GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור יבור: צריך איזה תיקון בנוסח.
יערה למברגר: האם ההגדרה חניך משמשת במקום אחר חוץ מהגדרת איש צוות?
רננה שחר: לא, רק בהגדרת איש צוות.
יערה למברגר: השאלה מה הנפקות של השאלה שלך.
בועז חטיבה: נדרש כאן כיוונון עדין.
יערה למברגר: השאלה מה המשמעות והנפקות?
יערה למברגר: כשקוראים הגדרות, צריך לקרוא הגדרות לאור החוק, ההקשר והמקום שהם משמשים.
יערה למברגר: ההגדרות הרי לא עומדות לבדן, הן באות לשמש.
יערה למברגר: לכן, מה המשמעות?
יערה למברגר: נניח שבסיטואציה שתיארת אתה נכלל כחניך.
יערה למברגר: איפה מופיעה הגדרת חניך ולמה היא משמשת?
יערה למברגר: אם היא משמשת להגדרת איש צוות, מה הנפקות של מה שתיארת עכשיו?
יערה למברגר: מה המשמעות?
יערה למברגר: אתה נכנס להגדרת איש צוות.
בועז חטיבה: המשמעות היא שאני הטייס המפקד וחניך בו זמנית לפי ההגדרות הקיימות וזה לא הולך.
יערה למברגר: איזו בעייתיות יש מבחינת החוק?
קריאה: כי על החוק הזה יתבססו עוד הרבה מאוד תקנות ששם זה בטוח יגיע להתנגשות.
ליאור יבור: אני רוצה להסביר לכם את המשמעות של הסעיף בבחינה הפרקטית ומשם תבינו את השאלה.
ליאור יבור: למטוס שיוצא לניו יורק יש לו טייס ויש לו טייס מפקד.
ליאור יבור: באותה טיסה הטייס והמפקד הזה נבחן לצורך שמירה על זכויותיו לפי רישיון ההגדר שהוא אוחז בו והוא תקף.
ליאור יבור: על מנת שהוא ימשיך להיות תקף הוא צריך להיבחן.
ליאור יבור: לכן באותה טיסה הוא גם מפקד הטיסה והוא גם חניך.
ליאור יבור: אם הוא חניך יש לו מישהו שמדריך ובוחן אותו.
ליאור יבור: מה מעמדו?
ליאור יבור: מה המעמד ביניהם?
ליאור יבור: יש פה הגדרה שלא סגורה עד הסוף.
ליאור יבור: אני מציע שנדבר על הסעיף הזה עם רת"א.
איתי עצמון: אבל איפה זה מפריע לך מבחינת הסעיפים האופרטיביים?
רננה שחר: מאחר וזה מאוד מפריע להם ומאחר ואנחנו נפגשים איתם, אני מציעה להשאיר את הסעיף הזה.
רננה שחר: "טייס מפקד" – הטייס, ובכלל זה מטיס של כלי טיס בלתי מאויש, המפקד על הטיסה והאחראי לניהולה הבטוח, שמונה לכך על-ידי המפעיל האווירי של כלי הטיס;"
איתי עצמון: המפקד על הטיסה רלוונטי גם לכלי טיס בלתי מאוייש?
איתי עצמון: השאלה האם המינוח של מפקד על הטיסה מתאים כאן?
רננה שחר: אנחנו חושבים שזה לא נורא.
רננה שחר: גם באנגלית זה כתוב כך.
לאה ורון: אם כתוב שהוא מטיס כלי טיס בלתי מאוייש, אז הוא יכול להיות גם מפקד.
רננה שחר: אנחנו חושבים שזה בסדר.
איתי עצמון: מאיפה הגיע המפקד על הטיסה?
רננה שחר: מההגדרה באנגלית "In command and charged with the safe conduct" .
איתי עצמון: גם שם מופיע כלי טיס בלתי מאויש?
רננה שחר: לא במפורש.
רננה שחר: האמנה חלה גם על כלים לא מאויישים.
רננה שחר: "יחידת נת"א" – יחידה הנותנת שירותי ניהול תעבורה אווירית, כמשמעותה בסעיף 26;
איתי עצמון: יש מקרים שבהם יש שני גורמים שאחראים להרכבה?
רננה שחר: לא, רק היצרן.
רננה שחר: יש אחריות בסוף להרכבה הסופית של כלי הטיס ואת זה עושה רק גורם אחד.
רננה שחר: "כלי טיס" – כלי או מיתקן שביכולתו להיתמך באטמוספרה מתגובות האוויר שאינן תגובות האוויר במגעו עם פני כדור הארץ, למעט כלי רחיפה כהגדרתו בסעיף 80, ולמעט כלי או מיתקן אחר שקבע השר:"
איתי עצמון: תוכלי להסביר למה שיניתם ומה מקור השינוי?
רננה שחר: שינינו בעקבות הערות הציבור.
רננה שחר: ההגדרה כרגע מנסה להיצמד כמה שיותר להגדרת האמנה שהיא ההגדרה טכנית בעיקרה.
רננה שחר: את הסיפה לא שינינו.
איתי עצמון: מאיפה שאבתם "שביכולתו להיתמך באטמוספרה".
רננה שחר: זאת ההגדרה בנספחי האמנה.
אברהם רזיאל: האם נכון לכתוב פה "לרבות כטב"ם" או שזה ברור מאליו?
רננה שחר: בעינינו זה ברור ומובן.
