GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל פרץ: דובב הוא אחד הישובים שיצא לרפורמה בשנת 84', ואני מציע שכל חברי הוועדה יעשו שם סיבוב, וכמה זה תאווה לעיניים, שכל חבר, וביניהם אבא שלי, שהוא בן 80, שזה הקניון היחיד שיש לו בחיים, באים לאסוף בכיף ביצים.
דניאל פרץ: משנודע להם הסיפור של הרפורמה והשותפויות, אנשים בהיסטוריה.
דניאל פרץ: אני כחבר מועצת הלול – יש פה הצעה: דני פרץ הולך על שותפות, ופה אני חוזר לבעלי ההון, דני פרץ נכנס לרפורמה, המועצה תרכוש את המכסה ב-60 אגורות, ומי ייקח אותה?
דניאל פרץ: בעלי הון.
דניאל פרץ: רבותיי, הולכים ליצור מעגל אבטלה ל-2,100 חקלאים בגליל.
דניאל פרץ: צריכים לחשוב על זה בכובד ראש.
דניאל פרץ: דיברו פה על מחלות.
דניאל פרץ: קיבוץ עין שמר, שיש לו אחת החוות הגדולות והמפוארות שנוצרו בשנות ה-2000, יש שם שלושה לולים מבודדים לגמרי.
דניאל פרץ: הלול האמצעי חטף מחלה, אז זה לא הסיפור.
דניאל פרץ: אנחנו בעד שדרוג לולים, וכמו שלכל ועד עובדים - אנחנו 2,100 מגדלים, 2,100 פועלים.
דניאל פרץ: אחרת פה כל המבוגרים בצפון יהיו בבית אבות, יהיה פה מעגל אבטלה, לשכת רווחה, נטישה.
דניאל פרץ: היום המשק המשפחתי לא משרת רק את האבא; יש גם בן ממשיך.
דניאל פרץ: אנחנו בעד שדרוג.
דניאל פרץ: נשב ביחד, ולא נלך אחד נגד השני.
דניאל פרץ: לפני שבוע ישבנו במועצת הלול, וקמה הצעה, בניגוד למועצה.
דניאל פרץ: הוצאנו מכתב לחקלאים, שמי שרוצה להשבית את המכסה בגלל עודף ביצים, להשבית.
דניאל פרץ: אבל כדי לפרוץ את הרפורמה, כי החקלאים לא מסכימים, בואו ניתן להם עוד 100 אלף ביצה, מי שייכנס לרפורמה ראשון.
דניאל פרץ: הולכים להרוס את הענף שאנחנו יושבים בו.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני באתי לישיבה כדי ללמוד על הנושא, ולא ידעתי שהישיבה תהיה כזאת סוערת.
חמד עמאר: מאז שאני בוועדת הכלכלה לא ראיתי ישיבה כזאת סוערת.
חמד עמאר: אני הצעתי תיקון לחוק הגליל לפני יותר מחצי שנה, להכניס את הישובים הדרוזיים בקו העימות לחוק, וגם לקבל מכסות לדרוזים, ואני עכשיו מבין, למה כל ההתנגדות של משרד החקלאות – יש שמירה על הענף הזה, ולא רוצים להכניס אנשים חדשים.
חמד עמאר: אני רוצה לשאול את המנכ"ל, האם היום יש לכם עבודה, שאתם יודעים כמה חקלאים שיש להם מכסות שמשכירים אותן?
חמד עמאר: ובנוסף, האם הרפורמה שאתם מציעים עכשיו לא תגרום לכך שבסופו של דבר בעלי הון ישתלטו על כל הענף, וכל החקלאים המסכנים ייצאו החוצה?
לאה יוגב: זה רשום באותיות קידוש לבנה בכל מסמכי הרפורמה, שהמטרה זה פרישת מגדלים.
חמד עמאר: והשאלה השלישית, היום כמה תנאי הסף של חקלאי?
ראובן פרנקו: היום 500 אלף.
חמד עמאר: ומכפילים בשלושה.
חמד עמאר: וליועצת המשפטית, האם הסכם השותפות שמוצע בחוק, האם לא סותר את חוק יסוד חופש העיסוק?
אתי בנדלר: אני אתייחס לעניין הזה.
אתי בנדלר: מדובר בסעיף 31.
אתי בנדלר: כבר כשהכנתי את הערותיי הראיתי ליושב ראש, יש לי הערה לנושא השותפויות.
חמד עמאר: אני אעמוד חזק מאוד להכניס את הישובים הדרוזיים לחוק הגליל, שהוא עד 2017, ואני מבטיח לך, יאריכו אותו עוד.
חמד עמאר: אני רוצה לדאוג שהם יקבלו גם מכסות.
אופיר אקוניס: תמיר, בבקשה.
תמיר רניה: אני מגדל יחיד.
תמיר רניה: אני בעד הרפורמה.
תמיר רניה: לקחתי להקה לפני שש שנים, שלא היתה מוצלחת.
תמיר רניה: שנה שלמה נלחמתי כדי למיין עופות.
תמיר רניה: בשנה שעברה קטפתי מ-5 דונם 4 טון פרי.
תמיר רניה: לא קיבלתי כלום.
תמיר רניה: אנשים פה משכירים מכסות.
תמיר רניה: מי שמשכיר מכסות – תעניש אותו, המנכ"ל.
