GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי לוי: במקרה של "תמר" המדינה תקבל, הן ממסים והן מתמלוגים, סכום של כ-10 מיליארד דולר.
יוסי לוי: זה סכום לא מבוטל.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שגם כל שיפור בתמלוגים הוא דבר לא מבוטל.
יוסי לוי: כל שיפור בתמלוגים יכניס למדינה יותר, אבל יש גופים שבעקבות זה לא ייכנסו לתחום.
יוסי לוי: יש להם אלטרנטיבות אחרות במפרץ מקסיקו.
כרמל שאמה-הכהן: אני יכול להבין את הטענה של אדוני שמתנגד להעלאת התמלוגים, ומנגד לקבוע אותה כבסיס מינימום.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם שניים רוצים להתמחר, אתה מתנגד לזה?
יוסי לוי: אני לא רוצה כרגע להיכנס לעניין שינוי חוק הנפט.
יוסי לוי: אני סבור שחוק הנפט הוא חוק מיושן ויש צורך להכניס בו שינויים.
יוסי לוי: למשל, חוק הנפט קובע היום שבמקרה של תגלית עלינו להפיק בתוך 3 שנים.
יוסי לוי: אם אנחנו מוצאים בים, בעומק מים של 1,700 מטרים, קשה מאוד, למרות שאנחנו עושים מאמץ גדול מאוד, להביא את הגז מ"תמר" ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: יש אפשרות להאריך עד 7 שנים.
יעקב מימרן: יש לכך פתרון בחוק.
יוסי לוי: היום החוק קובע 3 שנים.
יוסי לוי: עלינו להתמודד עם בנקים שצריכים לממן את הפרויקט הזה.
יוסי לוי: כאשר יש מגבלה כזאת לבנקים זרים קשה לבוא וקשה להם לקבל את ההגבלה: "מה אם לא תעמוד בזה?
יוסי לוי: האם יקחו לך את הרישיון?
יוסי לוי: לא יקחו לך את הרישיון"?
כרמל שאמה-הכהן: נטפל בזה במסגרת החקיקה.
יוסי לוי: כל הדברים הללו צריכים לקבל תשובה.
יוסי לוי: אנו בדעה שיש דברים שצריך לשנות.
יוסי לוי: את ההצעות שלנו נעביר כמובן לממונה על ענייני הנפט.
יוסי לוי: באשר להענקת רישיונות, במשך כל השנים מאז שאני משמש מנכ"ל "ישראמקו", היינו בקשר שוטף עם הממונה על ענייני הנפט הנוכחי ועם הממונים הקודמים לו.
יוסי לוי: אנו בדעה שגם הממונה הזה וגם הממונים הקודמים נהגו במקצועיות רבה, ללא דופי, בחלוקת הרישיונות וההיתרים, וזאת למרות הטענה שיש לנו לגבי "מד אשדוד", שאותה נעלה במסגרת אחרת, במסגרת הדיון בחוק.
יוסי לוי: לא נתקלתי עד היום בשום בעיה, במשך כל שנות פעולתנו, עם הממונה על ענייני הנפט ועם משרד התשתיות הלאומיות בנושא חלוקת רישיונות.
אופיר אקוניס: זה היה דיון ראשון, מרתק מאין כמוהו, בנושא חיפושי גז ונפט בישראל.
גדעון תדמור: ברשותך, רק משפט אחד.
גדעון תדמור: רציתי להוסיף על מה שמר יוסי לוי אמר.
גדעון תדמור: על אף שהובהר כאן שכל שינוי יהיה רק מעתה ואילך ולא על זכויות קיימות, אני רוצה לציין נקודה חשובה אחת.
גדעון תדמור: אם נשווה את המדיניות הפיסקלית בתחום הזה בישראל ובעולם, ניווכח שאנו נמצאים בצד הגבוה של התשלומים שמשולמים על-ידי המחפשים בהשוואה לעולם.
יעקב מימרן: הכנתי על כך מסמך.
אופיר אקוניס: לקראת הישיבה הבאה נבקש ממרכז המידע והמחקר של הכנסת להכין על כך מסמך.
גדעון תדמור: ראשית, אנחנו בצד הגבוה.
גדעון תדמור: שנית, במדינות שונות בעולם המדינה משתתפת בסיכון, וגם מדינת ישראל בעבר השתתפה, אבל לא כיום.
גדעון תדמור: כלומר, מדינת ישראל גם לא משתתפת בסיכון וגם גובה תמלוגים בשיעור גבוה מן הנהוג בעולם.
אופיר אקוניס: נקבע דיון המשך בנושא הזה.
אופיר אקוניס: בוודאי יתנהלו עוד דיונים רבים בנושא הזה.
אופיר אקוניס: שלום רב, נמשיך את תקנות הנתיבים המהירים (אופן החיוב בתשלום אגרה ואכיפת תשלומים).
אופיר אקוניס: הגענו לסעיף 8, לא כולל סעיף 8.
חוה ראובני: מועדי תשלום
לפי העניין: (1) נגבה חיוב לפי הסכם באמצעות כרטיס חיוב - המועד הקרוב ביותר למועד החיוב שבו נפרעים תשלומים לפי אותו כרטיס חיוב;
לפי העניין: (3) נגבה החיוב מתוך פיקדון – מיד לאחר מועד יצירת החיוב;
אתי בנדלר: לדעתי, צריך להיות כאן מועד תשלום נוסף, והוא בעת הכניסה לנתיב מהיר.
