנויה מכמה נדבכים.
מנשה סמירה: הרעיון היה לראות את זה בצורה מובנית.
מנשה סמירה: מאחר וחלק מהדברים הבסיסיים בהצעת החוק נפתחו, שמענו אותם בראשית הדברים על-ידי האוצר, ומאחר ואנחנו כבר לא צמודים לדברים שנאמרו, אני מרשה לעצמי להעלות את העמדות שהציגה הרשות השנייה בעבר, ובוועדת מרדכי, וכאן, שהן נותנות מענה, לדעתי, מאוזן הן לצרכים של הכבלים והלוויין, והן לגופי השידור – הברודקאסטרים בטלוויזיה.
מנשה סמירה: אחד, אנחנו אומרים את הדבר הבא – "עידן פלוס" עולה לאוויר, ובימים הקרובים "עידן פלוס" - אנחנו בשלב ב' וג' של התקופה, וכדאי לבחון את ההשלכות שלו.
מנשה סמירה: לא צריך למהר כרגע להכתיב מייד בלוח זמנים של 2012 או 2013 לעשות שינויים בחבילות, כי התחרות תגבר מיניי וביי בגלל השיפורים, ועובדה ש"עידן פלוס" ישווק בצורה יותר משמעותית מבחינה מקצועית, מבחינה טכנולוגית, וניתן מענה כי אנחנו בסופה של תקופת הניסיון.
מנשה סמירה: המצב הזה יוביל את חברות הכבלים והלוויין לתת מענה - אין ספק בכלל.
מנשה סמירה: כדי להתמודד הם יצטרכו כנראה להציע חבילות וולונטריות יותר משוכללות, יותר באות לקראת האזרח.
מנשה סמירה: כדאי להשאיר את זה לשלב הזה, ולא למהר ולקבוע לפני כן.
מנשה סמירה: ההערה השנייה היא לגבי פרסומות.
מנשה סמירה: מאחר ואנחנו הולכים לקראת רפורמה מסוימת שתעלה, ואנחנו רוצים לקוות לפחות עוד ערוץ אחד או שניים, אנחנו צריכים להשאיר בעוגת הפרסום מספיק מקום לזה.
מנשה סמירה: אז לא כדאי כרגע להושיב שם שום דבר.
מנשה סמירה: ההסכמה שהביאו כאן השרים שאותה אני רוצה לקחת, שאומרת בחינה ב-2014 היא נכונה – בחינה, בדיקה.
מנשה סמירה: עד 2014 אנחנו נראה מי עולה לאוויר, כמה רישיונות יש, איך הם מסתדרים עם העוגה, מה קורה כאן.
אתי בנדלר: הממשלה לא הציעה - - -
אופיר אקוניס: נגה, האם את רוצה לדבר עוד הפעם עם שר התקשורת?
אופיר אקוניס: דברי ותביאי את העמדה שלו.
מנשה סמירה: אני הבנתי שזאת העמדה שאתמול בלילה אמרו לי גם של שר התקשורת, שר האוצר, כמו שחבר הכנסת אקוניס אמר כרגע.
נגה רובינשטיין: העמדה שבכל נקודת זמן אפשר להוסיף פרסום.
אופיר אקוניס: אז חבר הכנסת אפללו צודק, או מי שפה אמר שאין הסכמה בתוך הממשלה.
נגה רובינשטיין: לא, גם עמדת האוצר.
יהודה סבן: עמדת שני השרים שהבדיקה הכלכלית תיעשה עד לשנת 2014.
אתי בנדלר: והאם האפשרות להתיר פרסומות בכבלים - - -
הרצל עוזר: אדוני היושב ראש, אני מציע שאת כל העבודות הכלכליות ואת כל הנושאים האלה יעשו עד 2014.
הרצל עוזר: ניפגש פה ב-2014, נבדוק מה קורה.
הרצל עוזר: טעיתי, ב-2014.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין לפני כן מיהודה, האם יש קשר בין הבדיקה הכלכלית שתיעשה בין ב-2014, ובין עד, ובין שעד 2014, ובין החבילה הצרה או הפרסומות בכבלים ובלוויין?