עמרי טלמון: ההערות נאמרו עוד בדיון ברת"א ולא נתקבלו.
עמרי טלמון: יש פה למעט כלי רחיפה וכן הלאה.
עמרי טלמון: זאת אומרת, יש לנו פה משהו שטס באוויר עם שני נוסעים והוא לא כלי טיס.
עמרי טלמון: זה נשמע לי קצת מוזר.
עמרי טלמון: אנחנו הצענו להשאיר את ההגדרה באמנה כפי שהיא, זאת אומרת, בלי "הלמעט".
עמרי טלמון: יתכן ויש מקום להוסיף סעיף הגדרה של כלי טיס ספורטיבי שבו יימנו מצנחי הרחיפה ועוד כלים שקיימים.
עמרי טלמון: אחר-כך בסעיפים השונים להחריג אותם מתכולת סעיף כזה או אחר.
עמרי טלמון: אבל להגיד שמשהו הוא לא כלי טיס כאשר הוא טס בשמים ועוד נמצאים בפנים אנשים, ושזה יהיה כתוב בחוק, נראה לנו מוזר ביותר.
רננה שחר: פרק ה' להצעת החוק מסדיר את הסוגיה של כלי רחיפה ואת הממשקים שלה עם כלי הטייס.
רננה שחר: אנחנו חושבים שהרגולאציה מפרקים ב' עד ד' להצעת החוק לגבי כלי רחיפה היא רגולאציית יתר.
רננה שחר: אנחנו לא חושבים כך לגבי מטוס ספורט, אותו ציין עמרי טלמון.
רננה שחר: לגישתנו, לא נכון לכלול פה כלי רחיפה ואחר-כך להגיד שפרקים א' עד ד' לא חלים.
רננה שחר: החוק גם בנוי כך שבכל מקום גם של עבירות וגם של עיצומים כספיים, יש התייחסות מיוחדת לכלי רחיפה והתייחסות מיוחדת לכלי טייס.
רננה שחר: לטעמנו זה מוסדר בצורה נכונה.
עמרי טלמון: מאחר ופרק ה' יידון רק בשבוע הבא, אז נראה לי שכדאי להשאיר פה את ההגדרה קצת פתוחה עד שנגיע לפרק ה' הדן במצנחי רחיפה.
עמרי טלמון: ואז אם יהיה צורך להגיע להגדרה הזאת.
רננה שחר: "כלי טיס זר" – כלי טיס הרשום במרשם המתנהל במדינה חברה, לפי הדין החל בה;"
אברהם רזיאל: אני מבקש לכלול בתוך זה, לרבות כלי טייס צבאי.
רננה שחר: זה לא נכון כי אז הוא יהיה אזרחי.
אברהם רזיאל: עוד לא הגענו ל-151 אבל אז, אם תקבלו את עמדתנו, נצטרך לחזור לפה.
רננה שחר: אני אסביר.
רננה שחר: כלי טיס זר זה כלים רשומים במדינות, זאת אומרת, כלים אזרחיים לכל דבר ועניין.
רננה שחר: אתה רואה את זה גם מהגדרת כלי טיס אזרחי, כלי טיס ישראלי או כלי טיס זר.
רננה שחר: הכלי שמדבר עליו רזיאל הוא כלי מדינתי, שבאמת ההסדר שלו הוא בסעיף 151 להצעת החוק ואנחנו חושבים שלא נכון יהיה לכלול את הכלים הצבאיים או כלים מדינתיים בהגדרת כלי טיס זר.
רננה שחר: "כלי טיס ישראלי" – כלי טיס הרשום בפנקס הרישום;
רננה שחר: "כלי טיס משטרתי" – כלי טיס של משטרת ישראל, או כלי טיס המשמש את משטרת ישראל בפעילות מבצעית והמופעל על-פי הנחייתה".
איתי עצמון: למה בהגדרת כלי טיס צבאי כתוב "לפיקוחו המלא של צבא הגנה לישראל" ,וכאן כתוב "המשמש את משטרת ישראל" .
איתי עצמון: יש סיבה להבדל?
רננה שחר: יש הבדל בין הכלים הצבאיים לכלים המשטרתיים.
רננה שחר: הצעת חוק הטיס תופסת את הצבא כרגולאטור עצמי מלא.
רננה שחר: בנסיבות שבהן הוא רגולאטור עצמי מלא והוא מרשיין את הכלים שלו והוא הכול לכלי הטיס שלו.
רננה שחר: הכלים המשטרתיים, וזה מתוך הדיאלוג עם המשטרה, הגם שהם כלי מדינתי לפי האמנה, רוב הוראות החוק או חלקים ניכרים מהוראות החוק חלים עליהם.
רננה שחר: לכן, המשמעות של הגדלת הקבוצה הזאת הן משמעויות יותר נמוכות.
רננה שחר: ממילא חלים עליהם ההוראות של הרישוי, של עובדי טיס.
איתי עצמון: כלומר, מדובר על כלי טיס שבאירוע מסוים משמש את המשטרה.
איתי עצמון: בזמן שהוא משמש אותה, אז הוא נתון לפיקוחה המלא.
ליאור יבור: יכול להיות מצב של שכירת כלי טיס ובזמן שימושו בפועל הוא יהיה כלי טיס משטרתי.
רננה שחר: ההסדרים של הטייסים, של האחזקה שלו וכו' נשארים אותם הסדרים ממילא, לכן המשמעות היא יותר קטנה.