חוה ראובני: לדעתי, במצב שכבר בוצע תשלום בכניסה, אין חיוב.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על מועד, כאשר הדגש, שדרישת התשלום בחשבון שנשלח לפי סעיף 4.
אתי בנדלר: אחד מהשינויים שסוכם עליהם בעת הדיונים בוועדה זה שיובהר, שתהיה אפשרות לשלם אגרה גם בעת הכניסה לנתיב המהיר.
חוה ראובני: זה כתוב בחוק.
אתי בנדלר: עכשיו כשמדובר על מועדי תשלום עלול מאן דהוא להבין שמא בתקנות שכחו את האפשרות הזו.
אתי בנדלר: השאלה, אם לא ראוי להבהיר- -
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להבהיר בתחילת המשפט.
חוה ראובני: אני מסתכלת בסעיף 3ב לחוק – 2: האגרה בעד אותה נסיעה שולמה מראש או שולמה במהלך הנסיעה בנתיב המהיר.
חוה ראובני: השאלה מה האמירה בתקנות תוסיף על מה שכבר כתוב בחוק.
אתי בנדלר: נאמר שככל שיש צורך, עוד נדבר על זה בינינו, תיתוסף כאן פסקה שתאמר זאת מפורשות.
אתי בנדלר: אני רוצה להביא לתשומת לב חברי הוועדה, שאתמול יצר קשר עוזרו של חבר הכנסת מקלב עם עו"ד ניר ימין, וביקש לאפשר תשלום אגרה גם בעת יציאה מנתיב מהיר.
אתי בנדלר: הבהרת לו שזה בלתי אפשרי, לפי המצב?
ניר ימין: הוא אמר שיעביר לוועדה פנייה – ליו"ר הוועדה, ליועצת המשפטית של הוועדה.
ה: לא ראיתי.
חוה ראובני: בנוסף, החוק אומר שיש איסור על נהיגה בנתיב המהיר אלא אם כן יש או אמצעי זיהוי על פי הסכם או שולם מראש או במהלך הנסיעה או יש פטור.
חוה ראובני: חלופה של תשלום בסוף הנסיעה לא קיימת, מה עוד שאין כניסות לנתיב באמצע, אז אין סיבה לעשות את זה.
חוה ראובני: מי שיכול לשלם בסוף, יכול לשלם גם בהתחלה.
חוה ראובני: גברת בנדלר ביקשה להסביר את ארבע החלופות שפורטו.
חוה ראובני: אפשרות ראשונה זה שבהסכם שימוש יש כרטיס חיוב, כרטיס אשראי, והמועד לתשלום הוא המועד הקרוב ביותר של הגבייה באותו כרטיס חיוב.
אתי בנדלר: ככל שיש צורך, כדאי להכניס הגדרה של כרטיס חיוב, כפי בחוק כרטיסי חיוב.
אתי בנדלר: יש כאן יותר מדי חיובים, אז כשמדובר על כרטיס חיוב, שיהיה ברור שזה מה שידוע בלשוננו ככרטיס אשראי.
חוה ראובני: בסדר.
חוה ראובני: זה מנגנון תשלום אחד.
חוה ראובני: מנגנון אחר יכול להיות הוראת קבע כלשהי, ואז יהיה מועד תשלום לפי אותו הסכם, ושהוא בכל מקרה יהיה עם דיליי של 15 יום בין מועד היווצרות החיוב, דהיינו יום הנסיעה, לבין מועד הגבייה.
חוה ראובני: כאשר יש מנגנון של פיקדון, שמופקד בידי בעל הזיכיון, הגבייה תהיה מיידית, וחיוב לא הסכמי, שבדרך כלל מדובר על פיצוי והחזר הוצאות ואגרה, למי שנוסע שלא כדין, בלי להסדיר את האגרה באחת הדרכים החוקיות לכך - 30 יום מיום משלוח החשבון.
יהודה דורון: מה קורה עם ציבור הנכים?
אופיר אקוניס: ציבור הנכים יהיה פטור, זה בסעיף 18.
אופיר אקוניס: אפשר לגשת להצבעה.
אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב
חוה ראובני: 9.
חוה ראובני: אופן הפעלת הסמכויות על ידי בעל הזכיון
חוה ראובני: (1) אופן השימוש באמצעי הזיהוי והתנאים להעברת אמצעי הזיהוי בין כלי רכב;
חוה ראובני: (3) הסכום המיזערי שצריך להימצא בפיקדון, משלוח הודעה למנוי במקרה שפחת הסכום בפיקדון מן הסכום המיזערי והתנאים הצריכים להתקיים בטרם יחויב מנוי בפיצוי והחזר הוצאות במקרה שלא נמצאו די סכומים בפיקדון לכיסוי החיוב;
חוה ראובני: (5) מתן פטור לחייבים מתשלום אגרה אם משך הנסיעה בנתיב המהיר עלה על משך הזמן שנקבע לגבי אותו נתיב מהיר, בטור ב' בתוספת השניה;
חוה ראובני: (7) כל נושא אחר הנוגע להפעלת סמכויותיו של בעל הזיכיון מכח החוק ותקנות אלה.
