GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנה טירי: כשבאים לחבר אותי לכבלים או ללוויין הרי את העסקה עושים איתי קודם.
חנה טירי: כבר התחילו לחייב אותי.
חנה טירי: תבואו לבית הצרכן, ואז תחתימו אותו על החוזה.
אורי מקלב: אני לא הייתי רוצה שהטכנאי הוא זה שיחתים.
אורי מקלב: בכל אופן, באות לכאן החברות, ואנחנו רוצים לשמוע אם אנחנו באמת עשינו את המקסימום לקראתן בעניין הזה, וכולל שאנחנו גם מגנים על הצרכן.
יצחק קמחי: קודם כל, אנחנו בוודאי גם בעד הנושא של עסקאות מכר מרחוק, ובוודאי לא פוסלים אותן.
יצחק קמחי: כל דרך שיכולה לסייע לצרכן ובדרכי השיווק, אנחנו בוודאי בעדה.
יצחק קמחי: מר וילנסקי, אני מתפלא עליך.
יצחק קמחי: אתה מדבר איתי פה במילים גבוהות על שירותים מצילי חיים שנורא קל להתחבר אליהם בטלפון, אתה רק לא יודע עם מי אתה עושה את העסקה.
יצחק קמחי: האם אתה יכול לתת את השירות שאתה מתחייב עליו אם אתה לא רואה את האדם, את החולה, את הקשיש, או את מי שמבקש את השירות שלך?
יצחק קמחי: איך אתה עושה את זה?
יצחק קמחי: בטלפון זה נורא קל.
יצחק קמחי: אלו שירותים מצילי חיים.
יצחק קמחי: לדעתי, הדבר האלמנטארי שצריכים – אולי משרד הבריאות ידרוש מכם – זה לבוא ולהיות במקום לפני שאתם נותנים את השירות הזה, ומתחייבים אליו.
יצחק קמחי: תעשו איזושהי בדיקה של רופא, תראו עם מי יש לכם עסק.
יצחק קמחי: זה לא כל כך נורא אם תגיעו ותחתימו את אנשים, ותראו את המצב שלהם.
אופיר אקוניס: עו"ד יעל כהן מטעם המועצה לצרכנות, בבקשה.
יעל כהן שאואט: תודה.
יעל כהן שאואט: אני רוצה להתייחס לחוזה של החברה שמייצג אדון וילנסקי – חברת שחל.
יעל כהן שאואט: החוזה הזה הוא על כמה עמודים.
יעל כהן שאואט: זה חוזה מאוד מורכב, שירות שהוא מורכב, ואוכלוסייה שהיא בעייתית.
יעל כהן שאואט: מדובר בקשישים או חולים כרוניים.
יעל כהן שאואט: יש שם הגדרות, ומה זה השירות, וכמה סעיפים להגדרת השירות, ומהן התחייבויות החברה, מתי הם שולחים מד"א, מתי שולחים ניידת של החברה, מהי דרך הפנייה למוקד, מהי תקופת ההסכם, מהם התנאים לביטול ההסכם, איך המחיר מוצמד למדד, וכל הדברים האלה.
יעל כהן שאואט: נורא נורא חשוב שהם יהיו כתובים בחוזה בכתב, וכותבים את זה על משהו כמו שישה עמודים.
יעל כהן שאואט: החוזים האלה הם בדרך כלל מורכבים.
יעל כהן שאואט: חשוב שהשירות יהיה מוגדר באופן מאוד מאוד ברור לצרכן שקונה את זה.
יעל כהן שאואט: שנית, מדובר בחוזה עם אדם חולה.
לאה ורון: לא רק.
לאה ורון: מדובר גם באוכלוסייה שהיא לאו דווקא אוכלוסייה סיעודית או מוגבלת.
יעל כהן שאואט: חולה – מי שזקוק לשירות רפואי מן הסתם יש לו בעיה רפואית.
יעל כהן שאואט: הרבה פעמים חברת שחל שהנציג שלה כאן דיבר, עובדת עם שאלון רפואי.
יעל כהן שאואט: רופא מגיע הביתה, מתקינים מכשור רפואי.
יעל כהן שאואט: בדרך כלל, המכשירים מאוד מאוד מתקדמים, ועם הרבה טכנולוגיה.
יעל כהן שאואט: צריך הדרכה ספציפית כדי להסביר לאנשים איך עושים את זה, ואיך משתמשים בזה.
יעל כהן שאואט: וגם אם מדובר בלחצן מצוקה כשמדובר בקשיש, צריך להסביר לו ולהראות לו.
יעל כהן שאואט: רבותי, כל זה כדי להגיד לכם שאין כזה דבר שעושים עסקה בטלפון, וזהו – לא רואים אף אחד בעיניים.
יעל כהן שאואט: מה עושים כן בטלפון?
יעל כהן שאואט: מטפלים בחידוש החוזה.
יעל כהן שאואט: סוגרים אז את המחיר ואת התקופה.
יעל כהן שאואט: אלו דברים שהם מטופלים בחוק, וכבר חובה לתת טופס גילוי גם אם זה במהלך תקופת ההתקשרות.
יעל כהן שאואט: לכן אני אומרת, כאן אנחנו לא יכולים להימנע מהסכם בכתב.
יעל כהן שאואט: זהו דבר שהוא דרוש בתחום הספציפי הזה, וזה לא מונע מהחברה מלבוא ולשווק את השירותים שלה בטלפון.