רננה שחר: "כלי טיס צבאי" – כלי טיס של צבא הגנה לישראל, כלי טיס שגויס לצבא הגנה לישראל לפי חוק רישום ציוד וגיוסו לצבא הגנה לישראל, התשמ"ז–1987‏, וכל כלי טיס אחר שכשירותו האווירית, כשירות אנשי הצוות שבו והפעלתו נתונים, באופן קבוע או זמני, לפיקוחו המלא של צבא הגנה לישראל;"
רננה שחר: "כלי טיס של מדינת ישראל" – כלי טיס שיוחד, באופן קבוע או זמני, לשירות ממשלתי, שהוא בבעלות מדינת ישראל או המופעל על ידה, למעט כלי טיס צבאי וכלי טיס משטרתי;
רננה שחר: "מדינת המפעיל" (State of Operator) – מדינה שהיא צד לאמנה ושבה מצוי מקום עסקיו העיקרי של המפעיל האווירי, ואם אין למפעיל האווירי מקום עסקים עיקרי – מדינה שהיא צד לאמנה ושבה מצוי מקום מושבו הקבוע;"
רננה שחר: "מדינת הרישום" (State of registry) – מדינה שהיא צד לאמנה ושבה רשום כלי הטיס;"
יצחק וקנין: אין הערות, ההגדרה מאושרת.
רננה שחר: "מדינה חברה" – מדינה זרה שהיא צד לאמנה;
רננה שחר: "מיתקן דיווח מזג אוויר" – מיתקן למדידת נתוני מזג אוויר, חיזויים או דיווחם, לצרכי התעופה האזרחית;"
איתי עצמון: מהיכן מגיעה התוספת הזאת?
רננה שחר: היה לנו דיאלוג עם השירות המטאורולוגי שלא התבצע לפני הכחול, שזאת היתה טעות שלנו.
רננה שחר: המתקנים האלה מפוקחים לפי נספח 3 לאמנת שיקגו.
רננה שחר: יש לזה ביטוי בתקנות ההפעלה, הן מדברות על כלי טיס.
רננה שחר: ראינו לנכון לכלול את זה בהגדרת מתקן עזר לטיסה, כאשר מוצעים תיקונים לסעיפים מסוימים, 33, 35 ו-155, לצורך ההסדרה של הנושא.
רננה שחר: "מיתקן עזר לטיסה" – מיתקן הנמצא מחוץ לכלי הטיס ואינו מחובר אליו, המשמש או המיועד לשמש עזר לטיסה, ובכלל זה מיתקן המשמש או המיועד לשמש עזר לניווט אווירי או לביצוע תהליכי טיסה, מערכת הקולטת נתונים מכלי טיס או משדרת אליהם נתונים לצורך ניהול תעבורה אווירית, מסלול נחיתה, המראה או הסעה, מיתקן קרקע לתקשורת עם כלי טיס, מיתקן לתאורת סימון ואזהרה לכלי טיס ומיתקן דיווח מזג אוויר;"
איתי עצמון: למה הכוונה בתהליכי טיסה?
רננה שחר: תהליכי טיסה של תהליך נחיתה ותהליך עזיבה, שהרבה פעמים הם תהליכים עם מכשירים, שבהם המטוס והמכשיר על הקרקע משדרים אחד שני תשדורות והטייס נעזר במכשיר כדי לבצע את הנחיתה.
איתי עצמון: אתם לא חושבים שיש צורך להגדיר תהליכי טיסה?
איתי עצמון: אני חושב שהמונח לא ברור.
מוטי שמואלי: מערכת עזר שמשמשת לתהליכי טיסה.
מוטי שמואלי: זה מבהיר את ההקשר.
מוטי שמואלי: זה מבהיר שמדובר על מתקן שהוא מחוץ למטוס ומסייע לתהליכי טיסה.
מוטי שמואלי: מדובר על מכשירים שעוזרים למטוס ולטייס להתמצא במרחב ומסייעים בהקשר הזה לתהליכי הטיסה.
מוטי שמואלי: לא מדובר על מערכות במטוס.
גיורא רום: השאלה היא מה זה תהליכי טיסה?
גיורא רום: יש בטיסה קטע שבו המטוס מבצע תבנית מסוימת, נניח כניסה לנחיתה לשדה תעופה היא לא כניסה עצמאית.
גיורא רום: המטוס מוציא לפועל תבנית שמוגדרת היטב בצורה תלת מימדית במרשם מסוים.
גיורא רום: זאת דוגמה לתהליך טיסה.
גיורא רום: זה שונה מטיסה במובן השלם שלה.
גיורא רום: זה תהליך שהוגדר על-ידי רשות מוסמכת.
רננה שחר: אברהם רזיאל.
רננה שחר: לא זכור לי שיש באיזה מקום הגדרה או רשימת פעולות הבדק.
רננה שחר: יש הגדרה לפעולות בדק.
רננה שחר: "המנהל" – מנהל הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיך לעניין חוק זה, כולו או מקצתו;"
איתי עצמון: הבנתי מהדיונים הפנימיים שקיבלתם הערה שצריך לפרסם את דבר ההסמכה ואת העניינים שלגביהם יוסמך עובד הרשות.
רננה שחר: כמובן, הסמכה איננה בת פועל תחיקתי ולכן תוקפה מיום חתימתה ולא מיום פרסומה ברשומות.