חוה ראובני: למעשה, הרשות הממונה היא הגורם המתווך בין הסכם הזיכיון והחוק שמעגן הוראות מתוך הסכם הזיכיון לבין בעל הזיכיון; בעל הזיכיון מחויב על פי ההסכם, ועכשיו אנחנו גם מכניסים את זה לתקנות, את החובה שלו לפעול על פי הנחיות בעל הרשות הממונה בסדרת הנושאים האלה.
אתי בנדלר: ככל שהרשות הממונה נותנת הוראות בעניינים האלה, אכן בעל הזיכיון יצטרך למלא אחריהן, אבל אין כאן הנחיה חד משמעית מנדטורית לרשות הממונה ליתן הוראות בדברים האלה, וככל שהיא לא תיתן הוראות, בעל הזיכיון יהיה חופשי לנהוג לפי מיטב הבנתו, ואני חושבת שצריך לחייב כאן את הרשות הממונה לקבוע הנחיות בנושאים האלה; לא להשאיר את זה לשיקול דעתה.
חוה ראובני: תפקידי הרשות הממונה הם – אני בסעיף 2ד(ג3) – לתת הוראות לבעל הזיכיון לעניין אופן ההתקשרות בינו לבין מנוי בהסכם, תנאי הסכם ואופן אכיפתו וכן לקבוע כל תפקיד אחר שיוטל על הרשות הממונה.
חוה ראובני: יש לו חובות: לפקח- -
אתי בנדלר: יש כאן נושאים במגוון רחב יותר מאשר הנושאים המנויים בסעיף המסמיך, ואני חושבת שבכל אחד מהנושאים האלה, שהם נושאים חשובים, הרשות תהיה חייבת ליתן הוראות.
חוה ראובני: יש מצבים שזה לא נחוץ, כי אין שאלות פרשניות בהקשר של איך ממלאים את זה ומה התפקידים, והמחוקק ניסה בחקיקה הראשית לקבוע באותם נושאים- -
אתי בנדלר: לפחות לגבי פסקאות (5) ו-(6), שנכנסו בהתאם להנחיית הוועדה, אני חושבת שהוועדה, אם היא הנחתה את המשרד להתייחס לנושא הזה, אי אפשר להשאיר את זה לשיקול דעתה של הרשות, ברצותה תיתן הנחיות, ברצותה לא תיתן הנחיות, אלא צריכים להבטיח שאכן יינתנו הנחיות או הוראות בנושא הזה.
אתי בנדלר: אני חושבת שצריך להיות: הרשות הממונה תיתן הוראות ביחס להפעלת סמכויות בנושאים אלה, ובעל הזיכיון ימלא אחריהן.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב ראש, מאחר שאנחנו מצביעים סעיף-סעיף, ולי יש פה הצעה אחרת מטעם ששה חברי כנסת של הוועדה לגבי סעיף 18, ואם לא תתקבל הצעה אחרת, אנחנו מתכוונים להתנגד לתקנות, אני לא יכול להמשיך להצביע אלא אם כן נדון בסעיף 18; אני מתנגד לכל הסעיפים, אם השינוי בסעיף 18 לא יתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר לפתור את הבעיה?
אופיר אקוניס: נגיע לסעיף 18, ונראה מה עמדת הממשלה בנושא זה.
אופיר אקוניס: העמדה שלנו היתה מאוד ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: אז בואו נצביע על סעיף 18, ואז נוכל להתקדם.
אופיר אקוניס: זה לא נהוג.
אופיר אקוניס: אתה רוצה להתנגד לשאר הסעיפים?
אופיר אקוניס: אי אפשר לדלג עכשיו על סעיפים.
אופיר אקוניס: אנחנו הבענו את דעתנו, אני חשבתי שהדבר נכון, ושר התחבורה מסכים לכך שגם הרכב הדו גלגלי וגם רכבי הנכים יוכנסו לרשימת הפטורים.
אופיר אקוניס: אנחנו נגיע לכך בסעיף 18.
אופיר אקוניס: אי אפשר לערבב כרגע.
אופיר אקוניס: זאת היתה העמדה, וזאת היתה גם עמדת שר התחבורה.
אופיר אקוניס: זאת עמדת חברי הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע אם אני אשאר פה עד סעיף 18, אבל זה לגבי ההצעה לגבי סעיף 18.
אופיר אקוניס: זה רכבי נכים ודו גלגלי, מצטרפים לפטורים.
אופיר אקוניס: אמרנו את זה גם בישיבה הקודמת, הדבר הוזכר על ידי שר התחבורה.
אופיר אקוניס: אני מתכוון להצביע בעד.
אופיר אקוניס: אני יכול להצביע לבד, ואז נוצר רוב, אין בעיה.
אופיר אקוניס: אם הממשלה תגייס רוב ותפיל את הצעת חברי הוועדה כולם, אז אין בעיה.
אתי בנדלר: אם אתה נמצא כאן לבד, יש רוב.
אתי בנדלר: אבל אם חבר הכנסת שאמה הולך- -
אופיר אקוניס: נדע מה לעשות.
אופיר אקוניס: אם אני אראה שאני לא ברוב, לא אעלה את זה.
אופיר אקוניס: עמדת יו"ר הוועדה הובעה, עמדת שר התחבורה.
אופיר אקוניס: זאת עמדת הוועדה.
