GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30080: ישנם מקרים רבים שבהם בן הזוג נפטר, והאישה או הבעל מחויבים למרות שהם לא זקוקים ולא ביקשו.
30080: אני רק מברכת ומחזקת.
אופיר אקוניס: זה מצוין לברך.
אופיר אקוניס: אני מאשר את הסעיף, הלאה.
אופיר אקוניס: עו"ד פרידמן, האם אתה רוצה להוסיף משהו לסעיף הזה?
אופיר אקוניס: אתה אמרת לי שאתה תומך.
זאב פרידמן: אנחנו מסכימים לתוספת שהוסיף עו"ד קמחי, אנחנו רק רוצים להוסיף.
זאב פרידמן: אנחנו חושבים שיש כאן איזושהי הערה לניסוח.
זאב פרידמן: במקום שיהיה כתוב: יחולו החיובים המוטלים על הצרכן לפי החוזה על אדם אחר לא יהיה להם תוקף, צריך להיות: יחולו החיובים המוטלים על הצרכן לפי החוזה, ימשיכו להיות הצרכן או על אדם אחר, אז הם בטלים.
זאב פרידמן: כי מה שקורה הוא שכאשר מישהו עובר למעון, למעשה השירות הזה מיותר לו, במרבית המקרים.
זאב פרידמן: לכן, גם מאלצים אותו להמשיך לקבל את השירות במעון זה גם צריך להיות בטל.
זאב פרידמן: ולכן, צריך להיות: אם החיובים האלה יחולו על הצרכן או על אדם אחר.
איתי עצמון: אני חושב שההגדרה של שירותי רפואה כאן זה לא כאלה שניתנים במעון, לא?
חנה טירי: זה לא אמור לחול על שירותים שניתנים במעון.
זאב פרידמן: אם השירות אמור להמשיך לחול על הצרכן או על כל אדם אחר.
חנה טירי: מוטלים על הצרכן לפי החוזה, או על אדם אחר.
זאב פרידמן: להוסיף את המילים: ימשיכו לחול על הצרכן או על אדם אחר בטלים.
איתי עצמון: זאת אומרת, לאחר המילה החוזה: או.
אופיר אקוניס: מאה אחוז, אישרתי את הסעיף עם התיקונים.
חנה טירי: "13ו.
חנה טירי: בלי לגרוע מהוראות סעיף 13ד, לעניין ביטול של עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה יחולו הוראות אלה: (1) הצרכן רשאי לבטל את העסקה בתוך שלושים ימים מיום חתימת החוזה על-ידי שני הצדדים או מהיום שבו אישר הצרכן את קבלת טופס הגילוי בהתאם להוראות סעיף 13ה(ב)(2), לפי המאוחר מביניהם, וזאת אף אם הוחל במתן השירות.
חנה טירי: ביטל הצרכן עסקה לפי פסקה זו, לא יגבה העוסק מהצרכן דמי ביטול כלשהם.
חנה טירי: " אולי אני אסביר קודם את פסקה (1)?
אופיר אקוניס: לא, תקריאי עד הסוף.
חנה טירי: "(2) ביטל הצרכן עסקה כאמור שהיא עסקה לתקופה קצובה, לפני מועד סיומה, ולאחר תום שלושים הימים כאמור בפסקה (1), לא יגבה העוסק מהצרכן דמי ביטול כלשהם, אלא אם כן נקבעו מראש בחוזה דמי ביטול בשל ביטול העסקה לפני מועד סיומה, ובסכום כפי שנקבע בחוזה.
חנה טירי: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין הסכום המרבי של דמי ביטול שניתן לקבוע בחוזה.
חנה טירי: "(3) ביטל הצרכן עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה בהתאם לפסקאות (1) או (2) ישיב העוסק לצרכן, בתוך שבעה ימים מיום קבלת הודעת הביטול, את אותו חלק ממחיר העסקה ששילם בעד התקופה שלאחר מתן הודעת הביטול, או יבטל את חיובו של הצרכן בעד התקופה כאמור.
חנה טירי: קיבל הצרכן מכשירים או ציוד במסגרת העסקה, יעמידם לרשות העוסק במקום שבו נמסרו לו, ויודיע על כך לעוסק.
חנה טירי: " הסעיף הזה עוסק בזכות הצרכן לבטל את העסקה.
חנה טירי: זה לא גורע מהוראות סעיף 13ד שמדבר על הדרך לבטל עסקה.
חנה טירי: זאת אומרת, אופן ביטול העסקה.
חנה טירי: זה לא גורע.
איתי עצמון: יש לי כאן שאלה.
איתי עצמון: מכיוון שאם אתה משווה את נוסח 13ד לסעיף הזה יש כאן אי בהירות, מכיוון שסעיף 13ד קובע שחוזה בעסקה מתמשכת יסתיים בתוך שלושה ימי עסקים או שישה עסקים, ולמועד הביטול – יפסיק העוסק את אספקת הטובין או השירותים, ולא יחייב את הצרכן בתשלומים.
איתי עצמון: האם מדובר על שלושה או שישה ימי עסקים, או על שבוע?
איתי עצמון: אני לא כל כך מבין איך זה עולה בקנה אחד?
איתי עצמון: מדובר על עסקה מתמשכת, ואני מדבר על ההתאמה בין פסקה (3) לבין 13ד רבא שעוסק בביטול.