רננה שחר: את זה אנחנו כמובן לא רוצים לעשות.
איתי עצמון: זה ברור.
איתי עצמון: השאלה האם לא ראוי, לאור הסמכויות הרבות שניתנות כאן, כן לפרסם את זה?
איתי עצמון: הבנתי שבאופן עקרוני כן קיבלתם את העמדה.
איתי עצמון: זה לא מופיע בנוסח לכן אני שואל.
רננה שחר: מקובל עלינו שזה יפורסם.
רננה שחר: לא מקובל עלינו שההסמכה תהיה מיום פרסום אלא רק מיום - - -
יערה למברגר: אפשר שתפורסם ברשומות ועדיין זה לא ישנה.
איתי עצמון: נכון, אבל אלה שני דברים שונים.
איתי עצמון: אולי נכתוב שהודעה על הסמכה כאמור תפורסם ברשומות וגם בעניינים שלגביהם ניתנה ההסמכה.
איתי עצמון: מקובל?
ליאור יבור: כמו שאמרתי בפתיח, זה אחד המקומות שבהם יש לנו השגה.
ליאור יבור: אנחנו מבקשים להגביל את הסמכות, ואני אתן מספר דוגמאות.
ליאור יבור: השני, לפרסם למפרע ולא בדיעבד.
ליאור יבור: אני אתן דוגמאות.
ליאור יבור: יש דברים כמו סירוב לחדש רישיון, הגבלות של רישיון, התליה של רישיון.
ליאור יבור: לא יתכן שהמנהל יאציל את זה למזכירתו.
ליאור יבור: זה צריך להיות מאוד מוגדר.
ליאור יבור: עיצומים כספיים שעולים על גובה של סכום בסיסי, שיכולים לאיים על קיומה של חברה או גוף.
ליאור יבור: זכות טיעון, פטור אישי, הוראות שעה דחופות, כל אלה אנחנו חושבים שלא יכולים להיות מואצלים.
ליאור יבור: צריך להגדיר אותם וצריכים להיות מפורסמים למפרע ולא בדיעבד.
איתי עצמון: יש סמכויות שמבחינה משפטית לא ניתן לאצול אותם.
איתי עצמון: אלה רק גדול מהעניינים שתיארת.
ליאור יבור: זה מכסה שניים מתוך החמישה, עדיין יש שלושה שהם פתוחים.
רננה שחר: בהם אני אגיד שכמובן לא יתכן שהמנהל יאצול למזכירתו.
רננה שחר: זה עניין של משפט מנהלי ולא עניין של החוק.
רננה שחר: אני חייבת להגיד שליאור מדבר על התלייה או סירוב לחדש רישיון של חברת תעופה.
רננה שחר: הסעיף שדן בחידוש והתליה של רישיונות דן על כל הרישיונות.
רננה שחר: מי שמבצע היום כעניין של קבע ולפי התקנות את ההתלייה ואת האי חידוש של רישוי אישי של רישיון הטיס היא רשות הרישוי.
רננה שחר: זאת אומרת, עובד ברת"א ולא מנהל רת"א.
רננה שחר: את ההערה הזאת אנחנו לא יכולים לקבל.
רננה שחר: אני יכולה להגיד על הוראות שעה דחופות, שאיתי התייחס אליהן, שלא ניתן לאצול את הסמכות, זאת תקנה בפועל תחיקתי ואת נושא העיצומים הכספיים, שאני מבינה שלא ניתן לאצול לפי מדיניות משרד המשפטים.
קרן כהן סעד: אני מאל-על.
קרן כהן סעד: ללא ספק החוק הזה נותן סמכויות רחבות למנהל.
קרן כהן סעד: אני חושבת שזאת לא בקשה מוגזמת שאנחנו נדע – אם רת"א רוצה להתארגן ולדעת למי להאציל את הסמכויות וכמו שרננה אומרת, גם היום ניתן, לפרסם את זה מראש ולא בדיעבד.
קרן כהן סעד: זכותנו לדעת מראש מי האדם שאליו אנחנו צריכים לפנות.
איתי עצמון: מה הסיבה שאתם רוצים פרסום?
יצחק וקנין: מה זה ייתן?
ליאור יבור: בשביל לתת את הסיכוי לערער או לפעול בטרם ולא בדיעבד.
יערה למברגר: זה לא מקובל לפרסם מראש הודעה על האצלת סמכויות.
יערה למברגר: אני לא מכירה דוגמה כזאת.
יערה למברגר: אני אשמח אם תוכלו להפנות.
יערה למברגר: אני מכירה רק דוגמאות של פרסום בדיעבד ולכן יש לא מעט דברי חקיקה שבהם הודעות על הסמכות או האצלת סמכויות מפורסמת ברשומות.
יערה למברגר: ההערה שלכם לגבי פרסום מראש, בוודאי אני לא מכירה אותה.
יערה למברגר: אפשרות אחרת היא להגיד על הוראות מסוימות, שלגביהן המנהל לא יוכל לאצול את סמכותו.
יערה למברגר: תיאורטית אפשר לחשוב על זה ולנקוב במפורש בחוק.
איתי עצמון: כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים.
יצחק וקנין: כשנגיע לאותם סעיפים תעירו הערות ואולי נוכל להכניס שם את התיקונים שאתם מבקשים.
יצחק וקנין: הסעיף מאושר עם התוספת.