תמיר רניה: קח לו את הסובסידיה.
תמיר רניה: מה אנחנו אשמים, השאר?
תמיר רניה: אני אדם פשוט.
תמיר רניה: אני יודע לעשות ביצים.
תמיר רניה: ראש המועצה שלי אומר: צימרים.
תמיר רניה: בישוב אצלי יש 30 צימרים ריקים.
תמיר רניה: ב-20:00 אני לא נותן לילדים שלי לצאת בחוץ – שתייה, צעקות, סכינים היו במושב שלי, דקרו.
תמיר רניה: אני צריך את הבלגאן הזה?
תמיר רניה: רוצים רפורמה?
תמיר רניה: אנחנו מתחננים – בואו נשב ונדבר.
תמיר רניה: מחר אני מבטיח המון כסף.
תמיר רניה: מי מבטיח שאכסה את החובות שלי אחרי זה?
תמיר רניה: לאן אני אלך?
תמיר רניה: תודה.
אופיר אקוניס: רבותיי, קיימנו פה שני דיונים.
אופיר אקוניס: הממשלה היסטרית לקיים את הדבר בלי דיון - לא יהיה בוועדת הכלכלה, אדוני המנכ"ל, הצעת חוק בלי דיון.
אופיר אקוניס: אין מצב כזה.
אופיר אקוניס: הדיון מוצה מכל צדדיו.
אופיר אקוניס: כולם דיברו, גם פעם שנייה ושלישית.
אופיר אקוניס: אם המנכ"ל רוצה לומר שלושה משפטים כהערות לדיון הכללי, בבקשה.
אופיר אקוניס: אחר כך יתחילו להשמיע טיעונים לסעיפים.
יוסי ישי: אל"ף, אנחנו יודעים בדיוק לגבי החקלאים שמשכירים את המכסות שלהם.
יוסי ישי: אנחנו נגד התופעה הזו.
יוסי ישי: אנחנו רוצים לשמר את כמות העוסקים בענף הזה, ורוצים שהחקלאי יגדל בעצמו.
יוסי ישי: במקסימום אנחנו מוכנים שיתאגד לא יותר מאשר עם שלושה מגדלים.
יוסי ישי: לגבי הלולים הגדולים, שלצערי קמו, אנחנו נותנים להם פתרון בתקופת המעבר – נוח יותר, נוח פחות.
יוסי ישי: על פי החוק, וגם בחוק הזה השר מחויב מדי שנה לבדוק את הביקוש לעומת ההיצע, ובהתאם לצורך לתקן את המכסות, ומעת לעת, כשיש מקום להגדיל את המכסות, הוא בהחלט שוקל, נדמה לי שגם עכשיו, לגבי הוספת יצרנים נוספים.
אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר, שבישיבה הקודמת הועלה הנושא שחבר הכנסת פרץ הזכיר אותו גם בישיבה הזאת - הצורך להבטיח שבעל משק חקלאי שיחויב לפנות את הלול שלו כדי לצאת מחוץ לגדרי הישוב, לא ייאלץ לעשות כן אלא אם כן תובטח לו אפשרות לעשות שימוש אלטרנטיבי במשק שלו.
יוסי ישי: בהחלט נתנו את הדעת, שכתוצאה מהעתקת הלולים לחוות בסטנדרט גבוה מחוץ לישובים, חלק מחלקות המגורים מתפנה.
יוסי ישי: לשם כך הוקמה ועדת היגוי, שמי שעומד בראשה זה שמאי אסיף, מנהל מינהל התכנון, שיחד עם צוות היגוי שחברים בו אנשי תכנון שונים, לא רק מתכנן את האתרים, את מיקומם, גם ברמה אזורית וגם ברמה מקומית ועד לרמה הפרטנית, הם גם נותנים את הדעת בכפוף לחוק התכנון והבנייה והתב"ע המאושרת, אילו שימושים ניתן יהיה לעשות בחלקות המתפנות בשל העתקת הלולים.
אתי בנדלר: אני לא מתייחסת לשאלה אילו שימושים, אלא להבטיח את העיקרון, שבעל לול לא ייאלץ להעתיק את הלול שלו, ללא שניתן יהיה לעשות שימוש אלטרנטיבי בשטח המתפנה, שהוא יוכל לעשות.
אתי בנדלר: איזה שימוש זה – בנושא זה איני מתערבת.
יוסי ישי: מאחר שאנחנו לא רוצים להשאיר את זה לפרט, אנחנו נותנים להם חבילת פתרונות שיעמדו גם בהסכמה מול מינהל מקרקעי ישראל כמנהל הקרקע וגם מול הוועדה המחוזית, שאמונה על חוק התכנון והבנייה באזור.
קריאה: גם בשאר הארץ או רק בגליל?
יוסי ישי: אם נצטרך, נעשה זאת גם בשאר הארץ.
יוסי ישי: לא נשאיר אף פצוע בשטח.
אופיר אקוניס: נא להקריא, בבקשה.
תומס מנור: הצעת חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)(תיקון מס' 16), התש"ע-2010.
אתי בנדלר: אתמול או שלשום קיבלנו בדוא"ל מגברת אפרת ורד מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות הצעה למספר תיקונים בנוסח הצעת החוק.