אתי בנדלר: אני שואלת את יהודה סבן נציג האוצר שמציג כאן.
יהודה סבן: העמדה של השרים ששר התקשורת יוכל בדיוק כפי שהוא היום - - -
עמיר פרץ: זה לא הגיוני, איזה מין היגיון זה?
עמיר פרץ: תחליטו – אתם רוצים לעשות בדיקה, אז תשבו על שר התקשורת לעשות שינויים.
עמיר פרץ: האם יעשו שינויים והוא יחליט תוך כדי?
אופיר אקוניס: ב-2014 אין שר תקשורת.
אופיר אקוניס: שר התקשורת הציע הצעה.
אופיר אקוניס: זה לא הצעה שלי, זו הצעה של שר התקשורת.
אופיר אקוניס: אני אביע את עמדתי עליה גם כן כאשר היא תגיע לפה.
אתי בנדלר: מכל מקום, מה הקשר בין בדיקת ההיתכנות הכלכלית לבין החבילה הצרה והפרסומות?
יהודה סבן: זו העמדה של שני השרים.
אתי בנדלר: שאומרת מה?
יהודה סבן: שאומרת שהבדיקה הכלכלית תיעשה עד לשנת 2014.
יהודה סבן: אבל, הסמכות הנתונה היום לשר התקשורת באישור הממשלה, ובאישור הממשלה, היא להתיר פרסומות גם לפני כן, וגם - - -
אתי בנדלר: החל ממחר.
יהודה סבן: ממחר.
אופיר אקוניס: מר סמירה, הציג עמדה.
אופיר אקוניס: אתה הצגת את העמדה הנכונה שהיא הסיכום בין האוצר לביני.
אופיר אקוניס: עם זה התחלנו את הישיבה, עם ה-עד וה-ב.
אתי בנדלר: - - - אפשר לקבוע שמידי שנה תיערך בדיקה כלכלית אם אין לה שום תוצאות - - -
יהודה סבן: חשוב לדעת, הסמכות לאשר פרסומת במתכונת שהסברתי עכשיו נתונה לשר התקשורת כבר היום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לשנות את זה.
הרצל עוזר: האם אפשר לשאול שאלה קטנה?
הרצל עוזר: מה זאת אומרת יש לו סמכות באישור הממשלה?
הרצל עוזר: איזה מין סמכות זאת?
הרצל עוזר: בלי סמכות הוא לא יכול להביא לאישור הממשלה?
הרצל עוזר: האם מרשים לו להביא את זה לאישור הממשלה?
הרצל עוזר: נותנים לו סמכות?
הרצל עוזר: - - -
קריאה: לא, זה בסדר.
יהודה סבן: אדוני היושב ראש, אנחנו לא מבקשים ל- - - את סמכותו של שר התקשורת לעניין אישור הפרסומת.
אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, אתה רואה שיש מספר ורסיות לגבי הסיכומים במכלול דברים?
מנשה סמירה: אני רוצה להציג איזושהי עמדה קוהרנטית ושלמה, ולכן - - -
אופיר אקוניס: אתה רואה שכל דקה יש פה עמדה אחרת.
מנשה סמירה: אני מצטער, אז אני אחזור בקצרה עוד הפעם, כי הרצף נקטע, ושוב אנחנו נתעסק בעצים בודדים ולא נראה את היער.
מנשה סמירה: אני חוזר ואומר, לגבי הסיפור של החבילה הצרה, ולגבי הסיפור של הפרסום – לכרוך את זה בזה בלבד זה לא נכון, וזה לא מקצועי דיו, כי יש נדבכים נוספים לעוגת הפרסום.
מנשה סמירה: הסברתי אותם בתחילת הדברים.
מנשה סמירה: שנית, העלייה של "עידן פלוס" במתכונת הקיימת שלו והמשופרת מבחינה טכנולוגית שתיתן מענה, ועם סגירת המערך האנלוגי בפברואר, תהיה מאוד משמעותית, והיא תחייב את חברות הכבלים והלוויין להתמודד, ולתת מענה.