בועז חטיבה: סליחה, מה התוספת?
איתי עצמון: התוספת היא שההודעה על ההסמכה והודעה לגבי העניינים שלגביהם ניתנה הסמכה תפורסם ברישיונות.
רננה שחר: העניינים נובעים מההסמכה.
רננה שחר: בהסמכה כתוב למה אתה מסמיך.
איתי עצמון: זה לצורך הבהרה.
איתי עצמון: את הנוסח הסופי נסגור, אבל שיהיה ברור שעל-כך מדובר.
רננה שחר: "מנחת" – שטח יבשתי או ימי לרבות כל מבנה, מיתקן או ציוד שבו, המשמש או המיועד לשמש, כולו או חלקו, לנחיתה, להמראה, להסעה או לחנייה של כלי טיס, שאינו שדה תעופה;"
איתי עצמון: אני רוצה לשאול לגבי ההגדרה.
איתי עצמון: יכול להיות שזה חשש שווא אבל אתם אומרים "מיועד לשמש בכולו או חלקו", האם לא יכול להיווצר מצב שיש מגרש שחלקו מיועד למנחת וחלקו למגורים ועדיין לא נעשתה פרצלציה, ואז יוצא שבעצם כל האזור הוא מנחת?
רננה שחר: מוטי שמואלי יענה.
מוטי שמואלי: כל הרישוי של מתקן שאמור לשמש לנחיתה או כמנחת, יש לו הגדרות מפורטות בתקנות והוא מקבל רישיון בהתאם.
מוטי שמואלי: זאת אומרת, שאם יש שטח שחלקו משמש כמנחת, אז החלק שמשמש למנחת מקבל את הרישיון ונכנס להגדרה.
מוטי שמואלי: אין קשר בהכרח לעניין סטטוטורי.
מוטי שמואלי: אם יש בניין שחלקו מנחת וחלקו לא, אז החלק שמיועד למנחת מסומן, מפורסם ומקבל רישיון.
איתי עצמון: אז למה בעצם צריך "כולו או חלקו"?
מוטי שמואלי: זה יכול להיות חלק ממנחת, למשל מסלול הסעה או מסלול חנייה.
מוטי שמואלי: הוא מיועד לשימוש גם אם ממעטים להשתמש בו וגם אם מטוס מסוים לא משתמש בו.
רננה שחר: אלה יכולים להיות בנייני משרדים באמצע המנחת או לצד המנחת.
רננה שחר: אני רוצה להגיד שההגדרה נסמכת על ההגדרה באנקס 14 לאמנת שיקגו, שלא מבחינה בין מנחת לשדה תעופה והיא מדברת על כולו או חלקו.
רננה שחר: זאת ההגדרה המשמשת כיום ואנחנו לא רואים איתה בעיה.
רננה שחר: "מפעיל אווירי" – כמפורט להלן, לפי העניין: (1) בהפעלה מסחרית – מי שבידו רישיון הפעלה אווירית; (2) בהפעלה כללית – בעל כלי הטיס או שוכר של כלי הטיס או מי שהורשה לבצע הפעלה מטעמו, למעט שוכר ממפעיל אווירי בהפעלה מסחרית;"
רזיאל אברהם: ראשית אני מודה על התוספת "למי שהורשה", בעקבות ההערה בדיון אבל אני חושב שיש בעיה עם הסיפה "למעט שוכר ממפעיל אווירי בהפעלה מסחרית".
רזיאל אברהם: אני חושב שצריך יותר לפרט ולהבהיר כי הרבה פעמים תהיה השכרה ממפעיל שהוא מפעיל בהפעלה מסחרית אבל לצרכים שהם אינם הפעלה מסחרית.
רזיאל אברהם: אז ההפעלה הזאת היא כללית ולכן הסיפה הזאת לא טובה.
רננה שחר: הגדרת מפעיל אווירי משמש בחוק, בסופו של דבר, המפעיל האווירי יש לו בעיקר אחריות לכשירות האווירית הנמשכת של כלי הטיס והוא גם משמש ה-point of contact הקבוע לגבי כלי הטיס.
רננה שחר: הוא הגורם שזכאי לקבל את תעודת כושר הטיסה, הוא הגורם שזכאי לקבל את תעודת הרעש, הגורם שאליו מופנים ה-AD.
רננה שחר: זאת כתובת קבועה.
רננה שחר: מבחינתנו, אדם ששכר להפעלה כללית, להפעלה פרטית, ממפעיל אווירי, כל האחראויות של המפעיל האווירי לא עוברות אליו, הן נשארות אצל המפעיל המסחרי שהשכיר.
רננה שחר: אלה האחראויות שדיברתי עליהן, אותן אחראויות קבועות של שמירת שירות אווירית נמשכת, של העמדה לבדיקות ביקורת וכדומה.
רננה שחר: זאת היתה הבנתנו ובגלל זה יש את הסיפה "למעט מי ששוכר ממפעיל אווירי בהפעלה מסחרית".
אברהם רזיאל: שוכר זה גם במובן של חוכר, נכון?
אברהם רזיאל: מדברים על הסכמי חכירה.
אברהם רזיאל: כאשר אתה חוכר, זה לא נשאר אצל המפעיל.
אברהם רזיאל: הכול עובר אליך.
אברהם רזיאל: בחלק מסוגי ההחכרה אתה לוקח גם את הכושר האווירי על אחריותך, הכול.