חנה טירי: הכוונה שלנו היא שכעיקרון ההוראות של סעיף 13ד ככל שהן לא סותרות, הן אמורות לעמוד בקנה אחד.
חנה טירי: סעיף 13ו בעצם קובע את הזכות המהותית, מתי אפשר לבטל עסקה, ובאיזה תנאים.
איתי עצמון: הוא קובע גם את הזכות המהותית, אבל גם את תוצאות הביטול.
איתי עצמון: פסקה (3) מדברת על איך נעשה הביטול, ומה יהיו תוצאות הביטול.
איתי עצמון: כאן כתוב שבעה ימים.
איתי עצמון: כתוב גם ויבטל חיובו.
איתי עצמון: זה קצת לא ברור.
זהרה כהן: אני ראש תחום בריאות וסיעוד במשרד לענייני גמלאים.
זהרה כהן: רציתי לשאול משהו שלא היה מובן לי בסעיף הקודם, וזה נוגע גם לעכשיו.
זהרה כהן: במידה ומישהו נפטר, ממתי מתחיל הביטול?
זהרה כהן: האם מרגע שיש את הפטירה?
זהרה כהן: לוקח זמן למשפחה עד שהיא מתארגנת, ועד שהאישה קולטת שמחייבים אותה והיא לא רוצה להמשיך.
זהרה כהן: ממתי חל הביטול על אדם שהתייחסנו ממעון, אשפוז?
יצחק קמחי: לצערי, אין ברירה.
יצחק קמחי: זאת אומרת, זה מרגע מתן ההודעה על הפטירה.
יצחק קמחי: אני הולך פה, לצערי, לקראתם.
יצחק קמחי: הם לא יכולים לדעת.
איתי עצמון: זה לא כתוב.
איתי עצמון: יכול להיות שצריך לפתוח כי הסעיף לא ברור, כי הם מתכוונים למשהו אחר, וכתוב משהו אחר.
30080: לצערנו, ישנן נשים שלא יודעות קרוא וכתוב, ולא מודעות לדברים האלה.
30080: הן גם דורשות מה שמגיע להן באיחור של שנים, והביטוח הלאומי לא מחזיר.
30080: במקרה כזה הבעל נפטר, וצריך חודש ימים.
אופיר אקוניס: הטיעון הזה הוא מאוד שוביניסטי.
אופיר אקוניס: אולי לפעמים זה הפוך.
אופיר אקוניס: בן או בת זוג.
30080: אני מבקשת פשוט להפסיק את העסקה בתוך שלושים יום מיום שהבעל או האישה נפטרים, כי אחרת זה יכול להימשך גם שנים.
קריאות: איך נדע?
קריאה: הביטוח הלאומי מודיע לכולם.
אופיר אקוניס: האם אתה מציע לפתוח את הסעיף הקודם לגבי יום הפטירה?
איתי עצמון: מכיוון שנשאלה כאן שאלה, ועו"ד קמחי אמר שהוא רוצה להבהיר את הסעיף, אני חושב שאולי יש מקום כן לפתוח ולהבהיר את הטעון הבהרה בסעיף הזה.
איתי עצמון: אני מדבר על סעיף קטן (ז) כי כתוב כרגע או פטירתו שזה ממועד הפטירה.
אופיר אקוניס: בואו נמשיך, נסיים, ונחזור לדברים ששנויים במחלוקת.
יהורם הל: ביטל צרכן עסקה מתמשכת.
יהורם הל: הוא שלח בדואר רשום עם אישור מסירה את כל הציוד לחברה.
יצחק קמחי: ממש לא צריך.
יצחק קמחי: מספיק שישלח בדואר רשום הודעה על הביטול.
יהורם הל: שלח בדואר רישום עם אישור מסירה, אני מספר עובדות.
יהורם הל: החברה לא רוצה לקבל את ההתנתקות, ומפתה אותו ולוחצת עליו לקבל כל מיני הסדרים מהסדרים שונים.
יהורם הל: הוא מסרב.
יהורם הל: שולחים לו מכתב: הסכמת, והוא אומר: לא הסכמתי.
יהורם הל: הוא גם ביטל את הוראת הקבע של התשלומים החודשיים.
יהורם הל: החברה נכנסה לחשבון הטלפון שלו בבזק, ונתנה הוראה לבזק לגבות מידי חודש בחודשו 100 שקלים, והודיעה לו שהיא זכאית לעשות את זה.
יהורם הל: ראשית, אני לא מבין איך זה נעשה.
יהורם הל: אבל, היות וזהו סיפור אמיתי אז צריך להיות פה משהו בהבהרות.
יצחק קמחי: אני לא יודע איך היא עושה את זה.
יצחק קמחי: אבל, אם אתה שואל אותי, הייתי מגיש תלונה במשטרה, נקודה.
יצחק קמחי: אם לא היתה איזושהי הסכמה, מה זאת אומרת שנכנסים לך לחשבון?
יהורם הל: אני גם שואל איך נכנסים לחשבון?
יצחק קמחי: אני לא מבין את ההבדל בין זה לבין גניבה.
יצחק קמחי: בהודעה בדואר רשום על הפסקת עסקה מתמשכת, העסקה נפסקת אחרי שישה ימים ממועד המשלוח, נקודה.
יצחק קמחי: מכיוון שהציוד סופק בבית הקשיש, ייקחו אותו משם.
יצחק קמחי: הוא לא צריך לשלוח אותו.