מנשה סמירה: ולכן, אנחנו לא צריכים להיחפז בהחלטות לגבי חבילות צרות, צרורות כאלה ואחרות.
מנשה סמירה: ניתן להמתין.
מנשה סמירה: שלישית, ההחלטה על מעבר לרישיונות ב-2012 תשנה את תמונת בעלי הזיכיון, בעלי הרישיון, ואת החלקים שיבואו מעוגת הפרסום לתחזק את כל המערכת הזאת.
מנשה סמירה: לכן, צריך לתת לפחות שנה-שנתיים - לטעמי, שנתיים - כדי לראות איך הדברים מתבהרים - "עידן פלוס" אל מול הכבלים והלוויין שמתמודדים, ויהיה פה מן הסתם, לא בגלל שאנחנו באנו לייצר רק תחרות.
מנשה סמירה: אבל, השירות הזה שניתן לציבור בדין ובצדק, בדין ובצדק, ישפיע.
מנשה סמירה: לכן, צריך לראות איך הוא ישפיע.
אופיר אקוניס: עמדה מעניינת.
מנשה סמירה: הרישיונות, כאמור עוגת הפרסום, כל ההתנהלות – וצודקים כאן מי שהעירו שגם האינטרנט גדל, והוא ייקח חלק, וינגוס בעוגת הפרסום.
מנשה סמירה: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו עוברים את 2012, 2013 ו- 2014, ושכל התעשייה הזאת תוכל להמשיך להתקיים עם המחויבויות.
קריאה: מי זה אנחנו?
מנשה סמירה: סלח לי בבקשה, אנחנו זה המדינה והגופים המקצועיים האמונים על הנושא הזה.
מנשה סמירה: שלישית, ב-2014, וכך אני הבנתי את ההסכמה בין השרים ובין מה שמסרתם לנו בימים האחרונים, שב-2014, וזה נכון לעשות, שתתקיים בדיקה כלכלית של תמונת עוגת הפרסום, ומה היא יכולה להכיל.
מנשה סמירה: לראות עד אז מה מתפתח עם החבילה, עם הכבלים והלוויין ועם החבילות, וההיצע שיש לאזרחים, והאם אכן נתנו מענה ויש להם אפשרות לקבל שירות זול יותר, טוב יותר, ברוח הדברים שהאוצר ומשרד התקשורת רצו להשיג בשינוי של החבילה הצרה.
מנשה סמירה: לא צריך לכפות את זה היום.
מנשה סמירה: הערה אחרונה – אף שהנושא הזה לא נדון במלואו, הופתעתי פה לשמוע על כל מיני דברים שקשורים במעבר לרישיונות ועל הסכמות חדשות.
מנשה סמירה: אני הופתעתי פה לשמוע על דברים שנמסרו לנו לראשונה כאן על כל מיני הסכמות והרעיונות, ועל שינויים בחקיקה שקשורה לחלק א', לרישיונות, אני לא אתייחס עכשיו.
מנשה סמירה: אבל כל הנושא הזה של איך ילך, לאן ילך, ילכו כספי המכרז, כיצד הם ימוצו, איך אנחנו מבטיחים מסך טלוויזיה ראוי יותר, וכל הדבר הזה – אני מודיע שאני מסתייג מחלק הדברים שנאמרו כאן כי הם נאמרו לראשונה, ולא ידענו עליהם.
מנשה סמירה: אני מבקש את זה להעלות בישיבה הבאה שאני מבין שהיא תהיה.
אופיר אקוניס: אני הבנתי מה נוצר פה.
אופיר אקוניס: נוצר מצב שאנחנו פשוט לא יכולים להתקדם מכיוון שיש פה פשוט חילוקי דעות בתוך הממשלה, בין הפקידות לדרג הקובע.
אופיר אקוניס: יש.
אופיר אקוניס: אני מסביר לך שההסכם שלי עם שר האוצר יובל שטייניץ היה על בדיקת -, אני אומר לכם מה הנוסח שסיכמתי איתו, כדלקמן, ציטוט: "בדיקת היתכנות כלכלית תתקיים ב-2014".
אופיר אקוניס: כרגע מנשה סמירה גם נתן את הרציונאל של זה.