אברהם רזיאל: מחר אני לוקח מטוס 767 מאל-על.
אברהם רזיאל: אני חוכר אותו בהחכרה רטובה שזה אומר צוות ותחזוקה.
אברהם רזיאל: הכול שלי, באחריותי.
אברהם רזיאל: אני לא מפעיל אותו בטיסה מסחרית אלא לצורך ניסויים.
אברהם רזיאל: מה קורה?
ליאור יבור: הכול מתייחס פה למפעיל.
ליאור יבור: זה בגדר הסעיף.
אברהם רזיאל: מדברים על מפעיל אווירי בהפעלה כללית.
אברהם רזיאל: אם שכרתי מאל-על מטוס שהוא החכרה מלאה, אני לא המפעיל של הטיסה, אתה נשאר המפעיל.
אברהם רזיאל: אני חוכר ממך מטוס והאחריות נשארת שלך?
ליאור יבור: אם זה רטוב אז כן.
אברהם רזיאל: סליחה, התכוונתי ל"יבש".
אברהם רזיאל: לגבי "רטוב" זה ברור לי, הפכתי את המונחים.
אברהם רזיאל: "יבש", כלומר, הכול עלי השוכר.
גד רגב: זה תלוי בהסכם.
אברהם רזיאל: ברור אבל ממה שמשתמע מכאן, האחריות נשארת של המחכיר.
ליאור יבור: עדין לא.
ליאור יבור: כשאתה חוכר "יבש", גם אם אתה עושה פעילות כללית, וגם הסיפה "למעט שוכר מפעיל אווירי בהפעלה מסחרית", אז זה מחזיר אותך להפעלה מסחרית.
ליאור יבור: בהפעלה מסחרית, במקרה הזה, מי שבידו רישיון הפעלה אווירית עובר אליך כי הרישיון לא קיים.
אברהם רזיאל: עלולה להיות סתירה.
גד רגב: אנחנו נבדוק את ההגדרה מחדש.
יצחק וקנין: אם כן, אנחנו לא נאשר את ההגדרה.
יצחק וקנין: תנסו להגיע לנוסח מוסכם ובישיבה הבאה במידה ותגיעו לנוסח מוסכם, נאשר את ההגדרה.
יצחק וקנין: אם כן, לא מצביעים על המפעיל האווירי.
רננה שחר: "מפרטי הפעלה" – כמשמעותם בסעיף 17(ב);
רננה שחר: "מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל" (TEL AVIV FIR) – המרחב האווירי הנתון לפיקוחה האווירי של מדינת ישראל שבו ניתנים שירותי נת"א, שנקבע על-ידי ארגון התעופה הבין-לאומי ושגבולותיו מפורסמים במסגרת שירותי המידע התעופתי;"
רננה שחר: "משקה משכר" – משקה שריכוז האלכוהול בו גבוה מהריכוז שקבע השר, בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת; לעניין זה, רישום ריכוז האלכוהול על גבי מכל המשקה יהיה ראיה לכאורה לריכוז האלכוהול המצוי במשקה;"
רננה שחר: "נתון תחת השפעת אלכוהול" – מי שבגופו מצוי אלכוהול בריכוז גבוה מהריכוז שקבע השר, בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת;"
רננה שחר: "סם מסוכן" – כהגדרתו בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג–1973‏, למעט סם שקבע שר הבריאות ובתנאים שקבע;"
רננה שחר: ;"עובד טיס" – מי שבידו רישיון עובד טיס;
רננה שחר: "פנקס הרישום" – פנקס הרישום המתנהל לפי הוראות סעיף 56;
רננה שחר: "פעולות בדק" – פעולות בכלי טיס, במנוע של כלי טיס, במדחף (פרופלר) שלו או בציוד תעופתי, הדרושות להבטחת הכשירות האווירית הנמשכת של כלי הטיס, לרבות פעולות בדיקה, ביקורת, שיפוץ, תיקון, תחזוקה, שימור החלפת חלקים ושינוי, ולמעט תחזוקה קלה;"
רננה שחר: "ציוד תעופתי" – כל אחד מאלה: (1) מערכת, מנגנון, מכשיר, אבזר, מיתקן או ציוד, לרבות ציוד קשר וניווט, המשמשים או המיועדים לשמש בהפעלת כלי טיס או בשליטה בו בטיסה, המיועדים להתקנה או לנשיאה בכלי טיס או המותקנים או הנישאים בו, ובלבד שאינם חלק מגוף כלי הטיס, ממנועו או מהמדחף שלו; (2) ציוד ההטסה של כלי טיס שאינו מאויש;"
איתי עצמון: מה מוסיפות התוספות שהוספתם בסעיף 1?
איתי עצמון: יש פה: מנגנון ומתקן.
איתי עצמון: יש כאן מערכת, מכשיר, אביזר, ציוד.
איתי עצמון: למה הוספתם את זה?
רננה שחר: בעקבות ההערות לציוד תעופתי בדקנו שוב את ההגדרה מול התקנות האמריקאיות והחלטנו למען הזהירות להשתמש בעוד כמה מונחים.
איתי עצמון: למרות שנראה לי שיכולה להיות איזו כפילות.
איתי עצמון: לא כל-כך ברור לי מה האבחנה בין מנגנון למכשיר.
רננה שחר: אני מניחה שיש אנשים שזה ברור להם.