יצחק קמחי: ואם הם לא מבטלים כפי שאתה מתאר, או ממשיכים לגבות ממנו כספים, החוק מאפשר להגיש נגדם תביעה של עד 10,000 שקלים.
יצחק קמחי: זה כרגע מה שיש.
יצחק קמחי: במקרים פתולוגים אני כבר אומר לכם, כיוון שאני גם הוצאתי איזושהי הנחיה בנושא הזה לא מזמן, אם ישנה בעיה בנושא של זכות הביטול אנחנו גם נראה כהטעיה.
יצחק קמחי: בסעיף 2 - 21 לחוק הגנת הצרכן גם הפרה של הוראות ביטול ייחשבו כהטעיה.
יצחק קמחי: אנחנו גם נראה בזה, ואולי ננקוט הליך פלילי.
יצחק קמחי: אבל, דרך המלך כרגע היא בדרך של פיצוי כספי, פיצוי לדוגמה, של עד 10,000 שקל שאפשר לקבל.
קריאה: עו"ד קמחי, ישנן חברות שמסרבות לחתום על הציוד שמוחזר להן.
יצחק קמחי: הוא מחזיר להם את זה, נתן להם במקום, והם קיבלו – זה הכול.
יצחק קמחי: שיעשה איזשהו תרשים.
יצחק קמחי: החוק לא יכול לבוא ולפתור את החיים, הוא נותן את הכללים.
יהורם הל: האם לא כדאי אולי להפנות את מה שאתה אומר בחוק, כולל שיחול הסעיף הזה שדיברת עליו במפורש?
יצחק קמחי: פרסמתי איזושהי הנחיה בנושא.
יצחק קמחי: אני אוציא אולי גם הנחיה גם לחברות ולאיגוד.
אופיר אקוניס: רבותי, אני מבין שאין בעיה עם פסקאות (1) ו-(2) בסעיף 13ו, ולכן אני מאשר אותן.
אופיר אקוניס: ליועץ המשפטי של הוועדה היתה הערה בפסקה (3).
איתי עצמון: כן, היתה לי הערה אחת שכרגע העברתי כאן פתקים עם עו"ד טירי.
איתי עצמון: אני בעצם הסברתי את הצורך להתאים בין ההוראות האלה לבין ההוראות שנוגעות לביטול עסקה מתמשכת, והצעתי איזושהי הצעה.
חנה טירי: כן, במקום לכתוב בתוך שבעה ימים מיום קבלת הודעת הביטול, לבוא ולהגיד -.
חנה טירי: אפשר להוריד את זה לגמרי.
איתי עצמון: אני מציע לא להוריד, אלא להבהיר.
איתי עצמון: להפנות להגדרה של מועד הביטול בסעיף 13ד(ג).
חנה טירי: בסדר.
איתי עצמון: יש לי עוד הצעה לתיקון.
איתי עצמון: כתוב: יבטל את חיובו.
איתי עצמון: אולי כדאי להוסיף כאן: וימסור לו עותק מהודעת ביטול החיוב?
יצחק קמחי: זה התיקון שנכנס עכשיו.
יצחק קמחי: בתיקון 26 יש חובה במקרה של ביטול.
איתי עצמון: צריך להוסיף, זה לא חל על כל העסקאות.
אופיר אקוניס: אין מניעה.
אופיר אקוניס: מכיוון שיש אז היא הנותנת, נוסיף.
אופיר אקוניס: בסדר, נכניס.
אופיר אקוניס: אבל, ב-26 זה בא לידי ביטוי.
איתי עצמון: זה בא לידי ביטוי לא לגבי כל העסקאות.
קריאה: לגבי מכר מרחוק ורוכלות.
אופיר אקוניס: נכון, מצוין.
אופיר אקוניס: עם התיקונים שהיועץ המשפטי של הוועדה העלה כאן, אנחנו מאשרים את סעיף - - -
יריב לרנר: לגבי סעיף 13ו(1) - יש כאן פסקה שאומרת שגם אם החלו במתן השירות אז אפשר יהיה לבטל את דמי הביטול.
יריב לרנר: יכול לכאורה להיגרם מצב שהחברה בעצם לא קיבלה שקל אחד - - -
אופיר אקוניס: לא, זה גם צריך סעיף 26.
אופיר אקוניס: אם אינני טועה יש שם בתיקון מאה שקל.
איתי עצמון: רק לגבי עסקאות מכר מרחוק, נכון?
אופיר אקוניס: ההחזרה, דמי ההתקנה - אנחנו טיפלנו בזה בישיבה ביחד, והגענו להסכמה של 100 שקלים.
חנה טירי: אז עכשיו אפשר להוסיף את הוראה גם פה.
אופיר אקוניס: אז נחיל, מצוין.
אופיר אקוניס: אנחנו טיפלנו בזה.
אופיר אקוניס: זה היה הסכמה, וגם היא היתה אחרי מאבקים קשים, וצעקות פה בוועדה.
אופיר אקוניס: זה 100 שקלים.
איתי עצמון: צריך להגיד בדיוק מה התיקון שרוצים.
איתי עצמון: זה לגבי פסקה שכבר אישרנו בעצם.
לאה ורון: זה לגבי פסקה (2).
איתי עצמון: אז צריך לפתוח אותה.
אופיר אקוניס: אז אני פותח אותה.
איתי עצמון: ואנחנו בעצם מוותרים על: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין הסכום.
איתי עצמון: זה לא צריך.