אורי מקלב: אין אפשרות לדרוש מהם, שתהיה אפשרות לשלם בסוף היציאה?
אתי בנדלר: הם הסבירו שלא.
אתי בנדלר: אני העליתי את בקשתך בפני הוועדה.
אורי מקלב: ההסבר הוא טכני או מהותי?
אתי בנדלר: הטכניקה נקבעה בשל מהות.
אתי בנדלר: האמת היא שאפשר היה לכאורה לקבוע להרחיב מעבר לחוק, אבל הם אומרים שטכנית גם לא ניתן לעשות את זה.
אתי בנדלר: הטוב ביותר הוא שהם יסבירו את עצמם.
חוה ראובני: חבר הכנסת מקלב, לנתיב הזה יש רק כניסה חוקית אחת, ולכן כל מי שרוצה לשלם בלי הרשמה מראש ובלי הסכם, לשלם על אתר במועד הנסיעה, זה היינו הך אם הוא משלם בהתחלה או בסוף מבחינתו, כי הוא עובר דרך שער אגרה עם בוטקה לתשלום בכניסה.
חוה ראובני: אין מצב שכניסה אחרי השער הזה היא אסורה; ממילא הוא לא יכול חוקית להגיע לעמדת תשלום ביציאה בלי שהוא היה בעמדת תשלום בכניסה.
חוה ראובני: לכן מהותית גם אין תועלת לאף אחד מלשים בוטקה ביציאה, חוץ מלעכב את היציאות.
יצחק זוכמן: לשים בוטקה ביציאה ייצור מצב שאולי לא כדאי להקים את כל הפרויקט, כי הוא ייצור פקק כזה, שחבל לעשות את זה.
יצחק זוכמן: זה נתיב אחד צר.
יצחק זוכמן: במילא משלמים בכניסה; חבל לשים גם ביציאה.
אורי מקלב: הוא יוכל להביא את האסמכתא שהוא שילם?
חוה ראובני: יש צילום של כלי הרכב גם בכניסה וגם ביציאה, שמאמת את המעבר בשתי הנקודות ואת מניעת הבריחה.
חוה ראובני: יש רק קטע של פיזית ממילא שאפשר לברוח בדרך.
אורי מקלב: אבל תהיה לו הוכחה שהוא שילם בכניסה.
חוה ראובני: כן, הוא מצולם.
אורי מקלב: יש חשבונית?
אורי מקלב: כלומר אפשר יהיה לברר את זה?
חוה ראובני: יש חשבונית.
אופיר אקוניס: קיבלתי כמה מהפניות שלך לגבי הבעייתיות.
אופיר אקוניס: אני רואה שהנושא מעסיק אותך גם כיושב ראש הוועדה לפניות הציבור.
אופיר אקוניס: אנחנו נקיים פה ישיבה מיוחדת בנושא הגבייה בכביש 6.
אופיר אקוניס: אני מקבל אליי, חוץ מההפניות שלך אליי, אנחנו מקבלים ישירות כל הזמן פניות בעניין כביש 6, מר זוכמן.
אופיר אקוניס: התשובה תצטרך להתקבל מהחברה המפעילה.
אופיר אקוניס: אני לא יודע אם נספיק את זה בשבוע וחצי שנותרו לנו עד היציאה לפגרה, אבל ועדת הכלכלה לא יכולה שלא לקיים את עצמה כמי שקשובה לרחשי לב הציבור, וזה מה שהטריד, אני מניח, את חבר הכנסת מקלב כתוצאה מעשרות פניות.
אופיר אקוניס: ביקשתי ממנהלת הוועדה לקבוע ישיבה בנושא הזה.
אתי בנדלר: ב-23 בפברואר ניתנה החלטה על ידי ועדת הערר לפי חוק כביש ארצי לישראל, שבו נמתחה ביקורת נוקבת על החברה בגין פעולותיה במסגרת ההוצאה לפועל נגד אנשים שחייבים.
אופיר אקוניס: מה הבקשות לשינויים?
אתי בנדלר: אני מבקשת שבתקנה 9, אם לא לגבי כולה, לפחות לגבי חלק מהנושאים הכלולים בה, ואני מדברת על פסקות (5) ו-(6), יש להטיל חובה על הרשות הממונה ליתן הוראות בנושא הזה.
חוה ראובני: תקנה 9 עניינה לא ברשות הממונה אלא בבעל הזיכיון.
אתי בנדלר: אז נוסיף את תקנה 9א לצורך העניין.
יערה למברגר: החוק מסדיר את תפקידי וסמכויות הרשות הממונה.
יערה למברגר: אני מסתכלת על מכלול התקנות לעומת החוק.
יערה למברגר: סעיף 2ד מדבר על תפקידי הרשות הממונה.
יערה למברגר: התקנות, להבנתי, לא מרחיבות בעניין הזה.
אתי בנדלר: אני לא בדקתי.
אתי בנדלר: את רוצה לומר שאין סעיף שמכוחו ניתן- -
יערה למברגר: בחוק סמכות התקנת התקנות מאוד רחבה.
יערה למברגר: אני חושבת שסעיף 2ד(ג), שהופנינו אליו, הוא שמגדיר את תפקידי הרשות הממונה.
יערה למברגר: אני חושבת שכן ניתן פה מענה לתת הוראות לבעל הזיכיון.
יערה למברגר: זה סעיף רחב.