אברהם רזיאל: הכבל של הקלאצ' הוא המנגנון ובסוף המצמד עצמו הוא מכשיר אחר.
גד רגב: מנגנון זה תת יחידה של המכשיר.
רננה שחר: "רופא הרשות" – עובד הרשות שהוא רופא מורשה כמשמעותו בסעיף 2 לפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל"ז–1976‏, בעל הכשרה וניסיון ברפואה תעופתית, שמונה בידי השר, בהתייעצות עם שר הבריאות;"
איתי עצמון: בעצם הוא כבר מונה, נכון?
רננה שחר: יש הוראת מעבר.
רננה שחר: לפי חוק הטיס היום הוא ממונה על-ידי שר הבריאות בהתייעצות עם שר התחבורה.
רננה שחר: יש פה קצת היפוך מבחינת תפקידים.
רננה שחר: "רישיון הפעלה אווירית" – כמשמעותו בסעיף 16;"
רזיאל אברהם: סיכמנו שזה 17, לא?
רננה שחר: נתנו לזה תשובה.
רננה שחר: אני אפתח את זה בפני הוועדה.
רננה שחר: כל ההגדרות מעכשיו, עד "רישיון עובד טיס" מפנות לסעיף שבו יש את חובת הרישוי ולא הסעיף שמפרט את התנאים לקבלת הרישיון.
רננה שחר: לטעמה של הנסחית במשרד המשפטים, זאת הדרך הנכונה יותר משום שהסעיף שמגדיר כבר את התנאים לקבלת הרישיון, כבר משתמש במונח עצמו.
רננה שחר: משום שסעיף חובת הרישוי בעצם מסביר את המהות של הרישיון.
רננה שחר: היא כן הציעה שאם זה מאוד קשה, אפשר להפנות לסימנים עצמם.
רננה שחר: אני משאירה את זה לשיקול הוועדה.
איתי עצמון: זה כבר ענייני נוסח שאפשר לסגור אותם אחר-כך.
אברהם רזיאל: אני מציע שהמשפטנים יחשבו על זה כי בסוף החוק בא לשמש את המשתמש ולא את בתי המשפט.
אברהם רזיאל: גם את בתי המשפט, אבל בואו נמנע את הצורך להגיע לשם.
איתי עצמון: יש ממונה על נוסח בלשכה המשפטית של הכנסת, אנחנו נשב איתה והיא תבדוק את העניין.
יצחק וקנין: אתם רוצים להשאיר את זה?
איתי עצמון: אפשר לאשר את זה, זה ענייני נוסח.
יצחק וקנין: אנחנו נאשר ואם יהיה שינוי בנוסח נודיע על-כך באחת מהישיבות.
איתי עצמון: לאחר שנסיים את כל העבודה על החוק, נשב עם הנסחית.
יצחק וקנין: אם כן, ההגדרה מאושרת.
יצחק וקנין: רננה שחר
רננה שחר: "רישיון עובד טיס" – כמשמעותו בסעיף 2;"
רננה שחר: "הרשות" – רשות התעופה האזרחית שהוקמה לפי חוק רשות התעופה האזרחית;
רננה שחר: "רשות שדות התעופה" – רשות שדות התעופה שהוקמה לפי חוק רשות שדות התעופה;"
רננה שחר: "שדה תעופה" – שטח יבשתי או ימי לרבות כל מבנה, מיתקן או ציוד שבו, המשמש או המיועד לשמש, כולו או חלקו, לנחיתה, להמראה, להסעה או לחנייה של כלי טיס, הקבוע בצו שקבע השר;"
איתי עצמון: אני מניח שאתם ערים לכך שיש שתי הגדרות.
איתי עצמון: יש הגדרה אחת בחוק רשות שדות התעופה.
איתי עצמון: זאת לא בדיוק הגדרה אלא הפנייה לתוספת והגדרה נוספת כאן.
רננה שחר: יש שם הגדרה.
איתי עצמון: נכון, יש הגדרה ואחר-כך הפנייה לתוספת בסעיף 5.
רננה שחר: אנחנו ערים, השינוי הוא מכוון.
רננה שחר: הרגולאציה לפי חוק רשות שדות התעופה חלה על יותר שטחים מאשר הרגולאציה לפי חוק הטייס, דהיינו, שטחי המסחר, הכניסות היבשתיות וכדומה.
איתי עצמון: את זה הבנתי.
איתי עצמון: השאלה, האם לא כדאי לחבר בין ההגדרות?
יערה למברגר: להיפך, אנחנו לא רוצים לחבר בין ההגדרות.
איתי עצמון: בעצם יש כאן צו שיקבע השר ובנוסף לכך - - -
רננה שחר: יש הוראת מעבר שקובעת שכל היסודות שמנויים בתוספת יראו אותם כאילו – יש הוראת מעבר.
רננה שחר: ""שירותי מידע תעופתי" (AIS) – איסוף, עריכה, פרסום, הפצה או העברה של מידע תעופתי לפי סעיף 79;"
איתי עצמון: מהו מידע תעופתי?
רננה שחר: מידע תעופתי הוא מידע שהוא דרוש לבטיחות, הסדירות והיעילות של התעופה האזרחית.
רננה שחר: הוא גם מידע לגבי מזג אוויר, לגבי אזהרות כאלה ואחרות, מפות אוויריות וכל הדברים האלה.