אופיר אקוניס: לא צריך, הדבר ישנו.
איתי עצמון: ובמקום הסיפא - - -
אופיר אקוניס: תנסח את זה כפי שבא בתוך תיקון סעיף 26.
חנה טירי: לא .
חנה טירי: לדעתי, ההתקנה צריכה להיות ב-(3), בסעיף שמדבר על ההשבה.
איתי עצמון: יש שני דברים.
איתי עצמון: השאלה היא מה רוצים.
איתי עצמון: אתם רוצים לקבוע סכום מקסימאלי לדמי הביטול, ולקבוע גם תנאי התקנה?
חנה טירי: לעניין דמי הביטול אנחנו אמרנו דבר כזה – אם יש יציאה מוקדמת, אפשר יציאה מוקדמת, אבל בלבד שאתה כותב מה הם סכומי הקנסות בחוזה עצמו.
חנה טירי: מלכתחילה אנחנו לא מתערבים.
חנה טירי: אנחנו נתערב רק אם אנחנו נראה שהסכומים הם מאוד מופרזים, ולכן השארנו סעיף הסמכה.
אופיר אקוניס: מנכ"ל נטלי מדבר על משהו אחר, מנכ"ל נטלי מדבר על ביטול.
אופיר אקוניס: היתה התקנה, כמו בחברות הכבלים.
אופיר אקוניס: הם העלו אותו טיעון שהעלו חברות הכבלים.
דניה דרורי: מעבר להתקנה, מדובר על שירות שניתן בפועל.
דניה דרורי: אני בחודש הזה יכולה לשלוח לאדם ניידת טיפול נמרץ כל יום שכל אחת עולה כ-900 שקלים.
אופיר אקוניס: כל יום אני לא חושב שזה יכול להיות.
דניה דרורי: לא יודעת, תיאורטית.
דניה דרורי: פעם אחת יכול להיות 1,000.
דניה דרורי: השאלה היא מה קורה?
דניה דרורי: אסור לחברת האשראי לחייב את הלקוח.
דניה דרורי: הוא ביטל במהלך השלושים יום שירות, וקיבל שירות.
דניה דרורי: בחוק בנוסח היום עם עסקות ברוכלות וכו', אפשרות ביטול ניתנה עד שמתחיל השירות בפועל.
דניה דרורי: פה השירות מתחיל להינתן בפועל.
יצחק קמחי: גם היום שימוש בשירות, ואתה מבטל אחרי תחילת קבלת השירות, אז בוודאי שאתה משלם במקרה כזה.
קריאה: זה לא רשום, צריך להבהיר.
דניה דרורי: בפועל, חברות האשראי לא יחייבו את הלקוח.
דניה דרורי: בשלושים היום הראשונים לא יהיה לי איך לחייב אותו.
דניה דרורי: הוא עשה איתי עסקה, העסקה לא נכנסת בפועל, אין חיובים.
חנה טירי: אפשר להוסיף פה שתי הוראות.
חנה טירי: התיקון הראשון הוא שאם בוטלה עסקה מתמשכת שהוחל בה מתן השירות, אז הצרכן צריך לשלם את התמורה היחסית.
אופיר אקוניס: גמרנו, טיפלנו בזה.
איתי עצמון: לא, לא טיפלנו.
איתי עצמון: טיפלנו רק לגבי עסקאות ספציפיות.
אופיר אקוניס: מה שנקרא ברוח התקנה - הפנייה.
איתי עצמון: אני אסביר.
איתי עצמון: תיקון 26 עסק בסוגי עסקאות ספציפיות.
איתי עצמון: כאן אנחנו מדברים על עסקה, אנחנו מוסיפים כאן סעיפים מיוחדים שנוגעים לעסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה.
איתי עצמון: אם רוצים באמת להחיל, או להוסיף הוראות מיוחדות שקבענו אז כאן, צריך לומר את זה במפורש, וצריך לומר בדיוק מה אנחנו רוצים.
איתי עצמון: אתם רוצים בעצם החזרת התמורה היחסית ששילם הצרכן בעבור השירות שניתן לו.
איתי עצמון: אני מבין נכון?
יצחק קמחי: אתה צודק, רק רוב העסקאות האלה הן עסקאות ברוכלות או אולי במכר מרחוק.
יצחק קמחי: זאת אומרת, זה לא שאתה הולך למוקד להירשם.
יצחק קמחי: באים אליך הביתה, עסקאות ברוכלות.
יצחק קמחי: אז לכאורה זה חל.
יצחק קמחי: אבל, אני מוכן להכניס את זה בצורה ספציפית, ונקבל וזה בסדר גמור.
יריב לרנר: וגם את העניין של דמי ההתקנה, של דמי הפירוק אם הותקן המכשיר.
איתי עצמון: רגע, בואו נתחיל סעיף סעיף.
איתי עצמון: אנחנו מדברים על החזרת תמורה יחסית.
חנה טירי: אפשר להוסיף בפסקה (3) - - -
איתי עצמון: את המיקום אנחנו נסגור כבר אחר כך, חבל על הזמן.
חנה טירי: להגיד בוטלה עסקה מתמשכת שהוחל במתן השירות, ישלם הצרכן את התמורה ה- - -
אופיר אקוניס: בסדר, הסכמנו על רוח הדברים.
אופיר אקוניס: תנסחו אחר כך.