אתי בנדלר: אמנם העברתי את זה כמות שהוא לוועדה, אבל הנוסח לא הופץ, מאחר שנאמר שההצעות לתיקונים, עדיין אין להן אישור כל הגורמים המקצועיים, לכן הוא לא עומד בפני הוועדה.
אתי בנדלר: עכשיו אני מבינה שלפחות לגבי אחת ההגדרות, כן קראת את הנוסח המתוקן, או ההצעה לתקן, אז תדגיש בדיוק איפה התיקון.
תומס מנור: התיקון הוא בפסקה (4), בהגדרת מגדל.
תומס מנור: אנחנו נוכחנו, שלגבי אנשים שעוסקים בהדגרה, אין בהכרח צורך שהם יהיו מחזיקים במשק חקלאי, כי הם נמצאים בפועל גם, למשל, באזורי תעשייה, לכן פיצלנו את ההגדרה, כך שלגבי הדגרה, אין חובה שהוא יהיה בעלים של משק חקלאי.
תומס מנור: זה התיקון היחיד שעשינו בסעיף.
לאה רוזנטל: בהגדרה "מגדל", יבוא "הבעלים של משק חקלאי" – אנחנו מבקשים לרשום גם: לרבות אגודה שיתופית חבריה מגדלים, משום שיש לנו ריכוזים כאלה, אחרי שהיה הסדר הקיבוצים והיה חוק גל במשך 20 שנה, קמו כמה מגדלים שהם יחד, לכן אנחנו מבקשים, שזאת תהיה אגודה שיתופית שמגדליה מגדלים, היא גם תוכל להיקרא מגדל.
שולה בן-צבי: אצלנו במדיניות הנוכחית גידול עופות או בעלי חיים אנחנו מאפשרים רק למי שכן מחזיק משק חקלאית, במושגים שלנו זה נחלה.
שולה בן-צבי: לאחרונה התקיימו מעט דיונים, ולא הגענו לסוף הדרך מבחינת האופציה לאפשר הקמת לולים למי שמחזיק שטחים חקלאיים לגידולי שדה למיניהם, או להקצות מלכתחילה קרקע שמיועדת להקמת לולים.
שולה בן-צבי: הדיון אצלנו לא הסתיים, אז איני יכולה למסור עמדה סופית לגמרי, אבל לפי ההגדרה החדשה, משרד החקלאות יאפשר הקמת לולים כאלה למי שמחזיק קרקע חקלאית, ולא בטוח שזה יסתדר עם החלטות המועצה שלנו.
אתי בנדלר: ככל שהדבר יתאפשר, בהתאם לנוסח הצעת החוק, ברור שהחוק יגבר על כל החלטות מועצת מקרקעי ישראל, ולכן אם יש לכם הערות, אני מציעה שתגמרו לגבש את המדיניות שלכם לפני שהוועדה מאשרת את הנוסח.
שולה בן-צבי: כמה זמן יש לנו?
שולה בן-צבי: שבוע?
שולה בן-צבי: עשרה ימים?
יהלום שרעבי: אני רק אחדד – הרעיון הוא על מה זה ההגדרה של רשת חקלאית.
יהלום שרעבי: ההגדרה המקובלת במינהל זה נחלה, אז אם המדיניות של משרד החקלאות היא להרחיב את זה לא רק לגדר של נחלות, צריך לתת את הדעת למונח הזה.
ראובן פרנקו: להגדרה של פרגית בסעיף 1, למעשה סעיף 1 מתקן את ההגדרה של פרגית, ואומר שתרנגולת שגילה אינו עולה על חמישה חודשים, לרבות אפרוח בן יומו.
ראובן פרנקו: למעשה, מבקשים להטיל פה היטל עד גיל חמישה חודשים, כלומר לאותם אפרוחים שמסופקים למגדלים בגיל 105 ימים.
ראובן פרנקו: קודם לכן לא הוטלו עליהם היטלים.
ראובן פרנקו: מבחינתנו לכאורה זה לא אמור לגעת, אבל באופן עקיף זה נוגע בנו, כי בפועל ברגע שתטילו עליהם היטל, ההיטל הזה יתגלגל אלינו במחיר של אותה פרגית שתסופק לנו, ולכן אנחנו מבקשים להבטיח, שאותו היטל שיוטל לא יתגלגל אלינו במחיר של אותה פרגית שתסופק לנו.
4414: אין פה הצעה להטיל היטלים.
4414: יש פה תהליך שבו קבוצת מגדלים היא קבוצה שמגדלת את הפרגיות עבור מגדלי ההטלה, ויש לפעמים שאנחנו רוצים לייחד אותם, ולא יכולים לייחד אותם לצורך גם כל מיני פעולות ביניהם, ואף אחד לא מקבל שום החלטה על היטלים אם אותה שלוחה לא רוצה לקבל החלטה על היטלים.
4414: אין שום היטלים בכוח.
4414: לפעמים מגדלי הפרגיות בעצמם מעוניינים שהסעיף הזה יהיה, כדי לאפשר להם פעילות- -
ראובן פרנקו: זה נוגד את מה שכתוב בדברי ההסבר.
ראובן פרנקו: כתוב בפירוש: להטיל עליהם היטלים שעד היום לא הוטלו.
אתי בנדלר: האם אתה אומר שכתוצאה מהגדרת פרגית תהיה אפשרות להטיל היטלים שקודם לכן לא ניתן היה להטיל?