יעל כהן שאואט: ואפילו אם אין צורך בהדרכה, ובהסברה וכו', אפשר לעשות את זה בפקס.
יעל כהן שאואט: חשוב מאוד שהציבור הזה יקבל את הדברים בכתב הביתה כדי שהוא ידע מה הוא קנה.
יעל כהן שאואט: אני רוצה לתת דוגמה אחת של דברים לא ברורים כאשר שלא עושים את הדברים בכתב.
יעל כהן שאואט: חברת שחל נמצאת כאן.
יעל כהן שאואט: יש לה אזורי כיסוי שבהם יש אמבולנס של שחל, ויש אזורי כיסוי שהם לא אזורי כיסוי כי אין אמבולנס של שחל.
יעל כהן שאואט: יש אנשים שלא יודעים בדיוק מה הם קנו.
יעל כהן שאואט: הם לא יודעים שכל מה שהם קנו זה פינוי במגן דוד אדום, וזה לא מה שהם חשבו.
יעל כהן שאואט: הם חשבו בתמימות שהם קונים שירות ספציפי של ניידות של החברה הספציפית.
יעל כהן שאואט: ולכן, אני אומרת עוד דבר שמחזק את הטענה, ואת העמדה של הממשלה, שכן צריך חוזה בכתב.
אופיר אקוניס: תעשה את זה קצר מאוד, כי אנחנו בסעיף שכבר הוצבע.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת המבקש צריך לבקש.
אופיר אקוניס: אני לא מבקש רביזיה.
אופיר אקוניס: אתה רוצה לבקש, תבקש.
אורי מקלב: בתיאום איתה.
אורי מקלב: השאלה היא, האם אנחנו נוכל - - -
אופיר אקוניס: או שאתה לא מבקש - אני לא יודע.
יגאל ינאי: אנחנו הראשונים שהחוזה שלהם אושר על-ידי בית הדין לחוזים אחידים.
יעל כהן שאואט: אחרי משא ומתן עם היועץ המשפטי והמועצה לצרכנות.
יגאל ינאי: נכון, נתנו את ברכתם בסופו של דבר, אחרי הסכמה.
יגאל ינאי: גם אזורי הכיסוי שהגברת מדברת עליהם, מופיעים בטופס הגילוי המוגבר שאנחנו שולחים כבר קרוב לשלוש שנים למנויים שלנו.
יגאל ינאי: חשוב להבין דבר אחד בבסיס.
יגאל ינאי: אנחנו לא מתנגדים לחוזה בכתב, ואנחנו שולחים גם היום את החוזים בכתב לאנשים גם בעסקאות במכר מרחוק.
יגאל ינאי: כל מה שאנחנו מדברים עליו זה השאלה מתי תוקף העסקה חל, והאם הוא יכול לקבל תוקף ברגע הנושא של עסקה של מכר מרחוק.
יגאל ינאי: ברור שאחר כך שולחים את כל המסמכים שצריך - זה בכלל לא שאלה.
יגאל ינאי: שולחים טופס גילוי מוגבר, שולחים חוזה - את אותו חוזה, אני לא בטוח שזה הנוסח האחרון.
יגאל ינאי: עושים את הכול.
אורי מקלב: אדוני היושב ראש, כל מה שהוא אומר זה שכל זמן שלא חתום, בעצם אין חוזה.
אורי מקלב: השירות מרחוק יינתן, השירות המיידי, עד שאתה חותם את החוזה.
אופיר אקוניס: הסעיף הזה הוצבע, וככה כרגע הוא, אלא אם כן תהיה בקשה מחודשת לדיון מחודש ולהצבעה מחודשת.
אופיר אקוניס: האם אתה רוצה להתייעץ?
אופיר אקוניס: אז נמשיך לסעיף (ג), וניתן לך זמן להתייעצות.
אורי מקלב: השאלה היא, האם אנחנו חייבים דווקא דיון מחדש, או שאנחנו יכולים להגיע בעיקר בחלק הזה – ואני פונה לגברתי עורכת הדין – בעניין החידוש?
אורי מקלב: נניח שאנחנו יוצאים מנקודת הנחה שבפעם הראשונה צריך חתימה.
אורי מקלב: מה קורה בשנה השנייה?
אורי מקלב: אנחנו הקצבנו את זה בזמן, ואין יותר משנה אחת, אם אני מבין נכון את החוק.
יצחק קמחי: להיפך.
יצחק קמחי: קודם כל, יש לו חידוש אוטומאטי לחצי שנה.
יצחק קמחי: זה לא מתבטל.
יצחק קמחי: כיוון שזה שירותים מצילי חיים, בניגוד למה שקיים בחוק הגנת הצרכן שהחוזה מתבטל ברגע שהוא נגמר, כשמסתיימת השנה, כאן לא.
יצחק קמחי: אפשר להאריך אותו לחצי שנה נוספת.
יצחק קמחי: אין חוזה נוסף.
חנה טירי: אלא אם כן, הוא משנה את תנאי העסקה.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת מקלב, יש עוד שני דוברים מהאורחים שביקשו להביע עמדה כלשהי בעניין הזה.
אופיר אקוניס: נשמע אותם, ואתם תגיעו להחלטה.
אופיר אקוניס: אנחנו נמשיך הלאה, אנחנו נשאיר את זה כרגע ככה.