איתי עצמון: אוקיי, ודבר נוסף - - -
אופיר אקוניס: גם קיבלנו, אותו הדבר, אותו עיקרון.
חנה טירי: התקין העוסק טובין בבית הצרכן לצורך - - -, יהיה רשאי לגבות מהצרכן תשלום בשל הוצאות התקנה בסכום שלא יעלה על 100 שקלים.
חנה טירי: השר באישור ועדת הכלכלה רשאי לקבוע - - -
אופיר אקוניס: אחרי זה אתם תנסחו.
דובר: אני רוצה להבין אם הבנתי נכון, כי אם לא הבנתי נכון אז יש פה איזושהי בעיה.
דובר: פה דובר על החזר תשלום יחסי.
דובר: יש לא מעט מקרים שבהם התשלום היחסי הוא הרבה יותר נמוך מאשר העלות של השירות שאותו הוא קיבל.
דובר: גם המקרה שנתן קודם מנכ"ל נטלי, הוא התכוון לזה.
דובר: אם דמי המנוי שהוא היה אמור לשלם לחודש הם לדוגמה 100 שקלים, ובתקופת השימוש שלו בשירות הוא השתמש בשירות בעלות של 500 שקלים, אני חושב שחייב להיות ברור שהוא צריך לשלם את אותם 500 שקלים.
דובר: פה לא מדובר על תקופה יחסית.
אופיר אקוניס: אנחנו לא נעלה.
דובר: ברשותך, אני אתן דוגמה.
דובר: לקוח עשה מנוי לשירותים רפואיים, ובמסגרת הזאת מגיע לו ביקור בית של רופא.
דובר: הוא ביטל את העסקה אחרי פחות מחודש.
דובר: בתקופה הזאת היה אצלו רופא חמש פעמים מכיוון שזה מה שהוא הזמין.
דובר: המנוי בוטל.
דובר: ללקוח שאין לו מנוי בתוקף, ביקור כזה עולה X שקלים.
דובר: את זה הוא צריך לשלם, אחרת יהיה ניצול לרעה.
יצחק קמחי: האם בשלושים יום הוא יבטל אחרי שחמש פעמים הייתם אצלו בבית, והייתם כל כך נהדרים?
יצחק קמחי: דווקא עכשיו הוא יבטל?
יצחק קמחי: אם הייתם כל כך טובים למה שהוא יבטל?
אופיר אקוניס: עכשיו הגברת מכן לזקן.
אופיר אקוניס: ההערות שלך התקבלו, אני חושב שאתה צריך להיות שבע רצון.
30080: חמש שנים שילמתי מידי בחודשו, וברוך השם מעולם לא נזקקתי.
30080: עקב חילופי חברות התנתקי, ובאו לקחו את המכשיר.
30080: חמש שנים – תחזירו לי את הכסף.
קריאה: סליחה, אני מדבר על ביטול בחודש ראשון.
אופיר אקוניס: ברוח הדברים שהגברת טירי תיארה כאן, אתה תנסח איתה ואנחנו נאשר את (1), (2) ו-(3), תודה.
אופיר אקוניס: בבקשה תמשיכי.
חנה טירי: "תיקון סעיף 14ב לחוק הגנת הצרכן – בסעיף 14ב לחוק העיקרי, במקום "כאמור בסעי, 14א" יבוא "כאמור בסעיפים 13ה או 14א", ובמקום "בהתאם לסעיף 14א(ג) יבוא "בהתאם לסעיפים 13ו או 14א(ג), לפי העניין".
חנה טירי: מה שאנחנו רוצים לעשות הוא להחיל את סעיף 14ב גם לעסקה הזאת.
חנה טירי: סעיף 14ב אומר שאם הצרכן התחייב לשלם את התמורה של העסקה באמצעות כרטיס אשראי, לא יחייב מנפיק הכרטיס את הלקוח בסכום החיוב כולו או חלקו לפני שחלפו שלושים ימים לפחות מהמועד שבו הופקד בידיו מסמך המעיד על העסקה בין הלקוח לבין הספק.
חנה טירי: הודיע הלקוח למנפיק בתוך שלושים הימים האמורים כי העסקה בוטלה בהתאם להוראות סעיף 14א(ג) לא יחייבו המנפיק בסכום כלשהו בשל העסקה.
חנה טירי: נכון להיום הסעיף הזה חל על עסקאות של רכישת יחידות נופש.
חנה טירי: מה שאנחנו עושים בתיקונים זה כדי להחיל את הסעיף הזה גם על עסקה מתמשכת לשירותי רפואה.
חנה טירי: המטרה פה היא באמת מתן הגנה כמה שיותר לצרכן, שהוא בדרך כלל קשיש, שעושה עסקה כזאת.
אופיר אקוניס: גברתי, בבקשה.
מיכל לב: אני מלאומי קארד.
מיכל לב: אנחנו לא מתנגדים לעיקרון של המחויבות של חברות כרטיסי האשראי, של המנפיק.
מיכל לב: אבל, אנחנו כן מבקשים שזו תהיה עסקה שהעוסק שידר אותה, או דיווח עליה למנפיק שהיא עסקה מתמשכת בשירות רפואה, אחרת חברות כרטיסי האשראי לא ידעו באמת לזהות את העסקה ככזאת.
מיכל לב: לדוגמה, כמו שעסקה בהוראת קבע היא עסקה שבית העסק מדווח עליה לחברות כרטיסי האשראי שהיא עסקה בהוראת קבע.