אופיר אקוניס: אבל, אנחנו בדקנו את הרציונאל.
אופיר אקוניס: למה הגענו לזה?
אופיר אקוניס: כי אחרי חצי שנה של דיונים פה במושב החורף הגענו לרציונאל הזה.
אופיר אקוניס: עכשיו אתם באים ואומרים שהדרג המקצועי לצורך העניין שכנע את שר התקשורת, שכנע את שר האוצר אתמול באיזה ישיבה לילית להחליף את המילה ב- במילה עד.
אופיר אקוניס: אנחנו לא מקבלים את זה.
אופיר אקוניס: אני מבקש מהממשלה לא לשלוח לנו נוסחים בעשרים לאחד-עשרה בלילה, ולא במחשכים.
אופיר אקוניס: אנחנו מפזרים את הישיבה, תתייעצו מחדש.
אופיר אקוניס: תגישו לנו נוסח, נשב עליו שבועיים, ונחדש.
יצחק וקנין: על סדר-היום: הצעת חוק הטייס, התש"ע-2010.
יצחק וקנין: לפני שאתן את רשות הדיבור למפקד חיל האוויר לשעבר עמוס לפידות, אני אגיד מספר מילים על המתכונת של עבודת הוועדה בכל התקופה שבה נדון בחוק.
יצחק וקנין: לקחתי על עצמי משימה לא פשוטה, להעביר פה חוק שלא נגעו בו 80 שנה.
יצחק וקנין: פה אנחנו צריכים לתקן איזה דבר בהתאם לכללים שנהוגים היום בעולם.
יצחק וקנין: הנחיתי את צוות הוועדה שיישבו עם כל הגופים.
יצחק וקנין: הבנתי שהיתה ישיבה כזאת מספר פעמים.
יצחק וקנין: לא כל הגופים הגיעו לישיבות.
יצחק וקנין: אני מציע, רבותיי, שהדברים יהיו ברורים מלכתחילה כדי שלא תגידו שלא אמרתי אותם.
יצחק וקנין: אני לא מתכוון בשום פנים אופן לגרור את הנושא הזה, למרוח אותו.
יצחק וקנין: קיבלתי על עצמי משימה לא פשוטה ואני מתכוון לעבוד בצורה עקבית על החוק הזה.
יצחק וקנין: כל יום שלישי יהיו דיונים בנושא הזה ואני מתכוון לסיים את החוק כמה שיותר מהר.
יצחק וקנין: כמובן שאני לא מתכוון לדלג על שום סעיף, אני אתן לכולם להתבטא, מניסיוני בוועדה הזאת ואני יושב פה כבר 14 שנים, ככל שהגופים יישבו עם רת"א, אני חושב שהתוצאות הסופיות של החוק הזה יהיו לטובת כולנו.
יצחק וקנין: אם יהיו סעיפים שיישארו במחלוקת הם יגיעו לפה.
יצחק וקנין: נשמע את כולם ונשתדל להוציא את הדברים בצורה הטובה ביותר.
יצחק וקנין: היו אלי פניות מגופים שונים בבקשה להיפגש.
יצחק וקנין: אני אפגש עם כולכם, כדי שמישהו לא יחשבו שאני לא נפגש עם כולם.
יצחק וקנין: אני אפגש עם כולם ואשמע את כולם.
יצחק וקנין: אני אשתדל להביא את הדבר הזה לסיומו על הצד הטוב ביותר.
יצחק וקנין: כעת אני אתן את רשות הדיבור לעמוס לפידות שביקש כ-10 דקות.
עמוס לפידות: בוקר טוב לכולם.
עמוס לפידות: רובכם הייתם פה בישיבה הקודמת.
עמוס לפידות: בסוף הישיבה היושב ראש הקודם ביקש שאני אדבר קצת על הוועדה שעמדתי בראשה מ-2007 במשך כשנה.
עמוס לפידות: הצעתי שאני אומר כמה מילים בישיבה הבאה ולא ברגע האחרון כשכולם רוצים כבר לברוח.
עמוס לפידות: אני אפילו כתבתי את הדברים בכתב כדי שלא להאריך יותר מידי.