אתי בנדלר: אתן לך דוגמה, נניח שהוועדה תשתכנע שאכן יש לפטור מתשלום מי שנכנס לכביש מהיר, ומשך הנסיעה שם עלה על זמן שאתם מציעים בתוספת השנייה – הוועדה תקבל או לא תקבל את משך הזמן.
אתי בנדלר: לצורך העניין, נניח שהרשות הממונה לא תיתן הנחיה, אז בכל זאת יחייבו את הנוסע בתשלום האגרה?
יערה למברגר: לפי סעיף 2ד(ג1), תפקידי הרשות הממונה זה, למשל, לפקח על פעילותו של בעל הזיכיון ובכלל זה על אופן הפעלת הנתיב המהיר ועל קיום הוראות הדין; להבנתי, גם לפקח ולתת הוראות בעניין.
אתי בנדלר: כלומר אם היא לא תשתמש בסמכותה, התרופה שתעמוד לרשות הנוסע היא להגיש בג"ץ נגד הרשות הממונה, וכל זה ויכוח כדי לא לחייב אותה לקבוע הוראות בעניין.
יערה למברגר: זה לא משהו קריטי, בעיניי.
חוה ראובני: אנחנו לא מתנגדים לחייב את הרשות.
חוה ראובני: לטעמנו, זה מיותר.
אופיר אקוניס: אז נוסיף את התוספת שהציעה היועצת המשפטית.
אתי בנדלר: אני לא רוצה חלילה לפגוע ברשות הממונה על כביש 6, אבל כשמצטברת כל כך הרבה ביקורת נגד הזכיינית של כביש 6, ואני לא שומעת שהרשות הממנה עושה מעשה בעניין, אולי בכל זאת יש מקום לחייב את הרשות הממונה לעשות מעשה.
אתי בנדלר: הנוסח ישונה באופן שהרשות הממונה תיתן הוראות מזמן לזמן בנוגע לנושאים המפורטים בפסקה (1) עד (7), ובעל הזיכיון ימלא אחר הוראות אלה.
אתי בנדלר: ככל שיהיה צורך, זה יתפרש על שתי תקנות- -
אופיר אקוניס: תנסחו את זה לאחר מכן.
אופיר אקוניס: אנחנו מסכימים על הרעיון.
לאה ורון: מדובר בפסקאות (1) עד (7).
אודי אדירי: הכוונה היא שאם הנסיעה מעל 11 דקות, זה יהיה פטור מתשלום?
אופיר אקוניס: תקיימו את ההידברות הזו לגבי הניסוח אחר כך.
אופיר אקוניס: נעבור ל-10.
חוה ראובני: 10.
חוה ראובני: עיכוב, גרירה, פינוי ואחסנה
חוה ראובני: לא נפרע החיוב כאמור בתקנת משנה (א), רשאי פקח להורות לנהג לפנות את הרכב ממקום הימצאו לדרך שיורה לו, ואם סירב לפנות כאמור, רשאי פקח, באמצעות גורר מורשה כמשמעותו בסעיף 70א(ג) לפקודת התעבורה, לגרור את הרכב ולפנותו למקום אחסנה; לעניין זה, "מקום אחסנה" - מקום לאחסנת כלי רכב סמוך לנתיב מהיר, שאישרה הרשות הממונה.
חוה ראובני: פקח שעיכב יציאת רכב מנתיב מהיר או טיפל בפינויו למקום אחסנה -
חוה ראובני: (2) יגרום להבאת הנהג ונוסעי הרכב או מי מהם, למקום שעוברת בו תחבורה ציבורית, אם אין בידם אפשרות להגיע אליו בכוחות עצמם.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על אפשרויות של בעל הזיכיון במצב שנוסע בנתיב רכב שיש בגינו חוב חלוט.
חוה ראובני: האפשרויות מדורגות, כאשר בשלב ראשון נותנים הזדמנות למי שנוסע באותו רכב לפרוע את החיוב, וגם אם הוא לא חייב, ושאחר כך יתחשבן עם החייב האמיתי- -
לאה ורון: כתוב פה: במזומן, וכתוב: באמצעי תשלום אחר.
חוה ראובני: אם הרשות הממונה תאשר, למשל, כרטיס אשראי- -
אתי בנדלר: זה צריך להיות: במזומן, בכרטיס חיוב או באמצעי אחר.
לאה ורון: אולי אפילו בצ'ק.
לאה ורון: הרי אנשים לא הולכים עם סכומים גדולים במזומן.
חוה ראובני: הצ'ק, לעולם אי אפשר לדעת אם הוא ייפרע.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על אדם שיש לו חוב חלוט.
אופיר אקוניס: אז כרטיס אשראי.
אתי בנדלר: אז זה יהיה במזומן, בכרטיס חיוב או באמצעי תשלום אחר שאישרה הרשות.
אתי בנדלר: מה עם תקנת משנה ב?
חוה ראובני: עכשיו מדברים על מצב שהוא לא שילם.
חוה ראובני: מדובר על חוב חלוט, מדברים על אחרי מועד הגשת עררים וכו'.
חוה ראובני: במצב כזה אנחנו אומרים שיש אפשרות לדרוש מהנהג לצאת מהנתיב.
לאה ורון: מה זה "לדרך שיורה לו"?
חוה ראובני: טכנית זה מעשה אפשרי רק במקטע אחד של הכביש.