מיכל לב: זהו תיקון טכני בעיקרי, אין לנו שום בעיה עם המהות.
מיכל לב: תיקון נוסף – מדובר פה על הפקדת מסמך המעיד על העסקה.
מיכל לב: בעידן המודרני כבר לא מפקידים כמעט שוברים.
מיכל לב: נבקש שזה יהיה מועד שבו הופקד, או שודר למנפיק מסמך המעיד על העסקה לפי תקנות כרטיסי חיוב.
מיכל לב: יש לזה תקנות וזה מאוד מוסדר.
מיכל לב: זה כבר משהו שהוא קיים.
מיכל לב: העידן שבו מביאים את השוברים, מגהצים, ומביאים את הספח הוא כבר לא קיים כמעט.
יצחק קמחי: אני רוצה לשאול אותך שאלה מכיוון שאני לא בקי בנושא הסליקה.
יצחק קמחי: האם יכול להיות מצב שהעסקה הזאת תדווח כעסקה חד פעמית, למשל?
מיכל לב: יכול להיות.
מיכל לב: זה תלוי בשאלה איך בית העסק ישדר אותה, כמו שבית עסק יכול לשדר עסקה כעסקת תשלומים או כעסקה בתשלום אחד, או כעסקת הוראת קבע.
מיכל לב: אנחנו מקבלים את העסקה לפי הדיווח.
דוד כהן: מה שאני מקבל מהעוסק כך אני רושם אותו.
דוד כהן: אם זה עסקת תשלומים זו תהיה עסקת תשלומים, ואם זה עסקה חד פעמית זו תהיה עסקה חד פעמית.
דוד כהן: אבל, גם בעסקה חד פעמית אנחנו אמורים להחיל את התיקון הזה.
דוד כהן: קרי, שאנחנו נקפיא את החיוב החד פעמי הזה למשך שלושים יום.
דוד כהן: לאחר שלושים יום זה יצא מהפריזר והלקוח יחויב.
יריב לרנר: אני חושב שזה מאוד בעייתי להפריד טכנית בין סוגי העסקאות.
יריב לרנר: אני חושב שכל אחת מהחברות שיושבות פה מריצות עשרות אלפי חיובים כאלה בחודש.
יריב לרנר: אני לא יודע איך אפשר יהיה לעשות איזושהי הפרדה.
יריב לרנר: איך אני יכול להקפיא את כל העסקאות?
יריב לרנר: ומה עם העסקאות הקיימות?
יריב לרנר: יש פה הרי הבדל בין עסקאות חדשות לבין עסקאות קיימות.
יריב לרנר: עסקאות קיימות שהן כל חודש מדווחות מחדש זה עשרות אלפי עסקאות.
יריב לרנר: איך אני יודע להפריד בין זה?
יריב לרנר: האם אני בהתחלה אשדר את זה כעסקה חדשה, ואחרי זה אני אהפוך את זה לעסקה מתמשכת?
יריב לרנר: אני חושב שהתכלית פה היא תכלית מאוד לא ראויה, כי סך הכול מדובר על חיוב מאוד קטן.
יריב לרנר: יש פה חובה להחזיר את החלק היחסי במידה ובוצע כזה חיוב מאיזושהי סיבה.
יריב לרנר: אני לא יודע למה הסעיף הזה.
יריב לרנר: אני מבין שביחידות נופש מדובר על אלפי שקלים.
יעל כהן שאואט: אדוני, יש משמעות לסעיף הזה, ויש הצדקה.
יעל כהן שאואט: ממה שאנחנו רואים מהתלונות – ואני לא מדברת על החברות שנמצאות כאן – אבל, יש חברות שכשהצרכן מתקשר כדי לבטל את העסקה, עדיין במסגרת של עסקת רוכלות, אומרים: לא, אתה לא יכול לבטל, אין כזה דבר.
יעל כהן שאואט: ואז ממשיכים לחייב אותו.
יעל כהן שאואט: חשוב לציין שמדובר בקשישים שהם לא יודעים מה הן הזכויות שלהן.
יעל כהן שאואט: הם לא יודעים מה מותר להם, מה מגיע להם על-פי החוק.
יעל כהן שאואט: כשאומרים לו: אין לך זכות ביטול, ואם תבטל נגיש הוצאה לפועל, ושולחים לו מכתב איום בהוצאה לפועל, אז הוא משלם.
יעל כהן שאואט: ואם הוא מבטל צ'קים אז מגישים את שטר החוב בהוצאה לפועל.
יעל כהן שאואט: זאת אומרת, ידו של העוסק היא על העליונה פה ולא של הצרכן.
יעל כהן שאואט: הסעיף הזה בא והופך את הדברים האלה כדי לתת לצרכן שליטה על אמצעי תשלום.
יעל כהן שאואט: הסעיף הזה כן יעזור כי הכסף עדיין אצל הצרכן.
יריב לרנר: אולי דרך המלך היא פשוט לאפשר לו לבטל מול חברות האשראי, וחברות האשראי ישיבו לו את הכסף.
יריב לרנר: הן יודעות יפה.
יריב לרנר: זאת אומרת, לעשות את הפעולה ההפוכה – שכן אפשר יהיה לחייב, אבל אם הוא פונה לחברות האשראי אז חברות האשראי יתנו לו זכות ביטול.
יעל כהן שאואט: המשמעות היא זהה לגמרי.
יריב לרנר: המשמעות היא זהה, אבל טכנית היא מאוד לא זהה.