עמוס לפידות: מי שעקב אחרי הוועדה מכיר את רוב הדברים אבל בכל זאת יש כמה דברים שהם נכונים להיום ואולי היו פחות ברורים קודם.
עמוס לפידות: בעקבות התקרית החמורה שהתרחשה בנתב"ג ב-18.2.2007, מינה שר התחבורה דאז, שאול מופז, ועדה ציבורית לבחינת היבטי בטיחות התעופה האזרחית בישראל.
עמוס לפידות: הוועדה פעלה במשך 8 חודשים ממאי עד דצמבר 2007 והגישה שני דוחות, דוח ביניים ודוח מסכם.
עמוס לפידות: חשוב לציין שישראל היא חברה בארגון העולמי של התעופה האזרחית ה-IKO.
עמוס לפידות: כבר בתחילת עבודתנו מצאנו שלמרות שישראל חברה בגוף העולמי הזה, ישראל מפגרת בעשרות שנים בכל הקשור לתקינה בסטנדרטים בינלאומיים ואף במכשור מתקדם.
עמוס לפידות: ממצאי הוועדה עד כה - הכוונה היא שמסרנו את הדוח החלקי בהתחלה.
עמוס לפידות: ממצאי הוועדה מצביעים כי המצב הנוכחי הוא תוצאה של הידרדרות זוחלת הנמשכת זה עשרות שנים.
עמוס לפידות: להלן עיקר הבעיות: יכולת תפקוד לקויה מאוד של רשות התעופה האזרחית רת"א.
עמוס לפידות: מצב זה מקרין לכל גורמי התעופה הישראלית.
עמוס לפידות: חוק הטייס הישראלי הוא אנכרוניסטי ולא רלוונטי.
עמוס לפידות: מערך התקנות הוא אקראי ולוקה בחסר.
עמוס לפידות: נמל התעופה בן-גוריון סובל משורה של פגמים, אילוצים ומגבלות.
עמוס לפידות: לעניין הזה אני אחזור בהמשך.
עמוס לפידות: מרחבי האוויר של ישראל המשמשים את התעופה הצבאית והאזרחית הם צפופים ועמוסים והשימוש בהם אינו מוסדר באופן ממלכתי ראוי.
עמוס לפידות: הדגש הוא על "ראוי" כי בכל זאת היה קשר ויש קשר עם חיל האוויר.
עמוס לפידות: בעשורים האחרונים חלו בעולם התפתחויות משמעותיות בטכנולוגיות מתקדמות, בשדות תעופה במערכות שליטה ובקרה ובתשתיות.
עמוס לפידות: בישראל ההתפתחויות הללו בחלקן, או אולי אפילו ברובן, לא הגיעו בכלל.
עמוס לפידות: זאת אומרת, ישראל לא שאבה אותם ולא עשתה איתם שום דבר.
עמוס לפידות: למי שעוד זוכר, דבר שאני מקווה שהוא שייך כבר לעבר, שידורים של תחנות פיראטיות גורמים להפרעות חוזרות ונשנות לתקשורת התעופה עד כדי איבוד שליטה על התעבורה האווירית.
עמוס לפידות: מצד שני, כדי קצת להמתיק את הגלולה, אני רוצה להדגיש שחברות התעופה הישראליות, החברות המסחריות שטסות בקווים הבינלאומיים וגם בארץ הם ברמה טובה ומעלה ברמת הידע, הסטנדרטים וטיב הציוד שהן מפעילות.
עמוס לפידות: נקודת אור נוספת שמצאנו היא תפקודה של יחידת החוקר הראשי.
עמוס לפידות: היחידה הזאת פועלת ברמה מקצועית גבוהה בתת תקצוב ובמחסור באמצעים בסיוע של קבוצה גדולה יחסית של מתנדבים, כולם אנשי תעופה טייסים ומהנדסים בעלי מודעות לבטיחות הטיסה ותחושת שליחות עמוקה.