שמואל בצלאל: אחת הנקודות שדומני שאינן מכוסות היא לאו דווקא מקרה של חידוש הסכם, אלא מקרה של הרחבת הסכם.
שמואל בצלאל: דווקא נושא של הרחבת הסכם הוא לפעמים מסוג השירותים שדרושים בדחיפות ללקוח.
שמואל בצלאל: זאת אומרת, לקוח שיש לו מנוי שהוא מנוי בסיסי, והוא רוצה להוסיף עליו אלמנט נוסף.
שמואל בצלאל: גם אם ניקח את החברה המכובדת שדובריה דיברו לפניה - שחל - ואני מדבר עליהם יותר מאשר עליי, יש מקרים שבשחל יש הרחבה של הסכם קיים.
שמואל בצלאל: ההרחבה הזאת היא לא ההסכם הבסיסי, אלא היא עוד תת מוצר בתוך החבילה.
שמואל בצלאל: דומני שיש בהחלט מקום בנושא של הרחבה של הסכם קיים כן לאפשר טלפונית, או בעסקה- - -
אופיר אקוניס: מכר מרחוק, הבנו.
יריב לרנר: אני מנכ"ל נטלי.
יריב לרנר: אני חושב שבאמת אפשר אולי למצוא את דרך המלך, כמו שחבר הכנסת מקלב ציין, שהיא בעצם לאפשר שינויים ותוספות.
יריב לרנר: זאת אומרת, לחייב שהעסקה הראשונית תהיה חתומה, ולאחר מכן בשינויים ותוספות כן תתאפשר הסכמה טלפונית.
אופיר אקוניס: אתם תעשו את ההתייעצות הזאת.
אופיר אקוניס: אנחנו נדלג בינתיים.
אופיר אקוניס: אם תבקש ממני לפתוח, נפתח.
אופיר אקוניס: כרגע אין שינוי בסעיף, וגם אף אחד לא ביקש – לא חברת הכנסת ברקוביץ', ולא חבר הכנסת מקלב.
אופיר אקוניס: לכן, אני לא יכול לפתוח כרגע את הסעיף.
אופיר אקוניס: בכל מקרה צריך לפתוח כי זה הוצבע.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת מקלב, אתה צריך לקבל החלטה.
אופיר אקוניס: אני מאפשר לך פשוט לקבל החלטה יותר מאוחר – זה הכול.
אורי מקלב: קודם כל, אני רוצה להודות לך על קיום הדיון הזה ביום הצרכן הבין-לאומי.
אורי מקלב: אני יודע שאתה נותן קדימויות לכל הנושאים הצרכניים, אבל במקרה הזה אתה גם נותן לחוק הזה דחיפות.
אורי מקלב: בחרת בחוק הזה הוא לא רק חוק צרכני, אלא הוא גם הגנת הצרכן בכל מובן המילה.
אורי מקלב: הגם שהיית צריך לפתוח את הישיבה החגיגית שתהיה משודרת עוד כמה דקות, אני רוצה גם לציין שאתה שלחת אותי עכשיו לפתוח הישיבה הזאת כי רצית להקדיש לחוק הזה את כל הזמן הנדרש כדי להעביר אותו מיידית.
אורי מקלב: אני אמלא את מקומך בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רוצה לפנות לסגנית השר אורית נוקד ולומר שלאחר שהתחלתי להריץ את הצעת החוק, נתקלתי בלב רחב לכל נושא שהוא צרכני, ולא רק בדלת פתוחה, וזאת מתוך הכרה אמיתית בנושאים האלה.
אורי מקלב: אני שמח על כך, ורואה זכות לשתף פעולה בעניין הזה.
אורי מקלב: אני גם רוצה להודות לכל צוות הוועדה.
אופיר אקוניס: אם כך, אתה הולך עכשיו לעניין שלך, ואתה משאיר אותנו פה.
אופיר אקוניס: כרגע אני רק אומר לכולם שהמצב הוא שאנחנו לא שינינו את הסעיף, ואנחנו ממשיכים פשוט להקריא על מנת לסיים.
אופיר אקוניס: אתה תקיים את ההתייעצויות שלך מול הממשלה, ותגיעו לאיזושהי מסקנה.
אופיר אקוניס: ואם יהיה צורך, תבקשו - אתה, או חבר כנסת אחר - ממני לפתוח את הסעיף, ונפתח אותו ונשנה אותו – מה שאתה מחליט.
אופיר אקוניס: אנחנו עוברים לסעיף (ג).
אופיר אקוניס: עו"ד טירי, תמשיכי בבקשה.
חנה טירי: "(ג) עוסק יפרט במדויק, בטופס הגילוי, את כל המידע שלהלן, ואותו בלבד: (1) פרטי העוסק: שמו המלא, מספר הזהות שלו, כתובתו ומספר הטלפון שלו, וכן מספר הפקסימיליה, וכתובת הדואר האלקטרוני שלו, אם קיימים.
חנה טירי: היה העוסק תאגיד - יפרט העוסק גם את סוג התאגיד.
חנה טירי: "
איתי עצמון: האם את רוצה להוסיף גם מקום רישומו של התאגיד?
איתי עצמון: האם בכוונה השמטתם?
חנה טירי: השמטנו את זה, כי ביחידות נופש לפעמים אתה עושה עסקה גם עם מישהו שהוא לא רשום בארץ.
חנה טירי: פה זה לא רלוונטי אז הורדנו.
חנה טירי: "(2) פירוט השירותים, המכשירים והציוד הכלולים בעסקה, וכן האזורים שבהם יינתנו השירותים, או שאליהם יסופקו המכשירים או הציוד על פי העסקה והימים והשעות שבהם יינתנו או יסופקו.
חנה טירי: (3) פרטים בדבר מחירה הכולל של העסקה, והסכומים שישולמו במהלך תקופת העסקה אם המחיר הכולל אינו משתלם כולו בעת עשיית העסקה, וכן אופן התשלום ותנאיו.
חנה טירי: (4) לגבי עסקה לתקופה קצובה – משך העסקה ומועד סיומה, וכן התנאים להארכת העסקה לאחר מועד סיומה בהתאם להוראות סעיף קטן (ו).
חנה טירי: (5) פרטים בדבר זכותו של הצרכן לבטל את העסקה בהתאם להוראות סעיף 13ו(1), וכן פירוט התשלומים שעל הצרכן לשלם בשל ביטול העסקה קודם למועד סיומה בהתאם להוראות סעיף 13ו(2).
איתי עצמון: הערה קטנה – אני מציע כאן פירוט התשלומים שעל הצרכן לשלם ככל שעליו לשלם.
איתי עצמון: אנחנו לא רוצים לעגן כאן איזושהי חובה שהוא ישלם סכומים.
חנה טירי: כן, אבל לדעתי זה כתוב בסעיף 13ו(2).
איתי עצמון: נכון, אבל אני חושב שכדאי לצורך ההבהרה.
איתי עצמון: אני חושב שצריך להוסיף.
חנה טירי: "(6) פרטים בדבר האחריות לשירות, למכשירים ולציוד הכלולים בעסקה, ותנאי האחריות.
אופיר אקוניס: בבקשה להסביר, והערות.
חנה טירי: בגדול פה אנחנו מדברים על טופס הגילוי כשטופס הגילוי צריך לכלול אך ורק את התנאים המהותיים כדי שלצרכן יהיה את כל המידע, ושהוא לא יטבע במלל, בין מלל שהוא רלוונטי, בין מלל שהוא פחות רלוונטי.
חנה טירי: בעצם פה קיבצנו את הדברים שלטעמנו הם הדברים החשובים ביותר: פרטי העוסק, פירוט השירותים, מה אני אמורה לקבל במסגרת העסקה.
חנה טירי: לא רק איזה שירותים, אלא גם באלו ימים ובאלו שעות, או מה הפריסה של השירות.
חנה טירי: היום קיבלנו תלונות שלמשל צרכנים נקשרו בעסקאות, בין היתר העסקה אמורה היתה לכלול גם שירות של אמבולנס.
חנה טירי: למשל, צרכנים שגרו באזור מסוים נוכחו לדעת כאשר הם נזקקו לשירות שבעצם אותה חברה לא מספקת את השירות באזור מגוריהם.
חנה טירי: ולכן, אנחנו נחייב חובת גילוי, לא רק של השירות, אלא היכן ניתן השירות, מה הפריסה של השירות, מה הימים ומה השעות, כדי שלא יצא מצב כזה שבאמת אחרי שתים-עשרה בלילה, או אחרי שעה מסוימת, כבר לא מספקים את השירות.
חנה טירי: כמובן פרטים בדבר המחיר.
חנה טירי: כמובן שהעסקה הזאת יכולה להיות גם לתקופה לא קצובה.
חנה טירי: אבל, אם היא לתקופה קצובה אז גם משך העסקה ומועד הסיום, בהתאם להוראות סעיף קטן (ו(, ואני אגיע אליהן מאוחר יותר כי קבענו הוראות ספציפיות לעניין זה.
חנה טירי: וכמובן פרטים בדבר זכות הצרכן לבטל את העסקה, ופרטים בדבר אחריות לשירות, ולמכשירים ולציוד כי בעצם הצרכן פה שוכר או רוכש מכשירים שהם יקרי ערך.
אופיר אקוניס: מר פלג, אתה רוצה להודיע שאתה עוזב אותנו לוועדה של חבר הכנסת מקלב.
אהוד פלג: את זה אני אודיע בעוד משפט אחד.
אהוד פלג: מכל מקום, אנחנו היינו מבקשים להוסיף לאור מקרים שהגיעו אלינו על תקלות שנתגלו ושלא היו ידועות לצרכנים בזמן ההתקנה של המכשור של שירותי רפואת החירום.
אהוד פלג: אנחנו היינו מבקשים להוסיף בסעיף קטן (2): לרבות תנאים ומגבלות לכשירותם.
אהוד פלג: אני אתן שתי דוגמאות.
אהוד פלג: ראשית, התברר בזמן אמיתי שבהפסקת חשמל מכשור מסוים שמחובר לחברת תקשורת מסוימת לא פועל.
אהוד פלג: אני בכוונה לא מזכיר שמות.
אהוד פלג: הצרכנים חייבים לדעת את הדברים האלה לפני שהם מתקשרים עם החברות.
אופיר אקוניס: אפשר להוסיף - מאה אחוז, אוקיי – לרבות תנאים ומגבלות לכשירותם.
אופיר אקוניס: תוסיף את זה, אני בעד.
אופיר אקוניס: הממשלה לא מתנגדת, בסדר.
אופיר אקוניס: אם כן, אתה תוסיף את זה בנוסח.
אופיר אקוניס: רבותי, האם יש עוד הערות?
אופיר אקוניס: אנחנו מצביעים, כולל שני התיקונים שהכנסנו.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים הלאה.
חנה טירי: "סעיף קטן (ד) לא יתקשר עוסק עם צרכן בעסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה לתקופה קצובה העולה על שנה.
איתי עצמון: יש לי כאן שאלת הבהרה.
איתי עצמון: מדובר בעצם אם העוסק התקשר עם צרכן בעסקה מתמשכת לעניין שירותי רפואה שהיא עסקה לתקופה קצובה, אז תקופת ההתקשרות לא תעלה על שנה.
חנה טירי: בדיוק, נכון.
איתי עצמון: אנחנו קראנו את הסעיף, והנוסח קצת בלבל.
חנה טירי: נכון, אבל אני חושבת שדברי ההסבר מבהירים את הנקודה הזאת.
איתי עצמון: נכון, אז אולי נצטרך להבהיר קצת הנוסח.
חנה טירי: אין בעיה.
חנה טירי: אבל, אני אסביר.
חנה טירי: אתה צודק, בעיקרון אפשר לכרות עסקה כזאת גם לתקופה שהיא לא קצובה.
חנה טירי: זאת אומרת, עסקה מתמשכת.
חנה טירי: המשמעות של עסקה מתמשכת שהיא לא קצובה היא שאתה יכול להשתחרר מהעסקה בכל עת.
חנה טירי: כאשר אתה חותם על עסקה לתקופה קצובה בדרך כלל ההנחה היא זה שהעוסק לוקח בחשבון כל מיני עלויות ומשכלל את זה באופן כזה שחשוב לו שאתה תהיה קשור איתו בעסקה לתקופה מסוימת כדי שהוא יוכל לכסות את העלויות, ובתמורה הוא נותן לכאורה איזה סוג של הנחה, או הטבה מסוימת.
זאב פרידמן: אבל, צריך לקבוע גם בעסקה לתקופה בלתי קצובה למרות שאפשר להשתחרר, שאפשר יהיה להשתחרר בחלוף שנה בלא קנסות יציאה.
זאב פרידמן: בהסדר של החוק אתה יכול להשתחרר, אבל החוק לא מתערב בקנסות ובהסכם עצמו.
זאב פרידמן: זאת אומרת, אם החברה קובעת מראש שאם אתה משתחרר תיאלץ לשלם את כל יתרת התשלומים עד תום ההסכם, אף אחד לא יתערב בזה.
חנה טירי: זה לא אמור להיות.
חנה טירי: הלכה פסוקה היא כאשר העסקה היא לא לתקופה קצובה.
חנה טירי: זאת אומרת, אתה יכול להודיע בכל רגע נתון שאתה מבקש להשתחרר מהעסקה.
חנה טירי: אני לא מכירה מצבים, אלא אם כן שקיימות תלונות, שגם בעסקאות שהן לא קצובות מחייבים את הצרכן בקנסות על יציאות.
חנה טירי: אין פה יציאה מוקדמת כי העסקה היא עסקה לא קצובה.
חנה טירי: בסעיף הזה אנחנו רוצים לבוא ולומר שאם אתה עושה עסקה עם הצרכן לתקופה קצובה אז שהעסקה לא תעלה על תקופה של שנה.
חנה טירי: אנחנו ביקשנו למנוע איזשהו נוהג שהיה קיים שעשו עסקאות כאלה לתקופות ארוכות – תקופות של שלוש שנים, חמש שנים – מבלי לתת אפשרות אמיתית להשתחרר.
חנה טירי: יש נוהג שהיו מחתימים את הצרכנים, או יכול להיות שעדיין מחתימים את הצרכנים, לעסקאות לתקופות קצובות ארוכות, לשלוש שנים עד חמש שנים, מבלי לתת לצרכן אפשרות אמיתית להשתחרר מהעסקה, אלא אם כן הם שילמו קנס.
חנה טירי: לפעמים הקנס הזה היה מגיע לסכומים מאוד גבוהים באופן כזה שהיה מאיין את המוטיבציה של הצרכן בכלל לצאת מהעסקה.
חנה טירי: הנושא הזה גם עלה בבית הדין לחוזים אחידים.
חנה טירי: בית הדין לחוזים אחידים אמר את דברו שעסקאות כאלה לתקופות כאלה ארוכות הן עסקאות לא סבירות.
חנה טירי: באותו עניין היתה הסכמה, היה משא ומתן בין אותו חברה לבין היועץ המשפטי לממשלה, ובסופו של דבר החליטו לקצוב את העסקה לתקופה שלא עולה על שנה, כאשר אנחנו במקור כשבכלל חשבנו על הצעת החוק, חשבנו בכלל לומר שהעסקאות האלה לא יכולות להיות קצובות.
חנה טירי: זאת אומרת, תמיד עסקאות מתמשכות, ומתי שהצרכן רוצה להשתחרר הוא יכול לצאת, בין אם זה אחרי חודש, בין אם זה אחרי חודשיים, בין אם זה אחרי חצי שנה.
חנה טירי: אבל, אנחנו גם קראנו את פסק הדין, וגם דיברנו עם העוסקים בדבר, והבנו שיש גם עלויות בעסקאות האלה, מכשור מאוד יקר.
חנה טירי: לכן, הגענו למסקנה שתקופה של שנה היא תקופה מספיק ארוכה כדי להביא למצב שהעוסק לא יבוא לידי הפסד.
חנה טירי: ומצד שני, לא יקשור את הצרכן לתקופה ארוכה שהיא בלתי סבירה.
אופיר אקוניס: האם מישהו רוצה להעיר פה כי אני רוצה להצביע?
אופיר אקוניס: אני מאבד את חבריי בכל שנייה.
אופיר אקוניס: אני חושב שסעיף (ד) הוא בסך הכול די נהיר.
מאיר ברודר: סליחה, ההערה היא לא ל-(ד), אלא זה היה ל-(2) למעלה, ואם פספסתי אז אני - - -
אופיר אקוניס: פספסת.
אופיר אקוניס: אז הסעיף אושר.
חנה טירי: "(ה) הוראות סעיף 13ג יחולו לעניין עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: (1) סעיפים קטנים (ב) עד (ד) לא יחולו.
חנה טירי: (2) בסעיף קטן (ה) – (א) בפסקה (1) במקום "בסעיף קטן (ב)(4) יקראו "בסעיף קטן (ג)(1)" (ב) בפסקה (2) במקום "בסעיף קטן (ב))(4) ובסעיף 4ב יקראו "בסעיף קטן (ג)(1)".
חנה טירי: " כעיקרון, הסעיף הזה בא לעשות תיאום בין הצעת החוק לבין סעיף שנכנס לתוקף בחוק הגנת הצרכן בנושא של עסקאות מתמשכות.
חנה טירי: בעיקרון העסקה הזאת היא עסקה מתמשכת לפי סעיף 13ג רבתי.
סגנית שר התמ"ת אורית נוקד: אני מתנצלת, אני רצה לישיבה השנייה.
איתי עצמון: יש לכם טעות בסעיף.
איתי עצמון: במקום סעיף קטן (ג)(1) צריך להיות 13ה רבא (ג)(1) - זה הסעיף שאנחנו מציעים.
איתי עצמון: בשני המקומות שזה מופיע צריך לתקן.
איתי עצמון: אין 13ג(ג)(1).
חנה טירי: לא, זה סעיף 13ה(ג)(1).
איתי עצמון: את רוצה עכשיו להיכנס לתוך גוף סעיף 13ג רבא, ואת אומרת באיזה שינויים הוא יחול.
איתי עצמון: אני חושב שיש כאן איזושהי טעות.
חנה טירי: במקום בסעיף קטן(ג)(1) היה צריך לכתוב סעיף 13ה(ג)(1).
חנה טירי: אבל, מאחר וזה הסעיף שלנו אז לא כתבנו - - -
איתי עצמון: יכול להיות שצריך לבדוק את זה, כי את נכנסת לתוך גוף סעיף אחר – יחול בשינויים המחויבים.
חנה טירי: אם צריך להוסיף 13ה אז נוסיף.
איתי עצמון: אני חושב שצריך.
חנה טירי: מאה אחוז.
חנה טירי: אבל, אני רוצה רק להסביר.
חנה טירי: סעיף 13ג בעצם הוא סעיף כללי לגבי עסקאות מתמשכות.
חנה טירי: אנחנו מדברים על עסקאות לשירותי רפואה שהן גם עסקאות מתמשכות, ואז השאלה היא מה היחס בין שני הסעיפים.
חנה טירי: כעיקרון, הסעיפים (ב) עד (ד) לסעיף 13ג עוסקים בחובות גילוי.
חנה טירי: אנחנו כתבנו סעיפים קטנים (ב) עד (ד) לא יחולו לענייני, מאחר ואנחנו קבענו הוראות בעניין גילוי שהן הוראות ספציפיות.
חנה טירי: ולכן, שיהיה ברור שכאשר מדובר על עסקה מתמשכת לשירותי רפואה, יחולו ההוראות של סעיף 13ה שזה בעצם סעיף 13ה(ג) שמדבר על חובות הגילוי.
חנה טירי: לגבי סעיף קטן (ה) - סעיף קטן (ה) של סעיף 13ג כן אמור לחול.
חנה טירי: ומה אומר סעיף 13ג(ה)?
חנה טירי: הוא אומר: "בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) בעסקה מתמשכת, יציין כל עוסק בכל חשבונית, קבלה או הודעת תשלום הנשלחת לצרכן בהבלטה מיוחדת באותיות ברורות וקריאות את הפרטים האמורים בסעיפים קטן (ב)(4) לצורך מסירת הודעת ביטול".
חנה טירי: אנחנו רוצים שגם בעסקאות מתמשכות לשירותי רפואה העוסק יהיה חייב לציין בכל חשבונית בהבלטה ובאותיות את הפרטים האמורים.
חנה טירי: מה זאת אומרת הפרטים האמורים בסעיף קטן (ב)(4)?
חנה טירי: סעיף קטן (ב)(4) זה בעצם הכתובת ומספר הטלפון של העוסק.
חנה טירי: בהצעה שלנו זה כבר לא סעיף קטן (ב)(4), אלא זה סעיף קטן (ג)(1).
חנה טירי: זאת אומרת, 13ה(ג)(1), ולכן פה עשינו את השינוי.
איתי עצמון: אוקיי.
איתי עצמון: האם יש צורך לדעתכם לכתוב הוראה שההוראות האלה באות להוסיף על סעיף 4ב – עניין של פרטים של העוסק?
איתי עצמון: כי למעשה, בסעיף הנוגע לעסקה מתמשכת כתוב: הוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) באות להוסיף על הוראות סעיפים 4ב רבא, ו-14ג רבא.
איתי עצמון: השאלה היא, האם יש צורך לעשות כאן את ההתאמה?
חנה טירי: כן, צריך.
איתי עצמון: גם לגבי 14ג רבא, או רק לגבי 4ב רבא?
יצחק קמחי: 14ג זה פרטי גילוי ומכר מרחוק.
איתי עצמון: ומכר מרחוק, ואמרנו שיכולה להיות עסקת מכר מרחוק במטריאה הזאת.
חנה טירי: הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות סעיף - - -
איתי עצמון: אז אנחנו נוסיף סעיף כזה.
אורי מקלב: אני רוצה להודיע שאני רוצה לשמור.
אורי מקלב: תהיה הידברות, ואני שומר את הזכות לרביזיה או להסתייגות – יכול להיות ששניהם.
איתי עצמון: האם אתה מבקש שנרשם לך הסתייגות בנוסח שיעלה לקריאה שנייה ושלישית?
אופיר אקוניס: על מה בעצם?
אורי מקלב: אנחנו נשב איתם, ואנחנו נגיע - אם נגיע.
אורי מקלב: יכול להיות שלא נשנה שום דבר.
אורי מקלב: אבל, שומרים את הזכות לראות.
איתי עצמון: בנושא שהעלאת.
קריאה: של המכר מרחוק.
קריאה: של עסקה מתמשכת.
אורי מקלב: אני אומר בפירוש, זה לא רק החברות – שיסלחו לי.
אורי מקלב: אבל, בעיקר לראות איך אנחנו לא מאבדים את הצרכן, ואיך נוכל לתת לו את המקסימום.
אופיר אקוניס: סיימתם את התיקונים?
אופיר אקוניס: את סעיף (ה)? תודה, הסעיף אושר.
אופיר אקוניס: אנחנו עוברים הלאה לסעיף (ו).
חנה טירי: "(ו) על אף הוראות סעיף 13א(ג)(1) רשאי עוסק להאריך עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה, שהיא עסקה לתקופה קצובה, לאחר מועד סיומה, לתקופה קצובה שלא תעלה על חצי שנה, בכל פעם, אף שלא קיבל את הסכמת הצרכן לכך במהלך תקופת ההודעה כהגדרתה בסעיף 13א(א), ובלבד – (1) שבתקופת ההארכה לא ישונו תנאי העסקה, לרבות מחירה.
חנה טירי: (2) שהעוסק הודיע לצרכן, בכתב, על מועד סיום העסקה, בהתאם להוראות סעיף 13א(ד)(1).
חנה טירי: " אני אסביר.
חנה טירי: כעיקרון, מה שקבענו בסעיף הזה כבר קיים היום בחוק הגנת הצרכן.
חנה טירי: כעיקרון, יש סעיף אחר בחוק הגנת הצרכן, סעיף 13א, שדן בעסקה לתקופה קצובה והוא אומר שאם העסקה לתקופה קצובה והמועד מסתיים, כדי להאריך את העסקה אתה צריך לקבל הסכמה פוזיטיבית של הצרכן.
חנה טירי: יש היום הוראה בחוק הגנת הצרכן שאומרת שבמקרים מסוימים מה שקבוע בתוספת אפשר להאריך באופן אוטומטי בהתקיים תנאים מסוימים.
חנה טירי: אנחנו קבענו כבר שבתוספת הזאת יהיה הנושא של שירותי רפואה בתנאים מסוימים, כשהתנאים הם: קודם כל, שניתן יהיה להאריך את העסקה כל פעם לחצי שנה בלבד, ושבתקופת ההארכה לא ישונו תנאי העסקה, לרבות מחירה.
חנה טירי: זאת אומרת, אם תנאי העסקה כן משונים אז כבר צריך הסכמה פוזיטיבית של הצרכן.
חנה טירי: זה כבר קבוע בחוק הגנת הצרכן.
חנה טירי: מה שאנחנו רוצים לעשות עכשיו זה בעצם מה שקבוע בתוספת, אנחנו רוצים להעביר את זה לחקיקה הראשית.
חנה טירי: מאחר ואנחנו עושים פה סעיף הסדרה שהוא סעיף ספציפי אנחנו פשוט מעבירים את זה, ובסעיף אחר אנחנו מבטלים את התוספת.
עמית בנאי: אני חושב שאמורה להיות התייחסות לא רק להאריך לתקופה קצובה שהיא כמובן לרעת הצרכן כי היא מחייבת אותו לתקופה קצובה, אלא לתקופה בלתי קצובה שאז בעצם העסקה הופכת להיות עסקה מתמשכת שניתן להפסיק אותה בכל עת.
איתי עצמון: גם עסקה לתקופה קצובה יכולה להיות עסקה לתקופה מתמשכת.
עמית בנאי: לא, סליחה – עסקה לתקופה לא קצובה שניתן להפסיק אותה בכל עת.
איתי עצמון: ובהודעה בזמן סביר מראש אתה יכול להודיע שאתה מבקש לבטל את העסקה.
איתי עצמון: זה בכל מקרה קיים, זה המצב המשפטי לגבי כל חוזה.
עמית בנאי: עוד הפעם, אם הארכתי את העסקה לתקופה קצובה של חצי שנה שזה בעצם מה שהסעיף אומר, בעצם אני רוצה לתת מענה למקרה שבו הצרכן התקשר לתקופת קצובה ראשונית של שנה כי הוא צריך לתת החזר לציוד שהוא התקין.
עמית בנאי: לאחר מכן, אני חושב שגם לטובת הצרכן, וגם לטובת העוסק, שהעסקה תוכל להפוך לעסקה לא לתקופה קצובה שהיא עסקה בלי מועד סיום קבוע שהצרכן יכול להפסיק אותה בכל עת.
עמית בנאי: מבחינת העוסק, את ההחזר הוא קיבל על הציוד, ומבחינת הצרכן הצורך לבוא ולייצר מסמרות של חצי שנה אין בזה שום היגיון.
יצחק קמחי: הדברים יפים, ולכאורה נשמעים כמעט משכנעים, אני רק אומר מדוע לא.
יצחק קמחי: הסיבה העיקרית מדוע אנחנו נותנים פה את ההארכה לתקופה קצובה של חצי שנה נוספת, ומקציבים את זה בכוונה, כדי שההוראות של עסקה לתקופה קצובה יחולו.
יצחק קמחי: דהיינו, לקראת תום חצי השנה הזאת יצטרכו לפנות שוב אל הצרכן, ולבקש את הסכמתו הפוזיטיבית.
יצחק קמחי: ברגע שזה נשאר כעסקה מתמשכת זה נמשך, ויורד לו הכסף.
יצחק קמחי: הוא לא יודע כמה מורידים לו, ומי מוריד לו – שום דבר.
יצחק קמחי: לכן, ההארכה היא כל פעם לחצי שנה.
יצחק קמחי: אני מקווה שזה גם מקובל עליכם לפחות.
יצחק קמחי: זו הסיבה שזה צריך להיות.
קריאות: בסדר, זה הגיוני.
קריאות: זה הגיוני ועוד איך, זה מצוין.
אופיר אקוניס: הערות נוספות?
חנה טירי: "סעיף קטן (ז) לתנאי הכלול בחוזה לעסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה, אשר קובע, במפורש או במשתמע, כי לאחר העתקת מקום מגוריו של הצרכן למעון, או לאחר אשפוזו לתקופה ממושכת במוסד רפואי, או פטירתו, יחולו החיובים המוטלים על הצרכן לפי החוזה על אדם אחר, לא יהיה תוקף, ויראו כאילו נקבע בחוזה שהוא בטל באותו מועד.
חנה טירי: " אנחנו קבענו את הסעיף הזה מכיוון שהיה נוהג שלפיו היו סעיפים בחוזים שכאשר צרכן למשל נפטר, אז החיובים ממשיכים לחול על אדם אחר שהיה לו באמת אחר כך קשה להשתחרר מהחוזה.
חנה טירי: למרות שהוא טען לא צריך את העסקה הזאת, ואת השירות הזה, המשיכו להחיל עליו את אותם חיובים, והוא המשיך לשלם כסף.
חנה טירי: אנחנו חושבים שהסעיף הזה הוא בוודאי סעיף מקפח, ואנחנו חושבים שהסעיף הזה צריך להיות בטל.
איתי עצמון: הסעיף בטל, או החוזה בטל?
חנה טירי: לא, הסעיף.
חנה טירי: הסעיף בחוזה בטל.
אופיר אקוניס: את לא מציעה לבטל את סעיף (ז) בחוק.
אופיר אקוניס: היא לא מציעה.
אופיר אקוניס: נשמע מדברייך שאת מציעה לבטל את סעיף (ז).
איתי עצמון: לא, לא.
איתי עצמון: אני שאלת לגבי הסעיף בחוזה.
איתי עצמון: יש לי רק שאלה לגבי ההוראה הזאת.
איתי עצמון: מה קורה לגבי צרכנים שמעוניינים דווקא שלאחר תקופת אשפוז החוזה כן יימשך?
איתי עצמון: האם לא כדאי להוסיף כאן איזושהי הבהרה שההוראה הזאת אינה מונעת מעוסק לפנות לצרכן, ולהתקשר איתו?
יצחק קדמי: רבותי, החיים יותר מסובכים, ואתן לכם דוגמה למה קורה.
יצחק קדמי: נניח והבעל ביקש לעשות מנוי כי הוא עבר התקף לב, והחברה מאוד נחמדה.
יצחק קדמי: היא אומרת: אתה יודע מה?
יצחק קדמי: גם אשתך חינם בפנים.
יצחק קדמי: אז יש לנו שני שמות בחוזה.
יצחק קדמי: חס ושלום נפטר האחד, החוזה ממשיך לו, כי לכאורה למרות שהיא היתה שם עד אז לכאורה בחינם, האישה עדיין ממשיכה להיות מחויבת.
יצחק קדמי: את הדבר צריך לפתור.
יצחק קדמי: לדעתי, זה לא נפתר פה מספיק.
יצחק קדמי: זה לא סגור כאן, וצריך לבוא ולהדגיש את הנושא הזה שבמקרה ואחד מהאנשים שחתומים על החוזה נפטר, הלך למעון, אושפז, החוזה הזה יהיה ניתן לביטול – זה הכול.
יצחק קדמי: ואז אנחנו פותרים את העניין.
אופיר אקוניס: אוקיי, זה בסדר.
אופיר אקוניס: הבנתי את הסעיף, הכול בסדר.
אופיר אקוניס: מה כן לזקן אומרים?
30080: רציתי לחזק ולהודות על זה.