יריב לרנר: זאת אומרת, הרעיון מגשים את המטרה שאתם רוצים להגשים.
מיכל לב: זה ישים רק בעסקאות הוראות קבע.
מיכל לב: אם זה עסקה שמוגדרת כעסקת תשלומים למעשה אפשר לבטל אותה ולהפסיק לחייב רק אם כישלון תמורה.
אופיר אקוניס: תודה, הבנו את הטיעון.
אופיר אקוניס: עו"ד טירי או עו"ד קמחי יענו עכשיו בשם הממשלה.
יצחק קמחי: אני חייב לומר שדרך השידור, או איך שחברות האשראי מקבלות את זה, הם לא מסוג הדברים שחשבנו עליהם קודם.
יצחק קמחי: אני ער לבעייתיות שישנה, ואנחנו בוודאי לא רוצים לעצור את השוק.
יצחק קמחי: יש להם עוד עסקאות אחרות או עסקאות ישנות, או כל דבר אחר.
יצחק קמחי: אני מנסה לחשוב על איזשהו מנגנון שאמרו כאן קודם שבאמת יאפשר פנייה לחברת האשראי במקרים האלה, ואז פנייה של הצרכן לחברת האשראי בצירוף החוזה או ההתחייבות הזאת יאפשרו את ביטול העסקה באמת מול חברת האשראי.
דוד כהן: אנחנו לא יכולים להיות בית משפט, עם כל הכבוד.
דוד כהן: אנחנו לא מתעסקים עם החוזים.
דוד כהן: אני מתעסק מול העוסק אך ורק באותו מסמך המעיד על העסקה.
דוד כהן: קרי, השובר שקיבלתי, או השידור שקיבלתי מהעוסק.
דוד כהן: חזקה על העוסק שקיים את כל הוראות החוק לפני שהוא העביר אליי את העסקה לחיוב הלקוח.
דוד כהן: כל מה שהמחוקק כאן מבקש שאני לא אחייב את הצרכן במשך שלושים יום, וכך אנחנו נפעל.
דוד כהן: אני לא נאיבי, אנחנו כבר עושים את זה עם מגזר אחר שזה הנושא של יחידות נופש, וזה עובד יופי.
אופיר אקוניס: הממשלה ממליצה להעביר את זה כמו שזה.
אופיר אקוניס: עו"ד לוי, כמה זה מהותי?
אופיר אקוניס: מה הדרמה?
אלון לוי: התוספת שאנחנו מבקשים זה בסך הכול מספר מילים, והיא אומרת:
אלון לוי: אשר העוסק דיווח למנפיק לגביה כי הינה עסקה כאמור בסעיפים כך וכך.
אלון לוי: כי, שוב, נקודת המוצא היא שהחברות האלה מזרימות עסקאות שהן לא בהכרח עסקאות שהחוק צריך לחול עליהן.
אלון לוי: ולכן, אנחנו צריכים לעשות הבחנה בין העסקאות שכן חל עליהן וזה.
איתי עצמון: שהוא פשוט יציין שמדובר על עסקה מתמשכת לשירותי רפואה?
איתי עצמון: האם זה בעצם מה שאתם מבקשים?
דוד כהן: מבחינה טכנית אין שום בעיה, כי ברגע שאני יוצר מנגנון עם אותם בתי עסק לגבי אותן עסקאות שעליהן חל החוק, אני מבקש מאותו בית עסק להעביר אליי בעסקאות על מספר שונה שעליהן יחולו הוראות החוק.
דוד כהן: שאר העסקאות שלא חל עליהן הוראות החוק עוברות אליי במספר בית עסק.
דוד כהן: כך אני מפריד בין שניהם.
אופיר אקוניס: נדלג על זה בינתיים.
אופיר אקוניס: האם אתם מוכנים לתוספת?
חנה טירי: כן.
איתי עצמון: מה התוספת שביקשתם?
איתי עצמון: שהעוסק יצטרך לדווח למנפיק?
אלון לוי: אחרי המילים "תמורה של עסקה", אני מוסיף: אשר העוסק דיווח למנפיק לגביה כי הינה עסקה כאמור.
אופיר אקוניס: מה מפריע לנו?
אופיר אקוניס: אין לנו מניעה.
זאב פרידמן: לא, כי אז אם העוסק לא דיווח שום דבר, אז בעצם הצרכן איבד את הזכות שלו.
זאב פרידמן: הוא לא יוכל לעשות שום דבר.
אלון לוי: אבל, איך חברות כרטיסי האשראי יכולות לבודד עסקה שכן חל עליה, ועסקה שלא חל עליה?
אופיר אקוניס: למה שהוא לא ידווח?
אופיר אקוניס: הוא חויב לדווח.
אופיר אקוניס: אתה צריך לחייב אותו לדווח.
אופיר אקוניס: רבותי, מכיוון שהוגשה רביזיה על סעיף (2) על-ידי חבר הכנסת מקלב, זה אומר שאנחנו בלאו הכי לא יכולים להעביר להכנה לשנייה ושלישית, אצלך בלשכה המשפטית הדברים, עד תחילת המושב הבא, אז אנחנו לפחות בישורת הראשונה של המושב הבא.
אופיר אקוניס: אז גם את הסעיף הזה אנחנו נבודד בינתיים.
אופיר אקוניס: תגיע לאיזושהי הבנה, הסכמה.