עמוס לפידות: בדוח הביניים שהגשנו באוגוסט 2007 סיכמנו שמצב בטיחות התעופה בישראל הוא קשה וימשיך להידרדר - אני חוזר לאוגוסט 2007 - אם לא תינקטנה פעולות נמרצות בהקדם.
עמוס לפידות: השאלה האמיתית היא איך ולמה הגענו למצב הזה בכלל?
עמוס לפידות: אני חילקתי את זה לשני סוגי גורמים, גורמים אובייקטיביים וגורמים אחרים.
עמוס לפידות: לגבי הגורמים האובייקטיביים.
עמוס לפידות: מימדיה הצרים של ישראל, קיומו של חיל אוויר גדול יחסית, המציאות הגיאופוליטית ובעיות ביטחון שוטף.
עמוס לפידות: אנחנו יודעים גם את עניין הביטחון, סגירת שדה וכל הבעיות שיש לנו בעניין הזה.
עמוס לפידות: הגורמים האחרים הם: גורמי שלטון ומנהל לקויים, חוסר יציבות מתמשכת במערכות השלטון, חוסר ידע והבנה של נושאי משרה בכירים במשרדי התחבורה לדורותיהם בתחומי תעופה מודרניים, הגבלת העצמאות, אי האצלת סמכויות מספיקות לרשות התעופה האזרחית.
עמוס לפידות: כל אלה, בדרך-כלל, עקב רדיפת שררה ועמדות כוח של ראשי המשרד לדורותיהם.
עמוס לפידות: על אף ששר התחבורה יזם את הקמת הוועדה ואישר את המלצותיה, לא נהגו בגישה זאת בכירי המשרד, לא שיתפו פעולה והמשיכו את דרכם הקלוקלת של קודמיהם.
עמוס לפידות: למעשה, מנכ"ל המשרד, היועצת המשפטית והחשב לא סייעו לממש את ההמלצות הדחופות שאושרו על-ידי השר ואף טרפדו אותן.
עמוס לפידות: ניתן לומר בביטחון רב שאם בכירי המשרד היו משתפים יותר פעולה לא היו האמריקאים מורידים את דירוג הבטיחות של התעופה האזרחית, בגלל פיגור של שנה וחצי שנתיים לטפל בדברים שאנחנו דרשנו אותם שבוע אחרי שרק נכנסנו לוועדה.
עמוס לפידות: לגבי המרחב האווירי.
עמוס לפידות: מכל בעיותיה של התעופה האזרחית בישראל, בעיית המרחב האווירי היא בעיה אובייקטיבית, אמיתית וקשה לפיתרון.
עמוס לפידות: מעבר לצפיפות הגדולה של המרחב, ובמיוחד במרכז הארץ, מצטרפת בעיה ביטחונית, במיוחד באזור נתב"ג המוסיפה קושי על קושי.
עמוס לפידות: הבקרה והפיקוח על המרחב נעשה במשולב על-ידי חיל האוויר והתעופה האזרחית.
עמוס לפידות: התיאום בין הגופים אמנם התהדק בשלוש השנים האחרונות, מאז שהתחלנו לבדוק את העניין, אך לדעתי זה עדיין לא מספיק.
עמוס לפידות: בין חדרה וגדרה ישנם 7 שדות תעופה, כולם שדות פעילים.
עמוס לפידות: התנועות בנתב"ג נעשות בחלק גדול מהזמן בכיוונים מנוגדים.
עמוס לפידות: כלומר, מטוסים שבאים לנחיתה וממריאים החוצה באותו גוש אוויר.
עמוס לפידות: זוהי בעיית בטיחות בסיסית.
עמוס לפידות: הבעיה הזאת עדיין קיימת אבל במסגרת הפעולות, העבודות והתכניות ארוכות הטווח, זה אמור להיפתר פחות או יותר כשיפעילו את מסלול 2103 ובאמת יסדירו את העניין של נחיתות על המסלול הזה.
עמוס לפידות: בהתמודדות עם קשיי המרחב האוויריים המליצה הוועדה לבחון הקמת מרכז פיקוח טיסה משולב צבאי ואזרחי במרכז הארץ שיכסה את כל התנועות במרכז עם דגש על תל נוף, נתב"ג ושדה דב.