ראובן פרנקו: אכן, ואקריא את זה: "לחייב מגדלים בתשלום היטלים על כל מי שתוצרת.
ראובן פרנקו: ..
ראובן פרנקו: מוצע לכלול במסגרת ההגדרה חומר...
ראובן פרנקו: גם פרגיות המוגדרות כתרנגולת שטרם מלאו להן חמישה חודשים, לרבות אפרוחים בני יומם, ולתקן את העיוות".
ראובן פרנקו: כלומר אכן מטילים עליהם היטלים, ואם מטילים עליהם היטלים, זה אלינו.
אתי בנדלר: אכן מתכוונים להטיל היטלים.
יוסי ישי: אנחנו רוצים לבצע צדק חלוקתי, ואנחנו רוצים שבכל שרשרת הייצור תהיה חלוקה הוגנת של ההיטלים.
ראובן פרנקו: אבל זה יתגלגל אלינו.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, האם ריכזת את ההערות ואת הבקשות לשינויים, גם של הממשלה וגם של נציגי המגדלים?
אתי בנדלר: לא ריכזתי הערות, אלא אם כן חבר כנסת יציע איזשהו שינוי.
אתי בנדלר: הדברים מאוד ברורים.
אתי בנדלר: ניתנו כאן מספר הערות – הערה אחת היא להגדרה של פרגית, שכתוצאה ממנה יוטלו היטלים.
אופיר אקוניס: זה עמדת הממשלה.
אופיר אקוניס: הנציג מבקש לבטל, הממשלה מתנגדת.
ראובן פרנקו: אני מבקש רק שיובטח שזה לא יתגלגל אליי.
ראובן פרנקו: תטיל עליהם מה שאתה רוצה.
אתי בנדלר: דבר שני, בפסקה (4) בהגדרה מגדל, העירה נציגת רשות מקרקעי ישראל הערה, לפיה ההגדרה הזו, לא בטוח שהיא תואמת את מדיניות מקרקעי ישראל.
אתי בנדלר: היא ביקשה זמן נוסף לבדוק.
אתי בנדלר: כלומר שעל פסקה (4) כדאי לדחות את ההצבעה.
אופיר אקוניס: גם אגודות שיתופיות.
אופיר אקוניס: הממשלה לא התנגדה.
יוסי ישי: הממשלה לא הביעה את דעתה.
אתי בנדלר: יש שתי הערות להגדרה מגדל.
אתי בנדלר: אני מציעה שאם אף אחד מחברי הכנסת לא מציע שינוי בפסקות (1), (2), (3), להצביע עליהן, ולהשאיר את פסקה (4) לישיבה הבאה, אחרי שהממשלה ורשות מקרקעי ישראל יגבשו את עמדתם לגבי שתי ההערות שנטענו ביחס להגדרה.
אופיר אקוניס: אז נצביע על (1) עד (3), וסעיף (4), שהקראנו, לא נצביע עליו.
אופיר אקוניס: מי בעד תיקון סעיף 1, סעיפים (1) עד (3)?
אופיר אקוניס: הצבעה בעד - רוב
אופיר אקוניס: תודה, הסעיפים אושרו.
אופיר אקוניס: את סעיף (4) נשאיר לישיבה הבאה - נתחיל עם זה.
אופיר אקוניס: לא נצביע על זה, כי הממשלה מגיעה לישיבה עם תוספות ושינויי נוסח שלא הגיעו אלינו בזמן.
אופיר אקוניס: הממשלה לא מגיעה מסודרת, מנחיתים שינויים על חברי הכנסת.
אופיר אקוניס: משרד החקלאות רוצה לשנות – פעם הבאה תבואו לפה מוכנים, אחרת לא נוכל להצביע על הסעיפים שלכם.
אופיר אקוניס: אי אפשר לקיים פה את השינויים.
יוסי ישי: מקבלים.
תומס מנור: אני אסביר את הסעיף: סעיף 2 מרחיב את הגדרת תפקידי המועצה; עד היום לא היה תפקיד כללי למועצה, שמפרט את המנדט המרכזי של המועצה, לכן הוספנו סעיף, שמדבר על פיתוח, עידוד וביסוס ענף הלול, שיטות גידול של עופות והעלאת פריון העבודה, וכמו כן נכללת כאן הוראה לגבי ארגוני מגדלים, שלא היה לשיתוף הפעולה של המועצה אתם פתרון במסגרת החוק הקיים, והסעיף הזה דומה לסעיפים שקיימים במועצות חקלאיות אחרות.
אופיר אקוניס: לא נשמע את ההערות.
אופיר אקוניס: נסיים את הישיבה פה, נשתדל לקבוע מועד מוקדם.
אופיר אקוניס: אני מבקש מהמנכ"ל את שאר ההערות שעלו פה בשני הדיונים האחרונים, לקיים את ההידברות.
אופיר אקוניס: אולי בחלק מהדברים תשוכנע.
יוסי ישי: רוב ההערות שנשמעו כאן הן לסעיף 31.
יוסי ישי: מקובל עליי שכשנגיע לסעיף הזה, נקיים דיון מעמיק.
אופיר אקוניס: דבר אתם לפני.
אופיר אקוניס: יש להם נציגים.
אופיר אקוניס: אני מתנצל על האיחור.