אופיר אקוניס: קודם כל, לגבי סעיף (2) יחליט חבר הכנסת מקלב בכלל אם הוא -.
אופיר אקוניס: זאת אומרת, הוא הגיש את הרביזיה, הוא פותח את סעיף (2).
אופיר אקוניס: יתקיים דיון עם משרד התמ"ת, ואנחנו נחכה גם עם סעיף 14ב.
אופיר אקוניס: תנסה להגיע לאיזושהי הבנה.
אופיר אקוניס: נמשיך הלאה כדי להתקדם אולי כדי לסיים.
אופיר אקוניס: לא סיום סופי, אבל כמעט סופי.
אופיר אקוניס: בבקשה, עו"ד טירי, סעיף 23.
חנה טירי: "תיקון סעיף 23 – 3.
חנה טירי: בסעיף 23(ב) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) בעסקה מתמשכת בעניין שירתי רפואה – (א) לא חתם על חוזה בכתב עם הצרכן, לא מסר לצרכן טופס גילוי, או התקשר עם צרכן לתקופה קצובה העולה על שנה, בניגוד להוראות סעיף 13ה(ב).
חנה טירי: (ב) בעקבות ביטול העסקה על-ידי הצרכן, גבה מהצרכן דמי ביטול בניגוד להוראות סעיף 13ו(1) או (2), או שלא השיב לצרכן את החלק ממחיר העסקה ששילם או לא ביטל את חיובו, בניגוד להוראות סעיף 13ו(3).
חנה טירי: " אנחנו מבקשים לתקן את סעיף 23.
חנה טירי: סעיף 23 לחוק הגנת הצרכן הוא סעיף שעוסק בענישה.
חנה טירי: מרבית ההפרות על חוק הגנת הצרכן הן עבירות פליליות.
חנה טירי: אנחנו חושבים שגם במקרה הזה, הפרות מסוימות צריכות להיות עבירות פליליות.
חנה טירי: אנחנו שמנו את זה במדרג השני.
חנה טירי: יש שלושה מדרגים לסעיף הענישה.
חנה טירי: מדרג א' הוא המדרג החמור ביותר, מדרג ב' הוא המדרג הבינוני, ומדרג ג' הוא לכאורה המדרג הפחות חמור.
חנה טירי: אנחנו הוספנו את זה במדרג השני לסעיף 23ב, והוספנו שעבירות פליליות יהיו אי חתימה על חוזה בכתב, אי מסירת טופס גילוי, או התקשרות עם הצרכן לתקופה קצובה העולה על שנה.
חנה טירי: ובעקבות ביטול העסקה על-ידי הצרכן, אם העוסק גבה מהצרכן דמי ביטול בניגוד להוראות סעיפים 13ו(1) או (2) – 13ו(1) זה כאשר יש לו זכות ביטול של ה-30 ימים, ואז אסור לעוסק לגבות ממנו דמי ביטול, ו-(2) זה כאשר העוסק גבה דמי ביטול בסכומים שהם גבוהים יותר ממה שהוא נקב בחוזה.
חנה טירי: או שלא החזיר לצרכן את חלק ממחיר הצרכן ששילם, או לא ביטל את חיובו.
חנה טירי: זאת אומרת, כאשר הצרכן ביטל את העסקה ולא נעשתה השבה.
חנה טירי: אלו המקרים שבהם ההפרות האלה יהיו עבירות פליליות.
בועז וילנסקי: אני רוצה להעיר שתחילת הסעיף: לא חתם על חוזה בכתב, כפוף לאותה רביזיה – אם תהיה.
איתי עצמון: בוודאי, ככל שיהיו שינויים אנחנו נתקן בהתאם.
יריב לרנר: ואני חושב שהעונשין האלה די פותרים את העניין של מה שהם מנסים להגשים בכרטיסי החיוב, כי הלוא עוסק שלא יחזיר את כספו של הלקוח יעבור עבירה פלילית.
יריב לרנר: אולי גם על זה אפשר לחשוב.
אופיר אקוניס: אנחנו נאשר את זה כך, ואם יהיו שינויים, עו"ד וילנסקי, כמובן יבואו לידי ביטוי.
אופיר אקוניס: תודה, אנחנו עוברים ל-31א.
חנה טירי: "תיקון סעיף 31א – בסעיף 31א(א) לחוק העיקרי, בפסקה (2א), אחרי "לפי סעיף 13(א)(ד) יבוא "או לפי סעיף 13ה(ו)(2), לפי העניין".
חנה טירי: סעיף 31א עוסק בזכות הצרכן להגיש תביעה לפיצוי לדוגמה.
חנה טירי: כאשר תוקן החוק בעניין עסקה לתקופה קצובה הוספו שתי עילות נוספות שבגינן יכול הצרכן להגיש תביעה לפיצוי לדוגמה.
חנה טירי: העילה הראשונה היא כאשר יש חובה לקבל הסכמה פוזיטיבית של הצרכן, העוסק לא קיבל את ההסכמה הפוזיטיבית והמשיך לחייב את הצרכן.
חנה טירי: העילה השנייה היא במקרים יש חידוש אוטומטי של החוזה.
חנה טירי: הוא לא מסר לו הודעה על מועד סיום העסקה, ועל זכותו להתנתק מהעסקה.
חנה טירי: זה המצב היום.
חנה טירי: אנחנו רוצים להרחיב את הסעיף כך שהוא יחול בעצם גם על העסקה הזאת.