עמוס לפידות: אני מדגיש שאני מדבר על מרכז פיקוח בניגוד לבקרה אווירית האזורית הכללית, שעל זה לא הערתי פה וזה פחות או יותר בסדר.
עמוס לפידות: אני מדבר על מרכז פיקוח שמשם מכניסים מטוסים לנחיתה, מפקחים על טיסות יוצאות.
עמוס לפידות: כל הדברים שעושים כמו בנתב"ג אבל על כל האזור הזה שהוא לא אזור גדול אבל הוא צפוף בצורה מסוכנת.
עמוס לפידות: מרכזי פיקוח צבאיים ואזרחיים משולבים קיימים במקומות שונים בעולם.
עמוס לפידות: אפשר ללמוד מהם וגם הצענו שתצא משלחת ללמוד מהם.
עמוס לפידות: אנשי ה-FAA הזמינו אותנו לבקר אצלם במרכז כזה.
עמוס לפידות: באופן כללי, על התעופה האזרחית לנצל ככל האפשר טכנולוגיות מתקדמות בהן ישראל חזקה – אני מדבר על הייטק - כדי לשפר את השליטה במרחב האווירי, מרחב שהוא משאב במחסור במלוא מובן המילה.
עמוס לפידות: ברמה היותר לאומית, אני חושב שיש להדק את התאום, באופן כללי, לא רק על מרכז פיקוח שזה עניין תעופתי מקצועי נטו, אלא גם ברמה הממשלתית, להגיע לתיאום וקשרי גומלין יותר טובים ממה שיש היום בין התעופה האזרחית וחיל האוויר.
עמוס לפידות: עוד כמה המלצות קטנות.
עמוס לפידות: אני ממליץ לחזק את יחידת החוקר הראשי על-ידי תוספת כמה חוקרים והגדלת התקציב.
עמוס לפידות: אני רוצה להזכיר שלפני כשנתיים הועלו אגרות הנחיתה בנתב"ג.
עמוס לפידות: היה על זה ויכוח, כן, לא, האוצר התנגד.
עמוס לפידות: הנימוק לכך היה שיש ליצור קרן מיוחדת לשיפור הבטיחות של התעופה האזרחית.
עמוס לפידות: מעניין מה עושים עם 50 מיליון שקל בשנה.
עמוס לפידות: הקרן הזאת היא כתובת מצוינת כמקור לתקציב הנדרש שהצעתי פה לחוקר הראשי.
עמוס לפידות: דבר נוסף.
עמוס לפידות: אחד הדברים שכן קשור לעבודה של חוק הטייס, לגבי החוקר הראשי.
עמוס לפידות: צריך להיצמד למה שמקובל בעולם בנושא בטיחות וחקירת תאונות.
עמוס לפידות: צריך להתייחס גם לדברי אחרים אבל כעת אני מדבר על הדבר הזה.
עמוס לפידות: אנקס 13 עוסק בבטיחות טיסה וחקירת תאונות ותקנות אחרות שקיימות.
עמוס לפידות: לא להמציא את הגלגל מחדש מבחינת סמכויות, למי זה כפוף וכן הלאה וכן הלאה.
עמוס לפידות: זה נכון, גם בדברים אחרים.
עמוס לפידות: כל מיני צרות ודברים שקרו במשך הרבה שנים, בדרך כלל מתוך משרד התחבורה, זה שכל פעם המציאו איזה פטנטים אחרים של תקנות, של דברים, שעובדים ככה ועובדים ככה, ולא ערים לזה שאין דבר יותר קוסמופוליטי מאשר התעופה האזרחית, שכולם טסים לכל מקום בעולם ואנחנו צריכים להיות חלק מהדבר הזה.
עמוס לפידות: על הדבר הזה צריך לשים דגש מיוחד גם בכל מה שקשור לחוק שכעת הולכים לחוקק.
יצחק וקנין: תודה למר עמוס לפידות.
יצחק וקנין: אני חושב שכולנו מבינים את חומרת הדברים כפי שהשמעת.
יצחק וקנין: אמרת דברים קשים מאוד.
יצחק וקנין: הדברים האלה מוזכרים גם בהסבר להצעת החוק.