אופיר אקוניס: בשל הבקשה שאושרה ב-15 בפברואר, בשבוע שעבר, על-ידי נשיאות הכנסת, להעביר לכאן את ההצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת כרמל שאמה בנושא חיפושי נפט וגז בישראל, אנחנו מקיימים כאן את הדיון הזה.
אופיר אקוניס: אני מבין שעד היום הוענקו מאות רישיונות לקידוחי נפט וגז, ורק מעטים מהם, כידוע לנו, הניבו תגליות משמעותיות, החל מאמצע שנות החמישים ואילך.
אופיר אקוניס: אני מבין שהחוק שמסדיר את הרישיונות הוא חוק הנפט שנחקק ב-1952.
אופיר אקוניס: היחידה שאחראית על מתן הרישיונות לקידוחי נפט היא מועצת הנפט, שמייעצת לשר התשתיות הלאומיות, למשרד ולגופים שעוסקים בעניין הזה.
אופיר אקוניס: הזכות לקידוח נפט ניתנת לרוב בתנאים מסוימים שקשורים לתוכנית העבודה של המבקש, לשטח המבוקש, לאיתנוּת הכלכלית של המבקש לקדוח, למומחיותו וכדומה.
אופיר אקוניס: כאשר נמצא הדבר, המדינה תיהנה מתמלוגים בסך 12.5% מערך הנפט או הגז בקידוח.
אופיר אקוניס: לאחרונה שמענו קולות שקוראים לשינוי שיטת חלוקת הזיכיונות, מהחלטה של מועצה להליך מכרזי, כפי שנהוג במגזר הממשלתי כולו, דווקא בשל המהפך הדרמטי שעובר הענף ממש בשבועות אלה והתחרות שהתפתחה סביב כל רישיון.
אופיר אקוניס: בישיבה היום נבחן האם נדרש עדכון החוק והתאמתו לאור השינויים הטכנולוגיים והכלכליים לשנות האלפיים.
אופיר אקוניס: אני מבקש לומר בתחילת הישיבה, שוועדת הכלכלה איננה מחליפה ועדת מכרזים ואיננה מחליפה את הוועדה המייעצת או את הממונים במשרד התשתיות הלאומיות.
אופיר אקוניס: האם מר רון נחמן נמצא אתנו כאן?
אופיר אקוניס: אני מבין שהוא בניו-יורק.
אופיר אקוניס: מישהו מחליף אותו?
קריאה: נמצא כאן הממונה על ענייני הנפט.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה, ההצעה שלך.
כרמל שאמה-הכהן: אכן, כפי שפתחת ואמרת, הגשתי לנשיאות הכנסת בקשה לאשר דיון מהיר בוועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: הרקע לבקשה הוא כוונה שלי להגיש הצעת חוק לתיקון חוק הנפט, שכפי שציינת, נחקק בשנת 1952.
כרמל שאמה-הכהן: חתומים עליו ראש הממשלה הראשון, מר דוד בן גוריון ויושב-ראש הכנסת הראשון, מר שפרינצק, שניהם זכרם לברכה.
כרמל שאמה-הכהן: מקריאת החוק ומקריאת החומר העכשווי בנושא חיפושי גז ונפט, היתה לי תחושה שהחוק לא הותאם במשך הזמן לנסיבות, ואגיד במה דברים אמורים.
כרמל שאמה-הכהן: החוק קובע שני דברים: את המנגנון של הקצאת זכויות נפט, בין אם היתר מוקדם, בין אם רישיון ובין אם חזקה; וכן את חלקה של המדינה כאשר יש ממצאים חיוביים מסחריים.
כרמל שאמה-הכהן: התפיסה שלי היא שאם בשנת 1952 נקודת האיזון היתה שחלקה של המדינה, שזה בעצם גם חלקו של הציבור, הוא 12.5%, אם מסתכלים על הפונקציות העיקריות שמשפיעות על הנתון הזה, שזה מחירי האנרגיה, מחירי הנפט והגז, כמובן שהעלייה החדה במחירים בעשרות השנים האחרונות צריכה לבוא לידי ביטוי בנתון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: בנוסף לכך, מטבע הדברים, במשך עשרות השנים התפתחו טכנולוגיות של חיפוש, נצבר ניסיון רב, ואני מניח שמיום ליום הסיכוי למצוא ממצא הולך וגדל, גם אם לא בצורה דרמטית.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא השני שמופיע בחוק שרציתי לתקן הוא מנגנון ההקצאה.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר במשאב יקר-ערך.
כרמל שאמה-הכהן: אנו למדים שרק בממצאים אחרונים, במקום אחד מדובר בעשרות מיליארדי שקלים, אם לא יותר.
כרמל שאמה-הכהן: מכיוון שמדובר במשאב ציבורי בעל ערך רב, דרך ההקצאה צריכה להיות יעילה ככל היותר, שקופה ככל היותר, גם כדי לשמור על כללים של מינהל תקין, מבלי שיש חשד כלשהו – ואני אומר את זה לא רק מן הפה אל החוץ, גם לפני וגם במיוחד לאחר פגישותיי עם האנשים העוסקים בתחום אין לי ספק בדבר יושרם, אני חייב לומר זאת.
כרמל שאמה-הכהן: אבל כשמסתכלים על המנגנון הזה, הוא בעייתי, כי הוא עשוי להזמין בסיטואציה מסוימת עיוותים.