רננה שחר: "שטח ישראל" – שטח הריבונות של מדינת ישראל כולל רצועת מימי החופין שלה, לרבות המרחב האווירי שמעל השטח האמור;"
רננה שחר: "שירותי ניהול תעבורה אווירית", "שירותי נת"א" – פיקוח ובקרה על התעבורה האווירית, מתן מידע תעופתי או אישור תכניות טיסה;"
רננה שחר: "שליטה" – כהגדרתה בחוק ניירות ערך, התשכ"ח–1968‏;"
רננה שחר: "השר" – שר התחבורה והבטיחות בדרכים;"
רננה שחר: "תחזוקה קלה" – פעולות בדיקה, תחזוקה, שימור והחלפת חלקים בכלי טיס, שאינן פעולות מורכבות, כפי שקבע השר;
איתי עצמון: אני מבין שהפעולות האלה לא כוללת תיקון בעצם.
איתי עצמון: אם אני משווה את זה להגדרה של "פעולות בדק".
איתי עצמון: לא מדובר על תיקון או שיפוץ, רק על פעולות שנועדו לשמר?
פוול גרנדל: יש הגדרה ברורה.
רננה שחר: זאת ההגדרה.
רננה שחר: ההגדרה נסמכת גם על ההגדרה בתקנות היום.
איתי עצמון: מבחינתכם, החלפת חלקים זה התיקון היחידי שנכלל בגדר תחזוקה קלה?
פוול גרנדל: זאת פעולה תחזוקתית שמוגדרת על-ידי ספרות היצרן.
פוול גרנדל: כל המסמכים שמגדירים תיקון נמצאים בספרים אחרים.
פוול גרנדל: זה לא תיקון.
איתי עצמון: אנחנו מבינים אבל אנחנו עוסקים בהגדרות בחוק.
איתי עצמון: צריך להבהיר.
רננה שחר: כתוב "כפי שקבע השר".
רננה שחר: יש לכך סכנות.
רננה שחר: אומצה תקינה אמריקאית בנושא הזה כך שזה כן מקבל מענה ספציפי בתקנות.
בועז חטיבה: יש לי שאלה לנוסח.
בועז חטיבה: בסיומת כתוב "כפי שקבע השר" ובהגדרה מוקדמת יותר "בצו שקבע השר".
בועז חטיבה: במקום אחר ראינו "השר יקבע בתקנות".
בועז חטיבה: יש שימוש בצורות שונות ומשונות איך קובע השר.
בועז חטיבה: נשאלו על זה הרבה שאלות וקיבלנו כל מיני תשובות שלא מספקות לדעתנו.
יצחק וקנין: האפשרויות של השר זה להתקין תקנות.
יצחק וקנין: אפשר להביא חוק שהשר מכין אותו והשר מגיש את החוק.
יצחק וקנין: המשרד מכין לו את הדברים כך שהניסוחים הם בהתאם לעבודת הכנסת.
בועז חטיבה: אבל איפה שלא כתוב "בתקנות", לכאורה שר יכול לקבוע או משרד התחבורה ללא כל פיקוח פרלמנטארי.
יצחק וקנין: יש תקנות שבאות לוועדה והוועדה מאשרת אותן.
בועז חטיבה: אם כתוב "השר יקבע" בלי "בתקנות".
איתי עצמון: לפי חוק הפרשנות, כשכתוב "שקבע" זה "קבע בתקנות".
איתי עצמון: לגבי שאלת הפיקוח הפרלמנטארי, זאת שאלה שנצטרך להתייחס אליה.
איתי עצמון: דיברתי על-כך עם היועצת המשפטית של רת"א.
איתי עצמון: אנחנו נדון בעניין.
איתי עצמון: יש צו שהשר יכול לקבוע.
איתי עצמון: יש תקנות שכאשר אומרים "שיקבע" או "שקבע" מדובר על תקנות ואין על-כך שום בעיה.
איתי עצמון: אני לא מבין למה זה מפריע לכם.
בועז חטיבה: זה מפריע בעצם העובדה שבחלק מהמקומות טרחו והדגישו "יקבע בתקנות".
בועז חטיבה: לכאורה, אם לא נכתב בחלק מהמקומות "בתקנות", אז אולי היתה פה כוונת מכוון.
בועז חטיבה: חוק הפרשנות, לדעת יועצינו המשפטיים, לא נותן פה תשובות מספיק טובות ולכן אנחנו חושבים שצריך להיות כתוב באופן ברור, לכל אורך הצעת החוק, "יקבע בתקנות".
בועז חטיבה: על-ידי כך יישמר הפיקוח הפרלמנטארי.
איתי עצמון: זה לא קשור לפיקוח הפרלמנטארי.
בועז חטיבה: כי מרבית התקנות יצטרכו לעבור בוועדת הכלכלה של הכנסת.
יצחק וקנין: יש תקנות שלא באות לאישור הוועדה.
יצחק וקנין: ישנן נקודות שבהן יבקשו שזה יובא לוועדת הכלכלה לאישור.
יצחק וקנין: זה קורה בכל הצעת חוק.
יצחק וקנין: לוועדה יש סמכות להגיד לשר שהוא יתקין תקנות אבל הוא יביא אותן לאישור הוועדה.
יצחק וקנין: יש צווים שהשר לא מביא אלינו, בדיוק כמו תקנות.
יצחק וקנין: הוא מתקין תקנה והוא לא חייב להביא אותה.