יצחק וקנין: לכן אני חשוב שחובה עלינו לשנס מותניים ולעשות ככל שביכולתנו כדי להסדיר את הדברים על מנת שחלילה וחס לא יהיה איזה אסון ושנוכל להגיד: "ידינו לא שפכו את הדם הזה".
יצחק וקנין: המצב מחייב שינויים דרסטיים.
יצחק וקנין: שמענו את זה גם בישיבות הקודמות.
יצחק וקנין: לכן, רבותיי, אני חושב שחשוב מאוד שהמפגשים שישנם בין הגופים שיושבים סביב השולחן, עם רשות התעופה האזרחית, יהיו לאורך כל התקופה שאנחנו נדון בחוק הזה, על-מנת שנוכל ללכת כמה שיותר מהר ולתקן את השינויים הנדרשים.
יצחק וקנין: גיורא רום יגיע בהמשך הדיון.
יצחק וקנין: אני נותן את רשות הדיבור למר רגב.
יצחק וקנין: אם מישהו מהגופים סביב השולחן רוצה לומר דברים כלליים אני אאפשר לו ואחר-כך נתחיל את הקראת החוק.
גד רגב: בוקר טוב, אדוני היושב ראש.
גד רגב: אני ראש המטה של רשות התעופה האזרחית ואני ממלא מקום של מר גיורא רום, מנהל רשות התעופה האזרחית.
גד רגב: ראשית אני רוצה להתייחס בכמה מילים למה שנאמר פה על-ידי מר עמוס לפידות.
גד רגב: התמונה שהוצגה על-ידי עמוס לפידות נכונה לשנת 2007.
גד רגב: מאז 2007 חלו הרבה מאוד דברים, השתנו הרבה מאוד דברים.
גד רגב: אני לא בטוח שמר לפידות מכיר את כל השינויים שחלו מאז.
גד רגב: בכל אופן, אנחנו חושבים שהתמונה היא שונה בהרבה דברים ממה שהוצג פה.
גד רגב: לגבי חוק הטייס.
גד רגב: ביום 22.2.2010 קיימה הוועדה דיון ראשון בהצעת חוק הטייס שהונח על שולחן הוועדה.
גד רגב: בסיום הישיבה הנחה יושב ראש הישיבה את רשות התעופה האזרחית לשמוע את הערות הציבור לאותו נוסח שפרסמנו ב"כחול".
גד רגב: בעקבות הנחיית הוועדה ישבה רת"א במשך 7 דיונים בתוך רת"א.
גד רגב: הדיונים פורסמו מראש לכלל הציבור בהתראה יחסית ארוכה ונקבע סדר דיונים של פעם בשבוע, 4 שעות כל דיון.
גד רגב: כל הדיונים הוקלטו, תומללו והם פורסמו באתרי אינטרנט שונים, בעיקר של רת"א, וגם נשלחו במיילים לכל אותם משתתפים ואחרים.
גד רגב: בדיונים השתתפו, באופן מפתיע, מספר גופים לא גדול למרות שכולם ידעו על הדיונים האלה.
גד רגב: חלק מהגופים החליטו לא להופיע או הופיעו בצורה מאוד חלקית.
גד רגב: כרגע מתוכננים להמשך עוד מספר דיונים שבהם בכוונתנו להשלים את המעבר על כל חוק הטייס, על כל הסעיפים, לשמוע את הערות הציבור ולקבל אותם לבדיקה ולשמיעה.
גד רגב: כל ההערות שהציבור העלה באותן ישיבות רוכזו בטבלאות.
גד רגב: הטבלאות הופצו לאנשים וב-15.4, לפני 10 ימים, הופצו הטבלאות האלה עם התייחסויות של רשות התעופה האזרחית להערות.
גד רגב: לפני חמישה ימים, ביום חמישי האחרון, קיימה רת"א ישיבה שביעית שהוקדשה ספציפית לאותן הערות של הציבור.
גד רגב: ישבנו איתם והעברנו להם את התייחסויות רת"א.
גד רגב: שמענו מהם התייחסות להתייחסויות.