כרמל שאמה-הכהן: לא ייתכן שלא תהיה, מעבר לשיקולים המקצועיים, לתנאי הסף בדבר חוסן פיננסי, בדבר תוכנית עסקית, תוכנית פעולה וכל דבר אחר שצריך להוכיח כדי לעבור ולהיות ראוי, כדי לסנן את ההצעות הקיקיוניות, כי אנו יודעים שסביב התעשייה הזאת יש גם תעשייה שלמה של שוק ההון וכיוצא באלה, שלא תמיד הדברים מתנהלים שם מאה אחוז כשורה.
כרמל שאמה-הכהן: והנה נוצרו לאחרונה דברים שלא היו אולי בהיסטוריה.
כרמל שאמה-הכהן: אולי בהיסטוריה של מדינת ישראל היה צריך לחפש את מי שיחפש נפט וגז, אבל היום צריך להחליט בין כמה מתחרים ראויים.
כרמל שאמה-הכהן: המנגנון הקבוע בחוק משאיר רק מעין פתח, בקובעו כי "השר רשאי לעבור להליך של התמחרות", אולם ראינו שבסבב האחרון זה לא קרה.
כרמל שאמה-הכהן: אולי באמת צריך לקבוע מנגנון חובה, אולי צריך ללכת למכרז בין-לאומי פומבי.
אופיר אקוניס: אתה קובע את זה.
אופיר אקוניס: אתה מגיש הצעת חוק.
כרמל שאמה-הכהן: ברצון שלי לתקן את החוק יש לי גם מידה של צניעות.
כרמל שאמה-הכהן: שוחחתי עם היועצת המשפטית לוועדה והבנתי שהנושא מורכב, ואז הגיע הרעיון ליזום דיון בוועדה, כאשר כל המכובדים והמלומדים והמקצוענים יגידו את דברם, ואנחנו נספוג ונשכיל, וכך נעשה את ההתאמות הסופיות לתיקון החקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: ייתכן שאנו טועים, אבל בעקבות התעמקותי בעניין, אין לי ספק שלא נפלה טעות בידינו.
כרמל שאמה-הכהן: משיחות שניהלתי ובעקבות לימוד העניין, אני בטוח שלדיון הזה יהיו פירות ויהיו השלכות, גם בתיקוני חקיקה וגם באמצעים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להבין שההחלטות האחרונות, מן הסבב האחרון של חלוקת הרישיונות, המהלך אפילו טרם הושלם רשמית.
כרמל שאמה-הכהן: למיטב ידיעתי המכתבים הרשמיים של הממונה על הנפט טרם נמסרו.
כרמל שאמה-הכהן: יש מנגנון בחוק שמקנה אפילו אפשרות ערר, כלומר גם בשנת 1952 הביאו בחשבון כל מיני סיטואציות מורכבות.
כרמל שאמה-הכהן: ציינת שמאות רישיונות חולקו מאז קום המדינה, מאות זכויות נפט.
כרמל שאמה-הכהן: למיטב ידיעתי, מדובר בכמה עשרות, אבל גם אז, ידוע לי מפרסומים בתקשורת שלא נשמרה ההגבלה הקיימת בחוק, שאדם אחד או קבוצה אחת לא תחזיק יותר מ-12 רישיונות, אבל אני יודע שהנושא נמצא בטיפול מקצועי הדוק.
כרמל שאמה-הכהן: היום אנו יכולים לסמוך על הגורמים המקצועיים, במיוחד בדברים שעומדים על הפרק ואני סבור שהוועדה לא צריכה להיכנס אליהם.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלתי גם הבהרות ברורות על דרכי הפעולה של משרד התשתיות הלאומיות בעניינים הללו.
כרמל שאמה-הכהן: יש כאן במה לשמוע את כל המעורבים בענף, כי ענף הגז והנפט, כפי שידוע לנו בוועדת הכלכלה, יש לו פירות מבורכים, אין ספק בכך, גם למשק, גם למשקי הבית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים לפגוע בו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים לשמור על האיזון בין מִקסוּם התועלת לציבור, בין היעילות והשקיפות והמינהל התקין, ובין המשך שגשוגו של הענף ואנשים מבורכים שיבואו וישקיעו לא מעט כסף כדי לאתר, כי אם הנפט והגז יישארו באדמה שכרנו ייצא בהפסדנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באים באמת עם אוזן קשבת, בניגוד לפרסומים אחרים בעיתונות, ואמרת על מי אנחנו אחראים ולא אחראים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו גם לא אחראים – בניגוד לפרסום ב"גלובס" שהרגיז אותי מאוד אתמול – על רשות המסים, אם למישהו היה ספק בכך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באים לעסוק רק בענייני נפט וגז.
כרמל שאמה-הכהן: אין קשר לשום החלטה ספציפית כזאת או אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה מאוד לא להיכנס להחלטות ספציפיות.
כרמל שאמה-הכהן: הבמה שלכם.
אופיר אקוניס: כפי שאמרתי, לא נעסוק בעניינים ספציפיים, כי בלאו הכי אין לנו מה לומר בהם.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו מה לומר, אבל בשלב הזה אנחנו לא מעוניינים בכך.
אופיר אקוניס: יש לנו מה לומר, אבל לגבי ההחלטה שנתקבלה בזמן האחרון, אין לנו את הסמכות החוקית לאשר או לבטל או להודיע על מכרז חדש.