חוה ראובני: ואם הוא מסרב, מדברים על אפשרות פינוי.
חוה ראובני: ההנחה היא שמי שיש לו חוב חלוט והוא לא משלם, וכשתופסים אותו ואומרים לו: יש לך חוב חלוט, תסתלק, וגם אז הוא לא יוצא, אז קמה לבעל הזיכיון אפשרות לפנות אותו, ואם מפנים, צריך לשים את הרכב איפשהו.
חוה ראובני: הפינוי והאחסון כרוך בעלויות שבהם צריך מטבע הדברים לשאת החייב.
חוה ראובני: כמובן, אין להפעיל את הסמכויות האלה, כאשר נמצא ברכב- -
אופיר אקוניס: עד לאן הוא יורה לו?
חוה ראובני: הכוונה היא לדרך.
חוה ראובני: הוא צריך לשלוח אותו למקום שהוא יכול לנסוע בו.
אתי בנדלר: בקשר לתקנת משנה ד, מה זה "לא ישוחרר"?
אתי בנדלר: בעצם אתם עושים זכות עיכבון על הרכב בשל חוב חלוט?
אתי בנדלר: זה לא חסר פרופורציה?
חוה ראובני: מדובר על מישהו שמשתמש בנתיב, הוא חייב.
חוה ראובני: הוא נכנס פעם נוספת, אחרי שבשימוש הקודם הוא נשאר חייב.
אתי בנדלר: חוב חלוט יכול להיות גם בסכום של עשרות בודדות של שקלים במקרה הרע.
אתי בנדלר: יכול להיות שיש חוב חלוט, שהחייב לא יודע עליו.
אתי בנדלר: יכול להיות גם שהוא חולק על כך שיש חוב חלוט.
חוה ראובני: חוב חלוט בהגדרה זה אחרי שלב שיכול לחלוק על החוב.
אתי בנדלר: את מכירה את ההחלטה שניתנה על ידי ועדת ערר בעניין היי-ווייס?
אתי בנדלר: אזכיר מתוך פסק הדין, ההחלטה המפוארת הזו, שבין היתר כותב יו"ר ועדת הערר שם, שהוא נלאה מלהעיר שוב ושוב בשורת החלטות, שפועלים בתיקי הוצאה לפועל, בלי שחוב הפך להיות חוב חלוט, ושוב הוא נותן עוד החלטה ועוד החלטה, ומצפצפים על החלטותיו, בלשון בני אדם.
אודי אדירי: יכול לשלם, ואם לא רוצה לשלם, יכול לנסוע לדרך שהפקח יורה לו.
אודי אדירי: אם הוא לא רוצה לנסוע לדרך שהפקח יורה לו, רק אז גוררים לו את הרכב, ואז אומרים לו: כשבאת לשחרר את הרכב, תשלם את החוב.
אתי בנדלר: השלבים טובים, וטוב שהם מדורגים.
אתי בנדלר: עדיין אני חושבת שיכול להיות פער אדיר בין סכום החוב החלוט לטענת החברה, שיכול באמת להיות בגין נסיעה אחת, שיש עליה מחלוקת, ויכול להיות עניין של מקסימום 20 שקלים - כל הסנקציה הזאת, שאסור לשחרר רכב כלוא – אני לא צריכה להגיד מה ערך רכב, לבין זכות העיכבון כאן.
אתי בנדלר: מה מקור הסמכות לכך, גב' ראובני?
חוה ראובני: אני מפנה לסעיף 4ד(ד): הוא רשאי לפנות אותו.
אתי בנדלר: אבל אנחנו מדברים על זכות בכליאה של הרכב עד שישלמו את כל הסכומים הנדרשים.
חוה ראובני: אנחנו שואבים את זה מדיני העיכבון הכלליים.
אתי בנדלר: אני מציעה למחוק את הפסקה הזאת.
אתי בנדלר: מה עמדת משרד המשפטים בעניין הזה?
אתי בנדלר: בחנתם את הסוגייה?
יערה למברגר: אני חושבת שצריך למחוק את הפסקה הזו, ולהשאיר את הסעיף ללא פסקת משנה.
אופיר אקוניס: אז מה עושים?
אתי בנדלר: תקנת משנה (ב) נשארת.
אתי בנדלר: יש כבר סנקציה חריפה, שמפנים את הרכב למקום אחסנה.
אתי בנדלר: זה קיים.
יערה למברגר: יש גם סעיפים אחרים בתקנות.
יערה למברגר: יש פה מכלול שלם.
יערה למברגר: הסעיף לא עומד לבדו, לכן אני לא חושבת שאפשר לומר שאין סנקציות ועזרים לאכיפת ההוראות.
חוה ראובני: פינו את הרכב, לקחו אותו למקום אחסנה.
חוה ראובני: רבע שעה אחר כך בעל הרכב מגיע ופשוט לוקח אותו משם?
חוה ראובני: יהיה צריך לרדוף אחריו בשביל הכסף?
אתי בנדלר: בצירוף הפיצוי והחזר הוצאות וכל אלה – אני לא יודעת על אילו סכומים אתם מדברים.
חוה ראובני: סכומי הפיצוי והחזר הוצאות מפורטים בתוספת.
אתי בנדלר: אולי כדאי להגיע לשם כדי לראות על מה אנחנו מדברים, על היחס בין אלה לאלה.
