GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פואד נסאר: מעגנה, מעגן דיג שביט קישון, לצורך העניין, ויש נחל הקישון.
אופיר אקוניס: נא לקרוא את סעיף 13.
סיגלית ברקאי-ואקיל: חובת 13.
סיגלית ברקאי-ואקיל: משיט כלי שיט שאינו עוגן במעגנה דרך קבע, לא ישיט את כלי השיט שבפיקודו הודעה לתחום מעגנה אלא אם כן נתקיים אחד מאלה: (1) לפני כניסתו למעגנה קיבל את אישור מנהל המעגנה לכך; (2) לדעתו מצב חירום מחייבו להיכנס למעגנה ללא הודעה מראש.
אילן מאירסון: כן.
אילן מאירסון: זה לא רק לסעיף 13, אלא זה מתקשר עם כל מה שבא לאחר מכן.
אילן מאירסון: הסעיפים הללו מחייבים, אם זה מה שמתקבל, שמעגנה, מרינה או כל מה שייקרא בתחום הזה, יקיימו האזנה ובקרה 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע, כפי שמקיים את זה נמל גדול ומסודר, ולא כך הוא.
אילן מאירסון: פה דרושה או שהדבר הזה ישונה בהתאם למה שמתנהל בפועל, או המעגנות, מרינות תשנינה את דרכי פעילותן בהתאם למה שיהיה בחוק.
אילן מאירסון: הדבר הזה יעלה המון כסף.
עופר דובנוב: אדוני טועה בגדול.
עופר דובנוב: מעגנה זה מקום תיירותי.
עופר דובנוב: מי שרוצה לעגון אצלנו, צריך לבקש אישור מראש, ובחירום תיכנס מתי שאתה רוצה ואיך שאתה רוצה.
אילן מאירסון: אני לא מדבר על חירום.
אילן מאירסון: אני היום מפליג לאורך חופי ישראל מחיפה דרומה, ורוצה לבקר בכל - אני צריך להודיע למרינה שאני מגיע.
אילן מאירסון: ואני אודיע.
אילן מאירסון: אין בעיה.
אילן מאירסון: הבעיה היא שאין תקשורת, אין תשובה.
זיסו אהרון: אתה מדבר, להודיע ב-4 לפנות בוקר שאתה רוצה להיכנס?
אילן מאירסון: אם אני רוצה להיכנס לתל אביב, הרצליה, אשקלון, חיפה – ודאי, קישון – ודאי, אין שם בקרה של ערוץ 12, של תצפית.
זיסו אהרון: מתי?
אילן מאירסון: במהלך הלילה.
זיסו אהרון: למה שתודיע במהלך הלילה?
אילן מאירסון: החלטתי שאני רוצה להיכנס במהלך הלילה.
אופיר אקוניס: כל הרעיון של הממשלה חושבת או המדינה או משרד התחבורה, לצורך העניין, חושב שלהסדיר - בשביל זה מסדירים את התחום.
גרנר: כשאתה מפליג לכיוון ארץ מסוימת, לא ייתנו לך להיכנס לנמל, אם אתה לא מודיע מראש.
אילן מאירסון: זה סיפור שונה לחלוטין.
פואד נסאר: לדעתי, בחו"ל כל יאכטה שמפליגה יכולה להיכנס לכל מעגן, לבדוק אותי.
פואד נסאר: רק בארץ עושים את כל הקומבינות ועל היאכטונרים ועל סירות הדיג.
אופיר אקוניס: בדרך כלל ההסדרות האלה, ישראל מפגרת בחקיקה אחרי מדינות העולם.
אופיר אקוניס: עכשיו משרד התחבורה יגיד לי, כי טוען מר נסאר שישראל ממציאה פה המצאה, שהממשלה ממציאה המצאה.
זיסו אהרון: נתון המפתח הבסיסי הוא שאין מקום במעגנות בארץ, במרינות, לכן צריך לתאם מקום, כי לא יכול להיות שתבוא עשר דקות קודם, תרים טלפון, ואז תבוא בטענה, למה אין מקום?
זיסו אהרון: אתה יודע לאן אתה מפליג.
זיסו אהרון: תרים טלפון- -
אילן מאירסון: אין דבר כזה שאין מקום לאורח בסירה אחת.
זיסו אהרון: יצאת לים, אתה רוצה לנסוע לתל אביב.
זיסו אהרון: תרים טלפון, תתאם.
זיסו אהרון: אל תרים טלפון רבע שעה קודם.
זיסו אהרון: תתאם.
אופיר אקוניס: זה במצב נופש, אבל במצב חירום – סודר.
אילן מאירסון: אתה יודע כמה פעמים אני צלצלתי למרינה בארץ כדי להודיע שאני מגיע, ולא קיבלתי תשובה?
זיסו אהרון: למה שיתאם ב-4 בבוקר?
זיסו אהרון: זה יאכטה, לא רכב.
זיסו אהרון: אם הוא יתאם מראש שהוא מגיע ב-4 – בסדר גמור, אין בעיה.
אופיר אקוניס: לא, הוא מתאם מראש שהוא מגיע ב-4.
אופיר אקוניס: 14.
סיגלית ברקאי-ואקיל: הכוונת 14.
סיגלית ברקאי-ואקיל: משיט כלי שיט שאינו עוגן במעגנה דרך קבע, רשאי, טרם כניסתו לתחומי כלי שיט המעגנה, לבקש סיוע בהכוונת כלי השיט בכניסה למעגנה ובעגינתו בה, ומנהל המעגנה חייב לסייע בהכוונה כמבוקש; בתקנה זו, "הכוונה" – באמצעות תקשורת, סימון אורות, כלי שיט מלווה או כל אמצעי אחר לפי שיקול דעתו של מנהל המעגנה.
אופיר אקוניס: תסביר, בבקשה.
זיסו אהרון: בנמל, כלי שיט גדולים, חייב פילוט, כי יש משמעויות לזה.
זיסו אהרון: כלי שיט קטנים - הבעיה כמעט אינה קיימת.
זיסו אהרון: היא בעיקר רלוונטית לכלים שבאים ממקום אחר, שהם לא מכירים.
זיסו אהרון: אם יש צורך, הם יבקשו, ויקבלו עזרה.
זיסו אהרון: זה כלי שיט קטנים, זה יותר פשוט.
איתי עצמון: הסיוע שהוא יבקש הוא סיוע ממנהל המעגנה?
איתי עצמון: אז צריך לכלול את זה בנוסח.
יערה למברגר: בסדר.
אופיר אקוניס: מר פדידה, אנחנו החרגנו את סעיף 8, הכול בסדר.
אופיר אקוניס: תהיה הידברות נוספת על סעיף 8, ואנחנו ממשיכים ברצף.
אופיר אקוניס: אתה נראה לי קצת מודאג.
אופיר אקוניס: אין לך מה להיות מודאג.
אופיר אקוניס: סעיף 8 – הוצאנו אותו.
אופיר אקוניס: אני מזכיר לכל הצדדים לקיים הידברות לגבי סעיף 8.
אופיר אקוניס: ביקשו הדייגים 5 אחוז, כך הצעתם.
פואד נסאר: לפחות.
אופיר אקוניס: לא חוזרים אליו.
אופיר אקוניס: 15.
סיגלית ברקאי-ואקיל: נתיבים 15.
סיגלית ברקאי-ואקיל: משיט לא ייכנס למעגנה ולא יצא מתחומה אלא לפי נתיבי הכניסה מסומנים והיציאה מהמעגנה, שסימן מפעיל המעגנה, כאמור בתקנה 34.
אופיר אקוניס: אין הערות?
סיגלית ברקאי-ואקיל: איסור 16.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מנהל המעגנה רשאי לאסור על כניסה ויציאה של כלי שיט מהמעגנה, אם הדבר כניסה ויציאה דרוש מטעמי בטיחות השיט, וכל עוד הדבר דרוש כאמור.
אילן מאירסון: מה זה אומר?
סיגלית ברקאי-ואקיל: כל עוד הבעיה הבטיחותית קיימת, כדי שזה לא יימשך מעבר לנדרש.
פרק רביעי: עגינת 17.
פרק רביעי: (א) לא יעגון כלי שיט במעגנה, ולא יתיר מפעיל מעגנה עגינת כלי שיט כלי שיט במעגנה, אם נתקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, זולת אם אישר במעגנה הממונה על הנמלים את עגינתו, לתקופה ובתנאים שהתנה: (1) אם השטת כלי השיט טעונה רשיון שיט או היתר שיט לפי תקנות הבטיחות - בעל כלי השיט או משיטו לא הציג למפעיל המעגנה רשיון שיט או היתר שיט בר תוקף; (2) מפקח כלי שיט הודיע למפעיל המעגנה כי כלי השיט אינו כשיר לשיט.
פרק רביעי: לא תעגון אניה במעגנה ולא יתיר מפעיל מעגנה עגינת אניה במעגנה אלא באישור הממונה על הנמלים.
פרק רביעי: (ג) לא יעגון כלי שיט בתחום המעגנה בנתיב שיט או במקום המפריע לגישה לכל רציף או מיתקן אחר של המעגנה, אלא באישור מנהל המעגנה.
פרק רביעי: (ד) לא יטיל משיט עוגן בתחומי מעגנה, אלא בהיתר מראש ממנהל המעגנה, זולת אם נועדה הטלת העוגן למנוע סכנה של ממש לחיי אדם או לכלי השיט.
פרק רביעי: (ה) עגן כלי שיט במעגנה בניגוד להוראות תקנות משנה (א) עד (ד), כולן או מקצתן, רשאי מנהל המעגנה להורות לבעל כלי השיט ולמשיטו על הרחקת כלי השיט מתחום המעגנה.
אופיר אקוניס: אין הערות על הסעיף הזה, אז נאשר אותו, אושר.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מקום 18.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) מנהל המעגנה יורה למשיט על מקום העגינה המיועד לו ואמצעי העגינה עגינה שהוא חייב בהם, ולא יעגון כלי שיט בכל מקום במעגנה אלא בהיתר ואמצעי כאמור מאת מנהל המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: עגינה (ב) מנהל המעגנה, באישור הממונה על הנמלים, רשאי להורות כי בכלי שיט ובטיחות העוגן במעגנה תובטח שהייתם של אנשי צוות במספר מספיק לצורך שמירה על בטיחות כלי השיט ואפשרות תמרונו.
אילן מאירסון: (ב) – לא ברור לי משהו בנוסח.
אילן מאירסון: זה אומר שיש למנהל המעגנה אפשרות לחייב שהייה רצופה של אנשי צוות בספינה?
זיסו אהרון: לכן זה באישור הממונה.
אילן מאירסון: באילו מקרים?
זיסו אהרון: מדובר פה על כלי שיט גדול, שיש מגבלה, ויש במרינות כלים מאוד גדולים לפעמים, שהם אוניות, וכלים שמצב ים קשה צריך שיהיה אנשי צוות מינימום לטפל בהם, כדי שלא יהיו אסונות.
זיסו אהרון: יש לנו את הבעיה הזאת בכמה מרינות לפעמים; יש כלים גדולים, אוניות שיש אתן בעיה, והם צריכים צוות מינימום.
אילן מאירסון: קיבלתי.
אופיר אקוניס: 19.
סיגלית ברקאי-ואקיל: תנועת 19.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) לא יניע אדם ולא יתמרן כלי שיט במעגנה באופן העלול לסכן חיי אדם כלי שיט או לגרום נזק לכלי שיט, למיתקני המעגנה או לכל רכוש אחר במעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: במעגנה (ב) מנהל המעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יורה על מהירות השיט המותרת במעגנה; לא ישיט אדם כלי שיט במהירות העולה על המהירות המותרת שנקבעה כאמור, ובכל מקרה ישיט את כלי השיט מבלי ליצור גל ירכתיים, ובהתאמה לתנאי מזג האוויר, עומק המים וכללי הימאות הטובה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) לא ישיט אדם בתחום מעגנה כלי שיט שמותקנים בו גם מנוע וגם מפרשים, באמצעות מפרשים בלבד, אלא באישור מנהל המעגנה.
אילן מאירסון: הערה סמנטית: הנוסח העברי אינו מתאים לנוסח האנגלי.
אילן מאירסון: אין כללים לימאות טובה.
אילן מאירסון: כל מקרה מתנהג ומתנהל על פי נתונים משתנים.
איתי עצמון: המונח קיים בדברי חקיקה אחרים.
איתי עצמון: אם נשנה כאן, זה ייצור אי בהירות, מה המשמעות של המונח בדברי חקיקה אחרים.
סיגלית ברקאי-ואקיל: צריך אחידות.
אופיר אקוניס: רב החובל, אתה לא מציע נוסח אחר.
אילן מאירסון: אני מציע – בלי המילה "כללי".
אופיר אקוניס: כללי הימאות הטובה, צריך להשאירם ככללים, על אף שאין כאלה בכלל.
יערה למברגר: לפעמים צירוף מילים נהיה מונח בחקיקה, ויש לו משמעות מסוימת, רק כשכל המילים יחד כצירוף.
יערה למברגר: לכן אם נכתוב פה בלשון אחרת, זה יכול ליצור יותר בלבול.
יערה למברגר: אני מבינה את התרגום מאנגלית, אבל אם זה כבר נעשה, ולמיטב זיכרוני, כן ראיתי את זה בדברי חקיקה אחרים, לכן אני מציעה שיסוכם שזה יותאם לנוסח בדברי החקיקה האחרים כדי ליצור הרמוניה בחקיקה שנוגעת לספנות והשטת כלי שיט.
יערה למברגר: אחרת זה ייצור יותר נזק מאשר התועלת שבתרגום נכון.
איתי עצמון: אם נשנה כאן, אנחנו ניצור אי בהירות בגלל היקרויות אחרות.
אילן מאירסון: עוד הערה לגבי (ג), מה שכתוב בסעיף הזה מתעלם ממקרים שבהם כלי שיט שיש לו תקלת מנוע ממש בכניסה, אין לו האפשרות לבקש אישור מנהל המעגנה לצורך כניסה- -
זיסו אהרון: במצב חירום- -
אילן מאירסון: זה לא מצב חירום.
זיסו אהרון: אם אין לך מנוע, כי יש תקלה –
אופיר אקוניס: בתחום המעגנה.
אופיר אקוניס: בלאו הכי כבר קיבלת את האישור קודם.
דן ליבנה: אפשר להוסיף: אלא במצב חירום.
אילן מאירסון: מצב חריג, לא חירום.
אילן מאירסון: אני רואה את ההגדרה של מצב חירום בשונה.
יערה למברגר: אלא אם התקיים צורך דחוף.
איתי עצמון: לדעת אותו אדם?
איתי עצמון: אז: אם לדעת אותו אדם קיים.
עופר דובנוב: המצב הוא שאם יש כלי שיט שבו ההנחיה היא שיש לו גם מנוע וגם מפרשים, לא יהיה מצב שהוא יפליג לתומו בתוך המרינה בשגרה עם מפרשים בלבד.
עופר דובנוב: זה בטיחות שיט.
אופיר אקוניס: בסעיף 13(2) טופל מצב חירום בכניסה למעגנה.
אופיר אקוניס: לכן הדבר הובהר בסעיף 13.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים לסעיף 20.
סיגלית ברקאי-ואקיל: דרישת 20.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מנהל מעגנה רשאי לאסור את כניסתו של כלי שיט למעגנה או את עגינתו בה אם ביטוח לא הוכיח בעל כלי השיט או מי מטעמו כי כלי השיט מבוטח מפני אחריותו לנזקים שעלולים להיגרם במעגנה לכלי השיט האחרים, למעגנה, למיתקניה או לכל אדם שבמעגנה, או שהופקדה בידיו ערבות בנקאית לפיצוי מפני אחריותו לנזקים כאמור.
סיגלית ברקאי-ואקיל: בתקנה זו , "נזק" - לרבות עלות משייתו של כלי שיט שטבע או עלה על שרטון בתחום המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) הסכום המזערי לכיסוי חבות בפוליסת ביטוח או ערבות בנקאית, לפי תקנת משנה (א), יהיה כמפורט להלן, בהתאם לאורך כלי השיט.
סיגלית ברקאי-ואקיל: עד 8 מטר – 400 אלף ש"ח, מ-8.01 מטר עד 14 מטר – 800 אלף ₪, 14.01 מטר ומעלה – מיליון ו-200 אלף ₪.
גל קדר: ישבנו עם משרד התחבורה, והתקנה הזאת באמת בסדר.
גל קדר: יש לי שתי הערות – אחת טכנית ואחת מהותית.
גל קדר: לגבי סכומי הביטוח, על פי הפרק העשירי לתקנת הנמלים, חובת הביטוח להשטת כלי שיט היא 100 אלף דולר או שווה ערך לכך בשקלים.
גל קדר: לדעתי, זה חייב להופיע באותו נוסח בגלל הסיבה שדיברנו על כללי הימאות הטובה.
גל קדר: מעבר לכך, כלי שיט ישראלי שיוצא לחו"ל, ויש הרבה יאכטות כאלה, אם הוא מציג סכום ביטוח של 400 אלף שקל, זה לא מטבע שמוכר בעולם.
גל קדר: זה בעייתי.
אופיר אקוניס: זה יותר מ-100 אלף דולר.
גל קדר: אם רוצים לשנות, אפשר לשנות את הפרק העשירי בהתאם, אבל לא טוב ליצור כפילות.
גל קדר: הדבר השני הוא המשפט האחרון בתקנה.
גל קדר: נכון להיום יש מצב בחלק מהמעגנות, שקיים שרטון כתוצאה מהצטברות חול שלא מפונה מתוך המעגנה.
גל קדר: אם כתוצאה מאי חפירת המרינה עלה כלי שיט על שרטון שחפירת המרינה זה מופיע בהמשך, זה חלק מחובות מפעיל המעגנה, והחפירה היא דבר שלא נעשה באופן יום-יומי, זה מכוסה בכל פוליסה, אבל לא נכון לחייב את חברות הביטוח או את בעלי כלי השיט במשהו שהוא חובתו של מפעיל המעגנה.
דן ליבנה: מחובתו של המשיט לוודא אם הפתח שלו פנוי, וזה לפני שהוא מפליג.
גל קדר: זה נכון, אבל אם יש שרטון בתוך המרינה, ויש מרינות שקיימים שרטונות בתוך המרינה, לא מסומנים- -
דן ליבנה: אין כזה דבר.
דן ליבנה: המשיט, לפני שהוא יוצא, חובתו לבדוק עם הנהלת המרינה, מה מצב העומק בדרך יציאתו, וחובת המרינה לקיים את העומק הנדרש או להתרות ולסמן.
גל קדר: מרינה הרצליה, למשל, מעבר לפתח הכניסה, שהוא חסום, שובר הגלים המערבי – יש שם דייגים שעומדים, ויש אנשים שממלאים את הסירות שלהם שם- -
זיסו אהרון: לא יהיו דייגים.
פואד נסאר: זאת הכוונה שלהם – לא יהיו דייגים.
דן ליבנה: התקנות לא מדברות על מקרה פרטי.
דן ליבנה: יש מצב שגם באשדוד הכניסה חצי סגורה.
דן ליבנה: התקנות מדברות באופן כללי, מה חייב להיות במרינות, ועל מה יש כיסוי או אין כיסוי.
גל קדר: זה נכון, לכן אני אומר שגם עלייה על שרטון זה חלק מכל פוליסת ביטוח.
גל קדר: אני לא רואה עם זה בעיה, למעט הרמה העקרונית.
בילי בירון: מדובר פה ברמה העקרונית.
אופיר אקוניס: כמה יועצים משפטיים יש במשרד התחבורה?
אופיר אקוניס: לפעמים יתר ייעוץ משפטי מעכב הרבה מאוד דברים במדינה.
אופיר אקוניס: עם כל הכבוד הראוי למערכת המשפט ולייעוץ המשפטי, כולל הייעוץ המשפטי של הוועדה, לייעוץ המשפטי של הכנסת, של הממשלה, על כל פלגיו.
אופיר אקוניס: אני תמיד אומר – יתר פקידות ויתר משפט.
אופיר אקוניס: זה דבר שצריך לטפל בו, אבל זה לא פה, זה במקומות אחרים.
בילי בירון: במענה להערה של גל, בסעיף הזה אנחנו מדברים על קביעה של חובת ביטוח.
בילי בירון: זה שיש חובת ביטוח עדיין לא אומר שבהתקיים המקרה הספציפי – הדוגמה שהבאת, באמת יחויב בעל כלי השיט לפצות.
בילי בירון: אם ייקבע שהאחריות מוטלת על המרינה ולא על בעל כלי השיט, בכלל לא ייעשה שימוש, אז אין עם זה בעיה.
בילי בירון: זה לא מתייחס למקרה ספציפי.
גל דקר: בעקרונות הכול נכון.
בילי בירון: אז במקרה ספציפי בית המשפט יפסוק, האם בעל כלי השיט או המרינה.
פיני שחר: יש פה שלוש בעיות עקרונית של התקנה הזו לעומת תקנות הנמלים, בטיחות השיט.
פיני שחר: אחת, בתקנות ההן מדברים על חובת כלי שיט לעשות ביטוח על חבות נזקי גוף.
פיני שחר: פה יש הרחבה גם לנזקי רכוש.
פיני שחר: מוסיפים פה גם מעגנה, גם כלי שיט אחרים וגם למתקנים של המעגנה.
פיני שחר: דבר שני, שם כתוב שהפוליסה לא צריכה לכסות חבות מעבידים.
פיני שחר: פה מוסיפים גם את חבות המעבידים.
פיני שחר: כתוב בתוספת, זה כולל גם את העובדים של המעסיק.
זיסו אהרון: הורדנו את זה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: אפשר למעט.
פיני שחר: נכון שבפעם הקודמת היה כתוב לרבות גם העובד, אבל פה, שכתוב "לכל אדם במעגנה", זה כולל גם את העובד.
סיגלית ברקאי-ואקיל: נרשום, למעט עובדי המעגנה.
פיני שחר: והנקודה השלישית היא סכומי הביטוח, שהם לא קוהורנטיים לגבי תקנות הנמלים של בטיחות השיט, כמו שנאמר קודם.
דן ליבנה: הוא אומר:
דן ליבנה: גם הסכום וגם 100 אלף דולר.
ירון אליאס: אפשר לעשות: 100 אלף, 200 אלף, 300 אלף דולר.
זיסו אהרון: הסכום שקיים היום, שהוא 100 אלף דולר, לטעמי, צריך להפוך לשקלים.
זיסו אהרון: זאת מדינת ישראל.
זיסו אהרון: במיוחד במרינות – כלי שיט ששט, יכול להיות שיש לו בעיה, והוא צריך ביטוח עם דולרים, כי הוא שט אתו לחו"ל.
זיסו אהרון: הביטוח הזה הוא שירות שמסופק בארץ, כי מדובר בכלי שיט במעגנה, פה.
זיסו אהרון: לא מעניין אותי החוקים של כלי השיט שעוגן בארצות הברית.
זיסו אהרון: לגבי הסכומים, לגבי חבות המעבידים, לא התכוונו שזה יהיה.
זיסו אהרון: גם הורדנו את זה.
זיסו אהרון: אם צריך, אפשר להגדיר: למעט חבות מעבידים.
זיסו אהרון: דבר שלישי, פוטנציאל הנזק שאנחנו מדברים עליו בכלי שיט עם תאונה בים או כלי שיט עם תאונה בתוך מרינה בשוטף הוא בסדרי גודל, לטעמנו לפחות, יותר גדול, ולכן, מה גם שהביטוח של ה-100 אלף דולר נקבע לפני הרבה מאוד שנים, וכבר דיברו בעבר שצריך גם אותו לעדכן, כי הוא לא מייצג כלום.
זיסו אהרון: הוא נקבע בתקופה שכלי השיט הממוצע היה הרבה יותר קטן, והכלים גדלים עם השנים, וכך גם פוטנציאל הנזק.
זיסו אהרון: אנחנו לא חלוקים לצורך העניין על הסכומים.
זיסו אהרון: יכול להיות שאפשר לצמצם את זה, יכול להיות שאפשר להגדיל את זה.
זיסו אהרון: אבל צריך להיות איזשהו מדרג- -
אופיר אקוניס: מכיוון שגם נציגו של המפקח על הביטוח וגם חברות הביטוח, גם לדייגים יש הערות על סעיף 20, לא נצביע עליו, נדלג עליו.
אופיר אקוניס: תקיימו הידברות עד הישיבה הבאה.
פואד נסאר: רק הערה קטנה: הם גובים בדולרים, זה מותר להם – העגינה גובים מהיאכטונרים ומהדייגים – 30 דולר זה היה למטר, היום 90 דולר למטר בחיפה.
פואד נסאר: בדולרים.
עופר דובנוב: אני גובה בשקלים, וגם הוא בשקלים.
אופיר אקוניס: לכן אני פוסח.
אופיר אקוניס: אתם בלאו הכי צריכים לקיים הידברות.
אופיר אקוניס: אז תכניסו שני סעיפים.
זיסו אהרון: הוא מדבר על דמי עגינה, שהם לא מעודכנים, מ-97', וגם שם זה לא מוגדר בשום תקנה, זה איזשהו הסדר בין משרד החקלאות למשרד התחבורה, שגם הוא היה אמור להיפתח כבר.
פואד נסאר: לצערי, מנהל המעגן לוקח הכול על עצמו- -
זיסו אהרון: זה לא קשור לנושא.
אופיר אקוניס: תסדירו את זה.
אופיר אקוניס: נדלג על 20.
אופיר אקוניס: 21, בבקשה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: אמצעי 21.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) משיט כלי שיט העוגן במעגנה יבטיח כי אמצעי הקשירה והדיפון של קשירה כלי השיט יהיו במספר הדרוש ובמצב ההולם את תנאי מזג האוויר.
סיגלית ברקאי-ואקיל: ודיפון (ב) מנהל המעגנה רשאי לתת הוראות למשיט כלי שיט בדבר ציוד קשירה ודיפון שיתקין בכלי השיט תוך המועד שיורה; לא קיים המשיט הוראה כאמור, יקיים אותה מנהל המעגנה ויחייב את המשיט בהוצאות ההתקנה.
אילן מאירסון: בהמשך התקנות יש סעיף ארוך למדי של חובות המעגנות.
אילן מאירסון: אני מחבר את שני הדברים גם יחד – את מה שכתוב בסעיף הזה ומה שכתוב בסעיף של חובות המעגנות, קיימת חובה של המעגנה לקיים מערכת עגינה, והם צריכים לתקן את הראוי לתיקון.
אילן מאירסון: לא רשום בשום מקום, כמה זמן צריך לעבור, מינימום של זמן שצריך לעבור בין תקלה במערכת עגינה שלא קשורה במשיט; מה שהמשיט צריך לעשות, חייב לעשות.
אילן מאירסון: אין שיוך בין זמן, טיפול בתקלות האלה, ואין שיוך למצב שבו במידה שהמעגנה לא מתקנת את הטעון תיקון ואין בררה למשיט עצמו אלא לבצע את זה בעצמו, שזה דברים שכבר היו- -
עופר דובנוב: באיזו מעגנה אתה נמצא?
אילן מאירסון: זה לא עניינך.
עופר דובנוב: אנחנו המומים ממך היום.
עופר דובנוב: אתה מאשים בדברים לא נכונים.
אילן מאירסון: אני אומר דברים נכונים כהווייתם.
עופר דובנוב: אנחנו עושים עבודה נאמנה.
אילן מאירסון: אני לא נמצא אצלך.
אילן מאירסון: היה והנהלת המעגנה לא מבצעת את הטעון תיקון, ועובר זמן רב, והמשיט מטעמי בטיחות עושה זאת בעצמו, ואלה דברים שהיו – לא אצלך – האם הוא רשאי לחייב את המעגנה בהוצאות שהיו לו?
אילן מאירסון: אם המעגנה יכולה לחייב את המשיט בזמן שהוא לא מבצע את הטעון ביצוע, וכך צריך להיות, החובה הזו צריכה להיות עליו.
הלל רשף: אני חושב שאנחנו מערבבים.
הלל רשף: יש סעיף של חובות מפעיל המעגנה.
הלל רשף: בוא נשאיר את זה לדיון של חובות מפעיל המעגנה.
אילן מאירסון: זו הערה לעניין.
אופיר אקוניס: נגיע לזה בהמשך.
אופיר אקוניס: סעיף 21 אושר.
אופיר אקוניס: 22.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מניעת 22.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) בעל כלי שיט או משיטו ימנע כל נזק העלול להיגרם לרציף, למיתקן אחר נזק או לכלי שיט שבמעגנה עקב תנועה או עגינה של כלי השיט.
סיגלית ברקאי-ואקיל: במעגנה (ב) משיט יודיע מיד למפעיל המעגנה ולמנהל המעגנה על כל נזק שגרם כלי שיט לרציף, מיתקן אחר, או כלי שיט שבמעגנה.
איתי עצמון: אני מציע בתקנת משנה (א) במקום "ימנע", "יעשה כל שביכולתו כדי למנוע".
איתי עצמון: זה גם תיקון שהוועדה עסקה בו בכנסת הקודמת.
סיגלית ברקאי-ואקיל: מקובל.
סיגלית ברקאי-ואקיל: פרק חמישי: בטיחות במעגנה איסור 23.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) לא יעשן אדם ולא ישתמש באש מסוג כלשהו במעגנה, במקומות סיכון שהעישון או השימוש באש כאמור נאסר בידי מנהל המעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: העלול לגרום גצים, ברציף, על כלי השיט או בכל מקום אחר במעגנה, אלא ברשות מנהל המעגנה ובהתקיים התנאים המוקדמים שהורה מנהל המעגנה לגבי עבודות כאמור.
אופיר אקוניס: תקראי גם את 24, זה קשור באופן מסוים.
סיגלית ברקאי-ואקיל: כיבוי 24.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) מנהל מעגנה רשאי לנקוט כל אמצעים הנראים לו לכיבויה או לצמצומה דליקות של דליקה בכלי שיט, ברציף או במקום כלשהו במעגנה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) פרצה דליקה בכלי שיט, יודיע על כך המשיט או בעל כלי השיט, במהירות האפשרית באמצעים שעומדים לרשותו, למנהל המעגנה ולרשות הכבאות; חובת הודעה כאמור תחול על המשיט אף אם הדליקה כובתה.
פואד נסאר: זה פשוט אבסורד.
פואד נסאר: אם אני צריך לרתך משהו בספינה, יש לי כל האמצעים, אני צריך להוציא את הספינה שלי למקום רחוק- -
זיסו אהרון: מי אמר?
פואד נסאר: אני צריך אישור.
פואד נסאר: אני צריך אחריות למנהל המעגן, שהוא הלך לאכול?
אופיר אקוניס: זה בסדר.
אופיר אקוניס: קבל אישור.
פואד נסאר: לרתך חמש דקות?
פואד נסאר: הוא לא נמצא חודש, הוא בחופש.
אופיר אקוניס: אז אין לו ממלא מקום?
פואד נסאר: בדרך כלל הוא אומר, שעד שיבוא המנהל.
אופיר אקוניס: לא, זה בסדר, זה הגיוני.
פואד נסאר: בכל מפעל יש- -
אופיר אקוניס: רוצים לשמור גם על הבטיחות שלך.
אופיר אקוניס: סעיפים 23, 24 אושרו.
אופיר אקוניס: 25, בבקשה.
סיגלית ברקאי-ואקיל: הרחקת 25.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (א) ראה מנהל מעגנה שיש הכרח בהרחקה מיידית של כלי שיט ממקום כלי שיט עגינתו במעגנה או בביצוע כל תמרון אחר בו, כדי למנוע או להפחית סכנה לחיים או נזק לכלי השיט, לכלי שיט אחר, למיתקני המעגנה או לכל רכוש אחר במעגנה, או כדי למנוע פגיעה בסביבה הימית, רשאי הוא להורות לבעל כלי השיט או למשיט לנקוט כל פעולה כאמור.
סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא ביצע משיט או בעל כלי שיט הוראה מהוראות מנהל המעגנה שניתנו לפי תקנת משנה (א), רשאי מנהל המעגנה לבצע את ההוראה בעצמו או על ידי אנשים מטעמו ובאופן שיראה לנכון.
אופיר אקוניס: רבותיי, על פי תקנון הכנסת, אנחנו חייבים לסיים עכשיו.
אופיר אקוניס: נמשיך לפי הודעה שתודיע מנהלת הוועדה.
אופיר אקוניס: כמובן, לסעיפים 8 ו-20 אני מבקש הידברות, ולבוא לפה מוכנים בפעם הבאה כדי לסיים במהירות.
אופיר אקוניס: תודה רבה וחג שמח, הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: על סדר-היום: בקשתו של חבר הכנסת שאמה לדיון מהיר בעניין הוראת המפקח על הבנקים על הקשחת התנאים למתן אשראי למשתתפים בקבוצות רכישה.
אופיר אקוניס: כל ילד יודע שמחירי הדירות נסקו בעשרות רבות של אחוזים בצורה לא פרופורציונאלית.
אופיר אקוניס: דיברתי על זה עשרות פעמים בוועדה הזאת ובמקומות אחרים.
אופיר אקוניס: אני לא רואה איך זוגות צעירים מצליחים למצוא דירה, לא במרכז ועכשיו גם לא בפריפריה.
אופיר אקוניס: כפי שאמרתי פעם, אדוני המפקח, בישראל רוכשים דירות חדר במחירי הונג-קונג.
אופיר אקוניס: עכשיו נשאלת השאלה לגבי קבוצות הרכישה, לגבי העזרה שלהם להגברת התחרות ולמיתון המחירים.
אופיר אקוניס: מצד שני, אנחנו צריכים לראות שהתנאים הכלכליים יישארו ברמה נאותה ומפוקחת.
אופיר אקוניס: המפקח על הבנקים, בבקשה.
רוני חזקיהו: אני מציע שנשמע קודם את האנשים.
אופיר אקוניס: ראשון הדוברים הוא חבר הכנסת שאמה שהציע את ההצעה לדיון מהיר.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד המפקח, משתתפים ומשתתפות.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא של קבוצות רכישה הוא נושא שתופס יותר ויותר מקום בענף הנדל"ן ובשוק הדיור.
כרמל שאמה-הכהן: רק להמחשה, אם מישהו מחפש בגוגל את המושג "קבוצות רכישה" הוא מקבל 717,000 תוצאות.
כרמל שאמה-הכהן: זה הרבה יותר מבנימין נתניהו ושמעון פרס.
כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, אם תשאל אנשים, הם יודעים הרבה יותר על הנשיא מאשר על קבוצות רכישה.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים לא יודעים איך להתייחס לזה למעט מי שעוסק בזה או שנגע בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המפקח, היום אנחנו עדים לשלושה תהליכי רגולאציה כלפי התופעה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אחד הוא ברשות המיסים.
כרמל שאמה-הכהן: השני במשרד השיכון, והשלישי הוא בעצם אתה, אדוני המפקח, שהיית הראשון שנתן פומבי להחלטה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: מכאן בא הזימון לדיון כי אני חושב שראוי שהדברים יונחו על שולחן הכנסת, יעברו דיון ציבורי, מה הסיבות שהובילו אותך לקבל את ההחלטות שקיבלת?
כרמל שאמה-הכהן: מה ההשלכות האפשרות על מארגני קבוצות הרכישה ועל המשתתפים בקבוצות הרכישה?
כרמל שאמה-הכהן: מה ההשפעה על השחקנים האחרים בשוק הנדל"ן?
כרמל שאמה-הכהן: מה ההשפעה על הבנקים, שזאת היתה המטרה העיקרית שלך?
אופיר אקוניס: הסמכות של המפקח על הבנקים היא על הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני יושב ראש הוועדה, אנחנו רואים עין בעין.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה הראשונה של הוועדה כוועדה צרכנית היא הגנה על הצרכנים.
כרמל שאמה-הכהן: כאן הצרכנות היא בעלת משקל מכריע.
כרמל שאמה-הכהן: משק בית שמשתתף בקבוצות רכישה משקיע את רוב הונו באותו עניין.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הגנה על כספי הצרכנים מבחינת הסיכונים שהם נחשפים אליהם, מידת השקיפות של התהליכים.
כרמל שאמה-הכהן: מכאן אפשר להמשיך הלאה לאחידות ושוויון של כללי המיסוי.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להגיע עד לפרטי פרטים של ערבות חוק המכר, דברים שאנחנו נצטרך לדון בהם.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון הזה עיקרו הוא בעניין ההחלטה של המפקח על הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שהוכנה לנו מצגת בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: זאת הזדמנות לתת לאותם מארגנים של קבוצות רכישה ואחרים שעוסקים בעניין, להשמיע את עמדתם ולאזן בין הדברים.
אופיר אקוניס: אני מבין, אדוני המפקח, שזאת הפעם הראשונה שאתה נפגש עם הפורום הזה של מארגני קבוצות הרכישה שהוקם על ידי עורך דין חג'ג'.
אופיר אקוניס: אני מבין שהיתה פנייה אליך.
אופיר אקוניס: אני מבקש ממך, אנחנו פה במסגרת של שולחן עגול של ועדת הכלכלה, אבל הם ביקשו פגישה איתך ואני בטוח שתיענה לבקשתם לקיים פגישה.
קרן בן דוד: נשמח לקיים את זכות השימוע שלנו בנושא.
אופיר אקוניס: המפקח נתן לי תשובה חיובית בעניין ואמר לי קודם לכן שישמח לפגוש אתכם.
אופיר אקוניס: רוני חזקיה, בבקשה.
רוני חזקיהו: (מוצגת מצגת) צהריים טובים לכולם, אני שמח להיות פה.
רוני חזקיהו: אני חושב שזה דיון חשוב, אם כי אני רוצה להבהיר משהו.
רוני חזקיהו: אנחנו לא מקיימים פה דיון על קבוצות רכישה והאם קבוצות רכישה זה טוב או לא טוב.
רוני חזקיהו: אני לא מקיים דיון האם קבוצות רכישה בהשוואה לקבלנים הם יותר או פחות מסוכנים.
רוני חזקיהו: אנחנו אפילו לא מקיימים דיון האם יש קבוצות רכישה טובות יותר או טובות פחות, האם יש חאפרים וכל מיני מושגים.
רוני חזקיהו: אנחנו לא מקיימים את הדיונים האלה.
רוני חזקיהו: אני בא מהקטע של המערכת הבנקאית והמערכת הפיננסית והיציבות שלה.
רוני חזקיהו: זה התפקיד שלי, לזה מוניתי ובדברים האלה אני מטפל.
רוני חזקיהו: כדי שנבין את העניין הזה, אני צריך להסביר כמה מושגים בסיסיים שאולי לא מובנים לכולם לגבי בנקים ולגבי מגבלות הבנקים.
רוני חזקיהו: איך אנחנו עומדים בפיקוח בארץ וגם בעולם?
רוני חזקיהו: בסך-הכול אנחנו לא ממציאים פה שום דבר.
רוני חזקיהו: ראשית נראה מה קורה באופן כללי באשראי הבנקאי.
רוני חזקיהו: באשראי הבנקאי יש מגבלות ובאין מגבלות העסק מתפרע.
רוני חזקיהו: כל בעל עסקים לא יכול לנהל מערכת בלי שהוא שם לעצמו מגבלות וגבולות, סייגים, אובליגו וכל מיני דברים מהסוג הזה.
רוני חזקיהו: אני בטוח שיש פה הרבה אנשים מוכשרים ויזמים בעסקים וזה מה שהם עושים.
רוני חזקיהו: באשראי בנקאי יש הרבה מגבלות אבל יש 3 מגבלות עיקריות, שבמידה כזאת או אחרת ישפיעו על הדיון בהמשך.
רוני חזקיהו: המגבלה הראשונה היא מגבלה על ריכוזיות אשראי ענפית.
רוני חזקיהו: זה מה שאנחנו קוראים "Concentration Risk".
רוני חזקיהו: זה קיים בחוץ לארץ ובכל העולם.
רוני חזקיהו: אגב, זה כמעט אותם אחוזים מבחינת המגבלה.
רוני חזקיהו: זאת מגבלה ראשונה.
רוני חזקיהו: על כל ענף כמה אשראי אתה יכול לתת מתוך סך כל האשראי שלך.
רוני חזקיהו: בסך הכול אתה מוגבל לתת אשראי לפי גודל ההון שלך.
רוני חזקיהו: דברי שני, מגבלות על חשיפות גדולות.
רוני חזקיהו: זה חשיפות ללווים גדולים.