אופיר אקוניס: גם אני ערכתי בדיקות לפני הישיבה הזאת ולמדתי כמה דברים בעניין הזה.
אופיר אקוניס: תודה רבה לחבר הכנסת שאמה.
אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר יעקב מימרן, מנהל מינהל רישוי אוצרות טבע.
אופיר אקוניס: אתה מפקח גם על המכרות?
יעקב מימרן: כן.
אופיר אקוניס: בבקשה מר מימרן, אולי תספר לנו כיצד זה עובד עכשיו, כי חבר הכנסת שאמה רוצה להגיש הצעת חוק שתתקן את החוק משנת 1952.
אופיר אקוניס: אגב, כל יום אני מגלה דבר חדש.
אופיר אקוניס: אתמול התחלנו לתקן כאן את פקודת הוד מלכותו, המלך ג'ורג' החמישי, את חוק הטיס משנת 1926.
אופיר אקוניס: לפיכך החוק מ-1952 הוא חוק צעיר יחסית ...
קריאה: אדוני היושב-ראש, יש לי חדשות בשבילך.
קריאה: פקודת המכרות היא משנת 1925, אבל היא עברה כמה תיקונים במשך השנים.
מנחם אליעזר מוזס: יש מכרז?
אופיר אקוניס: עכשיו נשמע, חבר הכנסת מוזס.
אופיר אקוניס: באנו ללמוד.
אופיר אקוניס: גם חבר הכנסת שהגיש את הצעת החוק אמר שבא ללמוד, אז בואו נלמד משהו.
יעקב מימרן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת שאמה שיזם את הדיון.
יעקב מימרן: אני רוצה לגלות לכם סוד מן החדר, שאנשי המקצוע פעמים רבות מתוסכלים מכך שהם עושים את עבודתם ולא כל-כך מתעניינים בהם.
יעקב מימרן: כאן יש לי הזדמנות לפרוש את הדברים בפני הציבור, וזאת הזדמנות חשובה.
אופיר אקוניס: לפני שעה עזבו את החדר כמה פקידים ממשרד האוצר שסבורים שהם קובעים את המדיניות.
אופיר אקוניס: היית יכול לבוא ולראות איך עושים את זה.
יעקב מימרן: על כל פנים, אתכבד ואתייחס לחלק הראשון של הנושא, על מנגנון הטיפול בבקשות לחיפושי נפט.
יעקב מימרן: כאשר אני אומר "נפט", זה גם גז, על-פי חוק הנפט, וכך ראוי, וגם גז מקבול, אבל לא ניכנס כמובן לדברים הצדדיים הללו.
יעקב מימרן: הממונה על ענייני הנפט הוא הזרוע המקצועית של שר התשתיות הלאומיות לצורך יישום חוק הנפט.
יעקב מימרן: החוק אפילו הקנה לעבדכם הנאמן, כממונה הנוכחי, סמכויות רבות לקבל החלטות ולהעניק זכויות נפט כאלה ואחרות, ואפילו, גם אם רעדו לי הידיים כאשר חתמתי ב-3 בדצמבר על החזקות לחברת "נובל" ושותפותיה באשר למאגרים המפורסמים "תמר" ו"דלית", הרי הרגשתי שאני באמת-באמת נמצא ברגע היסטורי מבחינת משק האנרגיה של מדינת ישראל, ואולי מבחינת כלכלת מדינת ישראל בכללותה.
יעקב מימרן: אשריי שזכיתי.
יעקב מימרן: לגופם של דברים, עד שמגיעים ל"תמר" ו"דלית" עוברים כברת דרך, עם הרבה מאוד מסלולי בדיקה, בעיקר בדיקה מקצועית.
יעקב מימרן: אפרט, ברשותכם, כי לשם כך נדרשתי.
יעקב מימרן: כ-3 חודשים לפני תאריך היעד להגשת בקשות, מפרסם משרד התשתיות הלאומיות באתר האינטרנט שלו מועד אחרון להגשת בקשות.
לאה ורון: אתה מדבר על בקשה להיתר מוקדם, או בקשה לרישיון?
יעקב מימרן: בקשה לכל הזכויות, לכל נושא שמצד תפקידה של הוועדה לדון בו.
יעקב מימרן: אם את שואלת, אומר כבר, זה לא רק לזכויות שכבוד היושב-ראש פירט, אלא גם למשל להעברות זכויות בנושאים כאלה או אחרים.
אופיר אקוניס: אין ספק שהיה תיקון חקיקה באמצע, כי האינטרנט לא היה קיים ב-1952.
יעקב מימרן: היו כמה תיקונים בדרך.
יעקב מימרן: גם אותם אמנה.
יעקב מימרן: 3 חודשים לפני המועד האחרון להגשה, מופיעה הודעה באתר האינטרנט, עם הנחיות מדויקות.
יעקב מימרן: יש בידי כאן את העותק האחרון שפורסם ב-15 באוקטובר 2009, כאשר המועד האחרון שנאמר בו הוא 20 בינואר 2010 – לאחר 3 חודשים ו-5 ימים.
יעקב מימרן: בהודעה הזאת נכללים הפרטים ופרטי-הפרטים שנדרשים לצורך הגשת בקשה.
יעקב מימרן: חלק מן הפרטים טכניים יותר, ואולי אקצר בסקירה שלהם, וחלק מן הפרטים, שאותם אפרט ובהם אתעמק יותר, הם הפרטים המקצועיים שעליהם, בעיקר, אנו מופקדים.
יעקב מימרן: במסמך שהעביר המשרד לוועדה נכללים התהליכים כדלקמן: בנוסף למועדים ולהנחיות להגשת בקשות, מדי יום ניתן להתעדכן באתר האינטרנט של משרד התשתיות הלאומיות במפת הזכויות המעודכנת.
יעקב מימרן: מן המפה הזאת ניתן להסיק הרבה מאוד מסקנות.
יעקב מימרן: המסקנה הראשונה, אילו שטחים פנויים להגשת בקשות ישנם, בין בים ובין ביבשה.
יעקב מימרן: המסקנה השנייה, ניתן לראות כל אחת מן הזכויות שהוענקו כבר, למי הן שייכות, מי מתחלק בהן ובאילו שיעורים.
יעקב מימרן: כל זה מופיע באתר האינטרנט הצנוע, המלא וגדוש במידע של משרד התשתיות הלאומיות.
יעקב מימרן: כאשר אדם מבקש להגיש בקשה כזאת או אחרת, מן הסתם הוא יסתכל בכל הנתונים הבסיסיים הללו.
יעקב מימרן: לפני הדיון במועצת הנפט, וכמובן לאחר המועד האחרון להגשת בקשות, מתקיים דיון בוועדה מקצועית.
יעקב מימרן: הוועדה המקצועית הזאת היא ועדה מקדמית לדיון במועצת הנפט, שהוזכר קודם, אבל היא לא מחויבת על-פי חוק הנפט.
יעקב מימרן: זאת התנדבות של הממונה על ענייני הנפט לדורותיו, שהקים את הוועדה הזאת על מנת למקד את הנושא בהיבטים המקצועיים שלו.
יעקב מימרן: מה הם ההיבטים המקצועיים?
יעקב מימרן: ראשית, תיאור הרקע לבקשה.
יעקב מימרן: פירוש הדבר, לא בן כמה המגיש, כמובן, אלא מה הרקע הגיאולוגי המדויק לבקשה.
יעקב מימרן: אם זה אדם שחלם בחלום הלילה שיש נפט במקום מסוים, אני מניח שהוא לא יצליח לשכנע את הוועדה, ולאחר מכן את הממונה, שזה ראוי להענקת זכות.
יעקב מימרן: יש גם דברים הזויים מעין אלה.
יעקב מימרן: שנית, תוכנית עבודה מפורטת, עם לוח זמנים, שמתכוון המגיש לבצע בשטח אם וכאשר יקבל את הזכות.
יעקב מימרן: דבר שלישי, העלות בהשקעה שהוא מתכוון להשקיע בביצוע תוכנית העבודה.
יעקב מימרן: דבר רביעי, הרקע המקצועי של הצוות שנרתם לטובת המשימה הזאת.
יעקב מימרן: הכוונה לניסיון שלו ומי הם הנושאים בנטל המקצועי, שהוא לפעמים נטל רציני מאוד.
יעקב מימרן: הוועדה המקצועית דנה ושוקלת.
יעקב מימרן: כל בקשה כזאת מכילה, להערכתי, בין 30-50 עמודים של טקסט, מפות, איורים וכולי.
יעקב מימרן: הוועדה המקצועית דנה לגופם של היבטים מקצועיים בכל בקשה ובקשה.
יעקב מימרן: לוועדה המקצועית אין שום סמכות החלטה.
יעקב מימרן: כל שיש ביכולתה, הוא להמליץ בפני מועצת הנפט.
יעקב מימרן: למותר לציין שהוועדה המקצועית מתכנסת לפחות שבוע ימים לאחר המועד האחרון להגשת הבקשות, כך שיש בידי חברי הוועדה שהות לעבור על החומר, ללמוד אותו, לשאול בדרך את הממונה או את עוזריו אם הם מבקשים הבהרות כלשהן וכולי.
יעקב מימרן: באם מגיש בקשה באותם 3 חודשים מבקש הבהרות כלשהן על דברים שהוא לא הבין מן ההנחיות שניתנו על-ידי הממונה על ענייני הנפט, הוא רשאי כמובן להתקשר בטלפון או לבקש פגישה, לומר: אני מבקש שתפרט לי יותר את משמעות ההנחיה הזאת והזאת.
יעקב מימרן: הוא יקבל כמובן את מלוא הסיוע הטכני-פורמלי, אך כמובן לא מעבר לכך.
יעקב מימרן: הוועדה המקצועית, משקיבלה את החומר יודעת שהכול מחויב בחיסיון מוחלט.
יעקב מימרן: לאחר שהיא מסיימת את הדיון, היא מסכמת אותו בפרוטוקול.
יעקב מימרן: כל החומר שהועבר על-ידי מגישי הבקשות – אלא אם כן בקשה מסוימת נפסלת על הסף, ומייד אזכיר על מה מדובר כאן – מועבר לחברי מועצת הנפט ביחד עם פרוטוקול ההמלצות של הוועדה המקצועית.
יעקב מימרן: גם לחברי מועצת הנפט יש שהות של שבוע או שבועיים לעבור על כל החומר הזה וללמוד אותו, על מנת להגיע מוכנים לישיבת מועצת הנפט.