חוה ראובני: על הגרירה, למשל, מדובר על 150 שקל, ועל האחסנה ליום – 50 שקלים.
חוה ראובני: גרירה מאדום-לבן ברשות המקומית, חניה, עולה הרבה יותר מהסכומים שנקובים פה.
אתי בנדלר: אני מציעה להסיר.
אתי בנדלר: מקור הסמכות לא ברור לי לתקנת המשנה הזאת.
חוה ראובני: להפנות לכביש 6, שהחקיקה לא מדברת על אופן הפעולה, אותו נוסח חקיקה ראשית מוביל לאותו נוסח בחקיקה- -
אתי בנדלר: יכול להיות, לא בדקתי, ואני לא בטוחה ששם יש סמכות.
אתי בנדלר: ייתכן שאם פעם אחת אישרנו בטעות, לא צריכים לחזור על הטעות שוב.
אופיר אקוניס: נאמץ את עמדת היועצת המשפטית ואת עמדת משרד המשפטים, ונמחוק את סעיף ג.
חוה ראובני: אז באילו תנאים משתחרר הרכב מאחסנה?
אודי אדירי: אני מבין את מה שאת אומרת לגבי החוב.
אודי אדירי: גם בחנייה לא מחייבים אותך לשלם את הקנס, אתה יכול לערער, אבל מי שצריך לגרור לא יגרור, אם אחרי שהוא גרר, את הוצאות הגרירה לא יקבל חזרה.
יערה למברגר: זה לא מדויק.
יערה למברגר: יש סעיפים אחרים שמדברים על זה.
יערה למברגר: בוא לא נהפוך את זה לאבסורד.
יערה למברגר: אני מדברת על הסעיף של פיצוי והחזר הוצאות, תקנה 11, 7 ו-8, כלומר לזה ניתן מענה בחוק ובתקנות.
יערה למברגר: תקנת משנה ג, שהולכת מעבר לכך, ומדברת על תשלום מלוא החוב החלוט, כולל פיצוי והחזר הוצאות, יכול להיות שלא קשורים בכלל לעניין העיכוב והגרירה, זה הסעיף שבו מדובר, וזה לא הופך לאבסורד את עצם הגרירה והחזר הוצאות הגרירה.
חוה ראובני: ומה עם שהוא יפקיד ערובה, בדומה לסעיף 11ג לחוק המטלטלין?
חוה ראובני: אמנם אנחנו לא בעיכבון, לפי השיטה הזאת.
לאה ורון: ולדרישה להפקדת ערובה יש סמכות?
חוה ראובני: סעיף 11ג לחוק המטלטלין- -
אתי בנדלר: אני מציעה לדלג כרגע על 10.
אופיר אקוניס: גם אני מצטרף לשאלה, מה עושים?
אופיר אקוניס: אז נדלג על 10.
אופיר אקוניס: אגב, הנתיב, מר זוכמן, אני לא רואה שהוא בבנייה.
יצחק זוכמן: כרגע לא.
יצחק זוכמן: זה על מנת שנשלים אותו.
אופיר אקוניס: הנייר מחיש את עבודת בניית הכביש?
אופיר אקוניס: זה כבר חצי שנה עומד כמו פיל לבן.
אודי אדירי: לפני כשבועיים הושגה הסכמה עם הזכיין לגבי המשך הפרויקט, בין הממשלה לזכיין.
אודי אדירי: כרגע מבחינת הזכיין, המחויבות ברורה.
אודי אדירי: הזכיין כרגע הוא בהליכים אחרונים של סגירה מול המממנים.
אודי אדירי: אנחנו מקווים שתוך שבוע זה ייגמר.
אודי אדירי: מבחינתנו, הגענו להסכמות עם הזכיין.
נחמיה קינד: התאריך לסיום ההקמה הוא 20 באוקטובר.
אופיר אקוניס: נדלג על 10 עד שנמצא פתרון, מגיעים ל-11, בבקשה.
חוה ראובני: חיוב בפיצוי והחזר הוצאות (א) חייב יחויב בפיצוי והחזר הוצאות לבעל הזיכיון בעד כל אחד מאלה: (1) נסיעה בנתיב מהיר בניגוד לחוק או לתקנות אלה, לרבות בלא הסכם תקף, מבלי שחל פטור על נסיעתו או מבלי ששולמה האגרה מראש או במהלך הנסיעה; (2) אי פירעון של חשבון במועד תשלומו; (3) לא נמצאו די סכומים לכיסוי החיוב של חייב בעל פיקדון; (4) מעשה שעשה החייב ושיש בו כדי למנוע זיהוי רכב או אמצעי זיהוי או למנוע חיוב באגרה או למנוע אכיפת החוק ותקנות אלה; (5) שימוש באמצעי זיהוי בניגוד להוראות ההסכם; (6) כניסה או יציאה מהנתיב המהיר שלא בנקודות שנקבעו לכך; (7) טיפולו של בעל הזיכיון בעיכוב רכב לפי החוק ותקנות אלה; (8) גרירת רכב שעוכב ופינויו; (9) כל יום שאוחסן בו רכב שפונה.
חוה ראובני: (ב) נשתנה מענו של מנוי, והוא הודיע על כך לבעל זיכיון או למשרד הפנים, בתוך 30 ימים מיום השינוי, או הודיע על כך לרשם החברות, לרשם העמותות או לרשם האגודות השיתופיות, לפי העניין, בתוך התקופה הקבועה לכך בדין – לא יחוייב בפיצוי והחזר הוצאות בשל אי פרעון במועד של חשבון שנשלח למענו הישן, בין יום שינוי המען ליום מתן הודעתו כאמור.
חוה ראובני: אנחנו כאן מדברים על האכיפה של חוק נתיבים מהירים ושל התשלומים, אכיפה אזרחית.
חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על מה שמכונה לציבור בהקשר, כפי שיש קנסות, אלה עילוי לפיצוי והחזר הוצאות, שנשאבים מסעיף 3א לחוק.
חוה ראובני: אלה הנסיבות המפורטות, שבהן יידרש פיצוי והחזר הוצאות, כאשר בתוספת השלישית יש הסכומים שאנחנו מציעים לייחס לכל אחת מהעילות האלה.
לאה ורון: כלומר זה סך הכול ה-60 שקלים או ה-20 שקלים, כמפורט בתוספת השלישית – גם הפיצוי וגם החזר ההוצאות?
חוה ראובני: הסכום הכולל.
חוה ראובני: כמובן, תקנת משנה ב מדברת על המצב שבו יש איחור בקבלת החשבונות וכו' בגלל שינויי מען.
אופיר אקוניס: אם אין הערות, נצביע.
אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 11?
אופיר אקוניס: נמשיך, 12.
חוה ראובני: 12.
חוה ראובני: סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות יהיו כמפורט בתוספת השלישית לגבי כל נתיב מהיר, בצירוף מס ערך מוסף, כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו – 1975 4).
חוה ראובני: בעל הזיכיון ישלח לאדם החייב בתשלום פיצוי והחזר הוצאות שאיננו מנוי הודעת תשלום, ועל הודעה זו יחולו תקנות 4 עד 6, בשינויים המחוייבים.
חוה ראובני: חייב זכאי לשלם פיצוי והחזר הוצאות בסכום מופחת לפי התוספת השנייה בשל העילה שבתקנה 11(א)(1), פעם אחת בלבד, ובלבד ששילם בתוך 30 ימים מיום שנשלח אליו חשבון; בחשבון שישלח בעל הזיכיון לחייב הזכאי לשלם סכום מופחת כאמור, יפרט את העילה לחיוב בפיצוי והחזר הוצאות, את סכום הפיצוי והחזר ההוצאות המלא ואת הסכום המופחת.
יהודה דורון: מניסיון, קורה מצב ששולחים מכתב, והוא לא מגיע ללקוח.
יהודה דורון: אני מציע, שאם מחייבים מישהו, שזה יהיה מכתב רשום, לפני נקיטת צעדים.
חוה ראובני: כך אומרת תקנה 5ב.
אופיר אקוניס: 13.
חוה ראובני: 13.
חוה ראובני: עדכון סכומים ושינוים
חוה ראובני: "המדד החדש" - המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון; "המדד היסודי" - המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה - המדד שפורסם בחודש פברואר 2006.
אתי בנדלר: אתם לא מתכוונים לזה ברצינות.
חוה ראובני: אנחנו מתכוונים לזה ברצינות, כי זה נסמך על חוזה הזיכיון במועד שבו נחתם חוזה הזיכיון.
חוה ראובני: התקנות האלה מונחות על שולחן הכנסת, וכל התמחור וכו' נעשה כבר ב-2007.
חוה ראובני: ההבדלים זניחים בהתחשב במדדים שהיו.
אתי בנדלר: אני הייתי מעדיפה שתציגו בפני חברי הכנסת בתוספת הראשונה או בתוספת השלישית סכומים מעודכנים, ותכתבו שהסכומים יהיו מעודכנים למועד שבו הוועדה מאשרת את התקנות האלה, או המדד הבסיסי יהיה מדד ינואר 2010.
אתי בנדלר: את אומרת שזה שינויים זניחים.
אתי בנדלר: יכול להיות שאת צודקת, אבל חברי הכנסת יתבקשו לאשר סכומים, שהם לא יודעים מהם הסכומים הרלוונטיים כרגע.
אתי בנדלר: איני יודעת מתי התקנות יאושרו, מתי הן ייכנסו לתוקפן.
אתי בנדלר: אנחנו אומרים שתחילתן של תקנות אלה, בהתאם למה שאתם מציעים, במועד הפעלתו של הנתיב המהיר, בהתאם להוראות סעיף 2 לחוק.
אתי בנדלר: איני יודעת מתי הן יופעלו לראשונה.
אופיר אקוניס: 20 באוקטובר 2010, זה מה שנאמר כאן.
חוה ראובני: נאמר לי פה שההפרש בין מדד פברואר 2006 למדד הנוכחי הוא 11 אחוז.
חוה ראובני: אז אם אנחנו מדברים על אגרת הבסיס, שהיא 5 שקלים, ההבדל הוא של 55 אגורות.
אתי בנדלר: סכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה, זה יהיה כמה?
אתי בנדלר: ששה שקלים במקום חמישה שקלים.
אופיר אקוניס: בסדר, אפשר לחיות עם זה.
אופיר אקוניס: תמשיכי לקרוא, בבקשה.
חוה ראובני: סכום שעודכן כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב; סכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה.