GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי מערבי: יחד עם זאת, יש לנו עבודת מטה עם חנ"י לגבי בדיקת חלופת התכנסות בתוך הנמל הקיים.
אבי מערבי: הנושא הזה נמצא כרגע במשא ומתן מול חנ"י והוא בלתי מבוצע.
אבי מערבי: אנחנו עדיין אמורים לסגור עם חנ"י לגבי בדיקת חלופת ההתכנסות.
לאה ורון: שמשמעותה, צמצום השטח של הנמל?
אבי מערבי: חיל הים מחולק היום לשניים, החלק התחתון והחלק העליון, באמצע עובר כביש 90.
אבי מערבי: לפני שנתיים שלוש שחררה מערכת הביטחון כ-35 דונם מהמחנה העליון עבור הרחבת שכונת שחמון באילת.
אבי מערבי: לאחר מכן צומצמו התקורות.
אבי מערבי: לגבי החלופה של ההתכנסות, אנחנו כרגע נמצאים בשלבים של הבדיקה והיא עדיין לא החלה.
אבי מערבי: באשר לנמל, החלופה הדרומית.
אבי מערבי: הדבר הזה לא הובא לידיעת מערכת הביטחון.
אבי מערבי: הדבר הזה לא נבדק מבחינה ביטחונית אסטרטגית כך שאין לנו שום מידע בנושא הזה.
אלי לנקרי: אתה מדבר על נמל התעלה?
אבי מערבי: כן, על נמל התעלה, סליחה.
אלי לנקרי: אם הבעיה תצטמצם לחיל הים, אפשר להשאיר את חיל הים על רצועת החוף הדרומית.
יובל כנען: הנושא של נמל התעלה זה לא נבחן.
יובל כנען: אפשר לעשות בחינה אבל כרגע אין לנו עמדה בנושא אנחנו נשמח לבדוק את הנושא.
יובל כנען: בהקשר של שדה התעופה בתמנע.
יובל כנען: שדה התעופה תואם מולנו, עבר התייחסות וגם אושר.
יובל כנען: יש 3 היבטים מרכזיים בהקשר שלו: הראשון הוא תיאום מלא בסוגיית הבקרה והתעבורה האווירית.
יובל כנען: השני, ה הוא ההכרח להציב מכ"ם מעל בקעת תמנע, כדי לשפר את יכולת הבקרה האווירית במקום.
יובל כנען: הדבר השלישי, אני מסב את תשומת לבכם להתניות המטה ללוחמה בטרור במועצה לביטחון לאומי בכל מה שקשור למיקום הנמל הזה והתפעול שלו.
יובל כנען: זאת סוגיה מאוד קריטית שנוגעת לפעילות שלו.
יובל כנען: בשולי הדברים רק אציין שבעבר העלינו הצעה שיש שדה תעופה מצוין בעבדה.
יובל כנען: יש את הכביש היפה ביותר בארץ, שיורד מעבדה לאילת, שאולי הוא גם המסוכן ביותר בארץ.
יובל כנען: אני חושב שבעלות תקציבית לא גבוהה במיוחד אפשר לשדרג אותו בצורה משמעותית.
יובל כנען: לחתוך זמן נסיעה מ-0:45 דקות ל-0:25 דקות ואולי לחסוך.
יובל כנען: אבל זה לא על שולחני וזה לא על השולחן שלנו.
אופיר אקוניס: ראובן צוק, בבקשה.
אופיר אקוניס: אם אפשר, להתכנס לדברים יותר קצרים.
ראובן צוק: אני נשיא לשכת הספנות הישראלית.
ראובן צוק: אני אנסה להתייחס אך ורק לאספקטים התפעוליים של הנמל.
ראובן צוק: אין ספק שרכבת לאילת משנה את כל התמונה אבל אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע.
ראובן צוק: קודם כל, נמל אילת של היום משרת שני מגזרים בודדים.
ראובן צוק: אחד זה הצוברים, שאין להם אלטרנטיבה בצפון והשניים, אלה הרכבים, שיש להם אלטרנטיבה בצפון.
ראובן צוק: נמלי הצפון יכולים לספוג את הרכבים של אילת בקלות, בלי השקעה של אגורה אחת.
ראובן צוק: צריך לקחת את זה בחשבון.
ראובן צוק: זה לא קרה סתם.
ראובן צוק: זה קרה כי באיזה מקום ביטלו את הסובסידיות של אילת ומטענים הפסיקו לבוא לשם.
ראובן צוק: אבל זה לא רק זה.
ראובן צוק: אני רוצה להזכיר לכל מי שלא זוכר, שלפני 30 שנה חברת צים היתה מובילה מאילת לצפון כ-1,000 מכולות בשבוע, מתוכן 20%-30% מטענים של הגשר היבשתי.
ראובן צוק: הם הפסיקו לבוא לאילת מכיוון שהסובסידיה נגמרה וגם בגלל שלאוניות אין אינטרס לבוא גם לאילת וגם לים התיכון.
ראובן צוק: כל האניות שמגיעות היום מהמזרח הרחוק ואזורי הים התיכון, ממשיכות הלאה, או בים התיכון או מעבר לים התיכון והכניסה לאילת איננה כדאית כלכלית ולדעתי גם לא תהיה כדאית כלכלית מחר.
ראובן צוק: אם זה נכון לגבי אוניות של 2,000 ו-5,000 מכולות, זה בוודאי נכון לגבי אוניות של 12,000 מכולות.
ראובן צוק: צריך לקחת עוד דבר בחשבון.
ראובן צוק: כשמדברים על 50% שיטעון ו-50% מטען ישראלי – אם שלמה צודק והוא דיבר על 300,000 בשנה לאילת, חלק מזה זה גם יצוא.
ראובן צוק: חלק גדול ממה שירד באילת, אם זה יהיה 150,000 TEU בשנה כמטרה, צריך לחזור חזרה ריק.
ראובן צוק: אין יצוא מלא היום למזרח הרחוק.
ראובן צוק: היצוא למזרח הוא בטל בשישים וצריך לתקצב גם את ההובלה.
יעקב שיינין: זה נכון מכל מקום בעולם, אדוני.
יעקב שיינין: זה נכון מאירופה, זה נכון מארצות הברית.
ראובן צוק: צר לי לתקן אותך.
ראובן צוק: זה לא נכון לגבי אירופה וזה לא תמיד נכון לגבי ארצות הברית.
יעקב שיינין: מה זה לא תמיד?
ראובן צוק: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה אבל כשאתה עושה את הכול במקום אחד, אתה יכול להשתמש במקום של אזור אחד באזור שני, מה שלא נכון כאשר אתה עובד בנקודת קצה.
ראובן צוק: אני לא רוצה להיכנס לשיקולי לוגיסטיקה כאלה אבל זה וודאי לא מדויק לגבי אירופה וארצות הברית.
ראובן צוק: פה צריך לקחת בחשבון שגם תעריפי השיטעון, שמדינת ישראל מתכננת בעתיד הקרוב, הם פרוהיביטיבים ואף קו ספנות לא יביא אוניה, לשטען פה 50% מכמותה, אם בכלל, כדי לשלם את מה שרוצים לקחת ממנו.
ראובן צוק: כשמדברים על נמלי חיפה ואשדוד ואומרות חברות גדולות שתעריפי השיטעון האלה לא כדאיים להם, אז על אחת כמה וכמה באילת.
ראובן צוק: אגב, זה נושא שביקשנו לקיים בו דון בוועדה הזאת, וזה נושא השינוי בתעריפים המתוכנן והצפוי שמתבשל כעת בכל מיני מקומות.
ראובן צוק: משפט אחרון לגבי נמל אילת.
ראובן צוק: אנחנו לא מעריכים שאוניות גדולות ואניות משמעותיות תעבורה דרך אילת כדי לזרוק פה כמות מטענים ותחזורנה חזרה לעבור בתעלת סואץ.
ראובן צוק: עקבה משרתת מטענים ומרבית הקווים שבאים לשם זה יעד קצה.
ראובן צוק: האוניות האלה אינן ממשיכות הלאה.
אמיר שביט: הן יכולות לקחת לישראל כיעד קצה, לעשות פריקה - - -
אופיר אקוניס: אגב, לעקבה אין מסילת ברזל.
ראובן צוק: עקבה משרתת בעיקר את עיראק ואזורים אחרים שקשה לי לראות אותנו משרתים מחר.
ראובן צוק: אני חוזר רגע לנמל אילת.
ראובן צוק: נמל אילת הוא גם לטעמנו נמל אסטרטגי.
ראובן צוק: החלטת ממשלה היתה כזאת לפני 20 שנה, נדמה לי בתקופתו של רבין המנוח, ולא בוצעה כלום ומאז לא השקיעו בנמל אילת על מנת שיהיה נמל אסטרטגי.
ראובן צוק: גם במלחמת לבנון השניה, כשנמל אילת ניסה להירתם לעזרה הוא נתקע.
ראובן צוק: הוא לא הצליח להתמודד עם האוניה הגדולה היחידה שהיתה שם.
ראובן צוק: הוא כן עזר לנו מאוד בזה שהוא העביר פועלים לאשדוד במלחמת לבנון השניה.
ראובן צוק: נכון שאם רוצים נמל אסטרטגי צריך לסבסד אותו או בהובלה יבשתית או בשירותים שהוא נותן אחרת אין לו הצדקה.
ראובן צוק: כדי שיהיה נמל אסטרטגי, צריך לשמור אותו באיזו מתכונת של עבודה.
ראובן צוק: אם מחר באה אוניה עם 2,000-3,000 מכולות, נמל אילת לא מסוגל להתמודד איתה.
ראובן צוק: הוא לא מסוגל, לא השקיעו בו דבר כדי שיהיה מסוגל.
ראובן צוק: אי-אפשר לעבור מ-500 או 1,000 מכולות, ל-12,000 מכולות.
ראובן צוק: אגב, נמלי ישראל של היום עדיין לא יודעים לטפל באוניות כאלה.
ראובן צוק: צריך לומר שאנחנו בונים תשתית אלטרנטיבית אסטרטגית מסוימת.
ראובן צוק: זה מחייב מנופים וציוד ומחייב סובסידיה של הובלה יבשתית אחרת לאף אחד לא יהיה כדאי.
ראובן צוק: אולי אז תבואנה חלק מהאוניות הקטנות גם לאילת.
ראובן צוק: אולי נוכל לשמר אותה גם כאלטרנטיבה אם וכאשר יקרה משהו בצפון.
ראובן צוק: אבל הקפיצה הזאת מאפס ל-12,000 מכולות, ל-6,000 מכולות מטען ישראל ו-6,000 מכולות מטעני שיטעון, לצערי זה חלום באספמיא.
אופיר אקוניס: אמיר שביט, בבקשה.
אמיר שביט: אני סמנכ"ל כספים וכלכלה ברכבת ישראל.
אמיר שביט: אתייחס לכמה נקודות עליהן דיבר אודי.
אמיר שביט: הבדיקה שעשינו בזמנו עם משרד התחבורה נשענת על המצב הנוכחי.
אמיר שביט: היא לא באה ואומרת שהנמל ייצא מאילת אלא אומרת שהרכבת צריכה להגיע עד לנמל הנוכחי.
אמיר שביט: יש כמה השקעות שצריך לעשות בתוך הנמל עצמו כדי לקלוט את הרכבת.
אמיר שביט: היא לא מדברת על מה שדובר פה בכלל.
אמיר שביט: שנית, היא מתוכננת כרכבת נוסעים.
אמיר שביט: למה?
אמיר שביט: דיברת על התהליכים אצלנו במדינה בכלל.
אמיר שביט: כשאנחנו באים לתכנון הזה, אנחנו מתכננים אותו למקסימום שלו, כולל רכבת נוסעים והכול, ואחר-כך בשלבי הביצוע יחליטו מה עושים.
אמיר שביט: כדי לא ליצור את המצב שאמרו שבדימונה שליד רכבת המטענים נשים רכבת נוסעים, ואז התחנה היא מחוץ לעיר.
אמיר שביט: בתוך התכנון הזה, זזה תחנת דימונה למקום יותר נורמאלי בתוך העיר.
אמיר שביט: זה בתוך התכנון שאודי דיבר עליו בהיקפים הגדולים.
אופיר אקוניס: זה לא בכניסה לעיר?
אמיר שביט: היום זה בכניסה.
אמיר שביט: התכנון זז לכיוון "כיתן".
אמיר שביט: התכנון של הרכבת לאילת מזיזה ג את תחנת דימונה.
אמיר שביט: התכנון של הרכבת לאילת מזיזה גם את תחנת דימונה.
אמיר שביט: זאת רק דוגמה.
אמיר שביט: המטרה היתה שהתכנון הוא מרוכז ומשולב.
אופיר אקוניס: כי מדימונה זה ממשיך לצין ומשם אתה צריך לרדת לאילת.
אופיר אקוניס: דרך אגב, אני אולי ארגיע את משרד האוצר, שגם בקו לרחובות, שנפתח ב-1991, לא היו בהתחלה נוסעים.
אופיר אקוניס: אין כמובן השוואה בין הגודל של רחובות והקרבה לעבודה בתל-אביב או במרכז אבל בהתחלה נוסעים מעט אחר-כך מתרגלים.
אופיר אקוניס: לא בטוח שבבנימינה היו בהתחלה הרבה אנשים כשהקו נפתח.
אופיר אקוניס: בסוף ייסעו.
אופיר אקוניס: אגב ראיתי את הכתבה באחד מערוצי הטלוויזיה על המרחק בין מרכז העיר דימונה לבין תחנת הרכבת בדימונה.
אופיר אקוניס: אולי צריך לסבסד את "שאטל" ממרכז העיר.
אמיר שביט: עשו "שאטלים" חינם.
אופיר אקוניס: ועדיין לא נסעו?
אופיר אקוניס: תעשו שיווק אגרסיבי לרכבת בדימונה.
קריאה: אחת הבעיות היא שאי-אפשר להגיע מדימונה לתחנה המרכזית בבאר-שבע.
אופיר אקוניס: אגב, זה דבר קצת בעייתי.
אודי אדירי: גם הרכבת לעכו לא תגיע לעכו.
אופיר אקוניס: אתה לא הולך לסלול אותה במקביל לכביש 85?
אודי אדירי: זה בדיוק הסיפור של דימונה.
אופיר אקוניס: אז אל תעשה את הסיפור של דימונה.
אודי אדירי: זה התכנון.
אופיר אקוניס: אז תשנו את התכנון.
אופיר אקוניס: הרי כל הרעיון הוא לחבר למסילת החוף.
אופיר אקוניס: טוב שהתורכים סללו את רכבת לעכו, אחרת הייתם מתנגדים.
אמיר שביט: גם הבדיקה שנעשתה היא בצורה חיובית למשק.
אמיר שביט: אודי חושב שבכללים היא - - -
אופיר אקוניס: אודי, אני אומר לך, אם עלית על הבעיה הזאת לגבי עכו-כרמיאל, תטפלו בזה לפני שתחזור הטעות של דימונה.
אופיר אקוניס: גם לרכבת ישראל אני אומר את אותו דבר.
אמיר שביט: התכנון בכרמיאל הוא חיבור של כרמיאל למטרופולין של חיפה.
אמיר שביט: קוראים למסילה עכו-כרמיאל, כי גיאוגרפית זה המקום, אבל בסך-הכול זה חיבור בין אנשי כרמיאל למטרופולין של חיפה.
אופיר אקוניס: לא הבנתי איך אתה הולך לחבר את כרמיאל למסילת החוף.
אמיר שביט: היא תתחבר למסילת החוף.
אמיר שביט: יהיה בסוף קו כרמיאל-תל אביב.
אופיר אקוניס: הבנתי, היא תעלה דרומה.
אופיר אקוניס: תיסע מערבה ותעלה דרומה, הבנתי.
אמיר שביט: היא מתחברת באזור "נעמן".
אופיר אקוניס: אתה יכול להעתיק את תחנת עכו למלון "חוף התמרים" ואז אתה בכלל מפנה גם מקום במרכז העיר.
אופיר אקוניס: אתה יכול לעשות שם הרבה דברים.
אמיר שביט: נכון.
אמיר שביט: עוד פעם, גם הבדיקה הכלכלית שנעשתה, נעשתה בזווית שאין פי שניים תיירים באילת ופי שניים מקומות לינה באילת.
אמיר שביט: הבדיקה נעשתה לפי הנחיות של משרד התחבורה ומשרד האוצר, ובדקו את ההשקעה הגדולה הזאת.
אמיר שביט: אני כל הזמן אומר למשרד האוצר, זה כמו השקעה של כביש בין מזכרת בתיה לחולה.
אמיר שביט: באותם כלים בדקו את זה.
אמיר שביט: ההשקעה פה היא קצת יותר משמעותית.
אמיר שביט: יש היבטים הרבה יותר כבדים על קו לאילת לגבי שדה דב, לגבי ימי שהייה של תיירים בארץ.
אודי אדירי: זה נלקח בחשבון.
אמיר שביט: זה לא נלקח בחשבון במספרים, זה נאמר בשורות כלליות.
אמיר שביט: לכן אני אומר, כשאתה בא לבדוק בדיקה כלכלית על הרכבת לאילת, לא דינה ככל בדיקה כלכלית שולית אחרת שנעשית.
אמיר שביט: הבדיקה היא בעצם על ההשקעה השולית של המשק.
אמיר שביט: ההשקעה של רכבת לאילת במימדים האלה, כולל נוסעים כולל הכול, היא בערך 70% מכל ההון של רכבת ישראל היום.
אמיר שביט: אנחנו היום נמצאים בסדר גודל של נכסים של 15 מיליארד ומדובר על השקעה של 7-8 מיליארד שקל.
אמיר שביט: אי-אפשר לבדוק אותה כבדיקה שולית.
אמיר שביט: רכבת הנושאים והמטענים היא לא פרמטר.
אמיר שביט: עדיין, גם בפרמטר הרגיל והכי שמרני, היא נעשתה בצורה חיובית למשק.
אופיר אקוניס: אמנם אנחנו בסוף המושב הזה.
אופיר אקוניס: הסיור הראשון שלנו ברכבת היה בחלק הדרומי.
אופיר אקוניס: ב-21 לחודש יש לנו ביקור בחלק הצפוני של הרכבת.
אופיר אקוניס: אודי, אני מקווה שאתה מצטרף אלינו.
אופיר אקוניס: אולי עמית עצמו, ירום הודו, ירד על העם ויבוא איתנו ברכבת לכיוון צפון.
אופיר אקוניס: נורא קשה לראות אותו בוועדה.
אודי אדירי: הסברתי למנהלת הוועדה למה הוא לא בא.
אופיר אקוניס: מזמן לא ראינו אותו.
אופיר אקוניס: פעם אחרונה שראיתי אותו היתה כשהוא ביקש מאיתנו להטיל אגרה כביש 6, על החלקים הדרומיים, והוא קיבל תשובה שלילית.
אודי אדירי: זה אני הייתי.
אופיר אקוניס: אפרופו אילת והדרום, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולספר לכולם שעל שני הקטעים הדרומיים האחרונים של כביש 6 ביקשו להטיל עליהם אגרה ולהעביר אותם לחברת "דרך ארץ".
אופיר אקוניס: הנושא ירד מסדר היום.
אופיר אקוניס: אתה יכול להודיע לתושבי אופקים שהנסיעה תהיה חינם וגם לתושבי אילת.
לאה ורון: זה הודות לוועדת הכלכלה וליושב ראש ועדת הכלכלה.
דינה בראון: אני מחברת קצא"א.
דינה בראון: רציתי לציין שלחברת קצא"א יש יחסים טובים עם עירית אילת והיא עובדת איתה בשיתוף פעולה אבל התכניות לגבי נמל התעלה לא הועברו לידיעתה ואין לנו אפשרות להתייחס לנושאים האלה.
דינה בראון: למעשה אנחנו לא יכולים להביע היום עמדה.
דינה בראון: גם חיל הים אמרו דברים דומים.
אופיר אקוניס: משרד הביטחון, חיל הים וגם קצא"א מצטרפים.
דינה בראון: אין לנו אפשרות להביע היום עמדה כי הדברים לא הוצגו בפנינו.
אופיר אקוניס: פעם ראשונה שאתם שומעים על זה?
דינה בראון: היו כתבות בעיתון בשבוע האחרון אבל לא יותר מזה.
אלי לנקרי: הצגנו את זה בקצרה ליושב ראש ולמנכ"ל אבל זה נכון שלא היתה ישיבה שבה זה נדון.
אופיר אקוניס: אני מציע שתיפגשו איתם כי אנחנו מתכוונים לקיים ישיבת מעקב לגבי השער הדרומי.
אופיר אקוניס: תכף תשמעו את סיכום הישיבה.
אופיר אקוניס: נקבע ישיבת מעקב בתחילת המושב, שזה בסוף אפריל.
אופיר אקוניס: עד אז תקיימו משא ומתן עם משרד הביטחון ועם קצא"א ותעמיקו את ההידברות עם חיל הים.
אופיר אקוניס: אחרונת הדוברים, חנה איפרגן.
חנה איפרגן: לא ביקשתי לדבר.
לאה ורון: לוועדה חשוב לשמוע מה העמדה של משרד התיירות.
אופיר אקוניס: אני אגיד לך מה העמדה של משרד התיירות.
אופיר אקוניס: כיושב ראש השדולה לתיירות הם יגידו שהם רוצים הרבה יותר תיירים באילת, שיגיעו לשם בטיסות, שיגיעו ברכבת, רוצים שתהיה תחרות.
אופיר אקוניס: אנחנו שמחים שעקבה מתעוררת אבל היא מעוררת תחרות וזה הדבר הטוב.
אופיר אקוניס: אם היתה תנומה בתחום פיתוח התיירות באילת, אז אנחנו שמחים שמישהו מעורר כאן תחרות.
אופיר אקוניס: גם שארם מעוררת תחרות עזה, דרך אגב.
חנה איפרגן: אנחנו גם רוצים חוף ים.
אופיר אקוניס: בשביל זה צריך את קצא"א.
אופיר אקוניס: מה היתה ההשקעה של משרד התיירות באילת בשנתיים האחרונות?
אופיר אקוניס: אני שואל אותך לגבי שיווק התיירות לאילת בארץ ובחו"ל.
חנה איפרגן: אני אתן את הנתון הזה בפעם הבאה.
אופיר אקוניס: תבואי עם הנתון הזה לישיבת המעקב, זה דבר חשוב.
חנה איפרגן: גם שיווק וגם תשתיות.
אלי לנקרי: לגבי התשתיות יש החלטה על השקעה של 60 מיליון שקל, זה 35 מיליון שקל של האוצר, 15 מיליון שקל של משרד התיירות ו-10 מיליון שקל של עירית אילת.
שלמה טל: בעניין הזה חשוב להדגיש שסיווג אילת כאזור פיתוח מועדף.
שלמה טל: לאחרונה הסיווג של אילת כאזור פיתוח תיירות ירד כיתה.
לאה ורון: גם על זה הגברת ממשרד התיירות צריכה לענות.
לאה ורון: את יודעת לומר לנו?
אופיר אקוניס: כיוון שלצערנו היא לא באה עם נתונים, נבקש נתונים בישיבת המעקב.
חנה איפרגן: הנושא הזה הוא בדיון עם האוצר.
אופיר אקוניס: רבותיי, אני חושב שהישיבה הזאת היתה חשובה.
אופיר אקוניס: למדנו כמה דברים.
אופיר אקוניס: אגב, הצטערתי לשמוע שמר פרס כשר תחבורה ניסה לקדם דברים כאלה מאז שהוא שר בממשלת רבין הראשונה ב-1973.
אופיר אקוניס: ממה שאני יודע, בממשלה הנוכחית וגם כאן בכנסת, בהחלט יש רצון לראות את ההתפתחות באמצעות המגזר העסקי, אבל גם הממשלה צריכה לתרום את חלקה.
אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, בוודאי בכל התחום הסטטוטורי, כפי שאמר אודי.
אופיר אקוניס: אנחנו באמת רואים חשיבות רבה לפיתוח אילת ונמל אילת כנכס אסטרטגי.
אופיר אקוניס: אנחנו מציעים לממשלה להקים ועדת שרים מיוחדת לצורך העניין, לטובת חזון השער הדרומי.
אופיר אקוניס: הדבר יועבר כבר היום למזכירות הממשלה ולמשרד ראש הממשלה.
אופיר אקוניס: חשוב לקדם את הפרויקטים המלונאיים, התיירותיים, כדי להוסיף חדרי מלון, את נמל התעלה, מרכז הקונגרסים, קו הרכבת.
אופיר אקוניס: בעניין רכבת לדעתי לא צריכה להיות הפרדה.
אופיר אקוניס: אני חושב שרכבת צריכה לנסוע על מסילת ברזל גם לנוסעים וגם למטענים לאילת.
אופיר אקוניס: כמובן העתקת שדה התעופה לרמת תמנע.
אופיר אקוניס: אני אבדוק בתוך הוועדה האם להקים ועדת משנה לנושא פיתוח העיר אילת או לקיים ישיבות מעקב.
אופיר אקוניס: אנחנו נקבל על זה החלטה בתוכנו.
אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה קוראת למשרדי התחבורה והאוצר לגבש בהקדם סיכומים לעניין מבנה התקציב להעתקת שדה התעופה ממרכז אילת לרמת תמנע ולצאת למכרז.
אופיר אקוניס: אני מודיע שאנחנו נקיים ועדת כלכלה כוועדת מעקב לכל הדברים שדיברנו עליהם כאן בתחילת מושב הקיץ.
אופיר אקוניס: תודה רבה, הישיבה נעולה
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים ישיבה שהתקיימה פה ב-4 בינואר, זאת היתה ישיבה ראשונה של ועדת כלכלה בנושא הצעת חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)(תיקון מס' 16), התשס"ט-2008 – כמובן, יתעדכן לפי צורך, השנים.
אופיר אקוניס: את חציו השני של הדיון ניהלת אתה, חבר הכנסת וקנין, ורשימת הדורים עדיין פתוחה, כי הנרשמים לא מיצו את טיעוניהם.
אופיר אקוניס: אני מזכיר שמדובר בהחלטת ממשלה משנת 2008.
אופיר אקוניס: משרד החקלאות טען גם בישיבות מקדימות וגם בוועדה שהלולים הישנים, אם איני טועה משנות ה-50 וה-60, כך אומר משרד החקלאות הישראלי, יצרו מפגעים בריאותיים וסביבתיים.
אופיר אקוניס: הלולים הגדולים אמורים לייעל את תהליך הגידול של העופות.
אופיר אקוניס: אני מבין שכחלק מהפורמה הלולנים יוכלו למכור את מכסות גידול הביצים, ולהמיר את עיסוקם לפעילויות אחרות כמו תיירות כפרית, ויזכו למימון השקעות לצורך המרת עיסוקם, גם להיוון הסובסידיה שניתנה להם עד היום.
אופיר אקוניס: אגב, יש חוברת של משרד החקלאות, שבה מפורטים - מי מייצג את משרד החקלאות?
אופיר אקוניס: המנכ"ל.
עמיר פרץ: החוק הזה גובר על חוק תכנון ובנייה?
אופיר אקוניס: שאלה נבונה.
אופיר אקוניס: יותר נכון להגדיר את הערתך כהצעה לסדר הדיון.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת פרץ, אני שואל את מנכ"ל משרד החקלאות לגבי הסעיף של הקמת חוות הלולים ומימון, וכך אתם כותבים בביטאון שלכם - גם המועצה לענף הלול חתומה על החוברת הזאת, ארגון מגדלי העופות ומשרד החקלאות: המועצה לענף הלול פועלת למקסם את יתרון גודלו של הפרויקט בנושא ההקמה והמימון, ותפרסם קול קורא לקבלת הצעות להקמת הלולים וציודם.
אופיר אקוניס: כמו כן, הוקמה ועדה לקבלת הצעות למקורות מימון משלימים למגדלים שיזדקקו להלוואה לשם בניית לול או לשדרוג לול קיים ו/או רכישת מכסות נוספות.
אופיר אקוניס: ההצעות ממקורות בנקאיים וחוץ בנקאיים דוגמת מט"י, קרנות מדינה, ספקי לולים וכדומה.
אופיר אקוניס: ההצעות צפויות להתקבל במהלך חודש נובמבר, והטובות ביותר שיתקבלו מחברות בניית הלולים ומגופי מימון יומלצו למגדלים.
אופיר אקוניס: המנכ"ל, אני רוצה התייחסות לפסקה הזאת, והאם חודש נובמבר שעבר לפני חמישה חודשים - האם הדבר הזה אכן התבצע?
אופיר אקוניס: המדינה מחויבת פה לסיוע די נכבד, השאלה אם ביצעה.
לאה ורון: אני מבקשת להעביר לוועדה עשרה עותקים של החוברת.
יוסי ישי: נעביר.
יוסי ישי: אני רוצה לחסוך מהוועדה את הנאום הארוך שלי מהישיבה הקודמת.
יוסי ישי: אני הדגשתי בישיבה הקודמת שאמנם בתיקונים לחוק יש פה ושם נגיעות לעניין הרפורמה, והסכמתי ושמחתי לדבר על הרפורמה, ואשמח לדבר גם כאן, אבל אני מזכיר – מדובר בתיקון לחוק ענף הלול.
יוסי ישי: כמו שמבצעים השלמות, תיקונים או חקיקה בענפים אחרים, גם בצומח וגם בחי, אחרי 60 שנות חקלאות בישראל אחרי שינויים, רפורמות, התאמות, שדרוגים, הצורך בלהתאים את עצמנו למה שקיים בעולם בכל מה שקשור לממשק הגידול, יש מקום לתקן חוקים שנכתבו לפני עשרות שנים, ולהתאימם למציאות החקלאית.
יוסי ישי: זו המטרה המרכזית של החוק.
יוסי ישי: דיברתי על זה ארוכות בישיבה הקודמת.
יוסי ישי: היתה דרישה, ואני לא מתעלם מהרפורמה, והרפורמה היא חשובה- -
לאה ורון: האם כשהיא תעבור, היא תעבור בחקיקה?
יוסי ישי: הרפורמה נקבעה בהחלטת ממשלה, היא תוצר של כל המדינות המפותחות בעולם להתאים את ממשקי החקלאות, ולהעמידם בדרישות המחמירות ביותר של הגנת הסביבה.
יוסי ישי: בשנים הראשונות להקמת המדינה שמו את החקלאות מעל לכל דבר; חקלאות היתה קודמת לכל דבר, ושמו בצד צרכים של סביבה ואחרים.
יוסי ישי: היום התפתחנו, וככל המדינות המפותחות אנחנו נדרשים כתנאי להמשך קיומה של חקלאות להתאים את עצמנו לדרישות הסביבה, לתקנים, לסטנדרטים, ולכן משרד החקלאות מעביר עשרות חוקים, גם בחי – רק עכשיו מונח על השולחן חוק הסטנדרטים, שמטרתו לקבוע שהסטנדרכטים בפירות וירקות יהיו זהים בשוק המקומי לסטנדרטים לייצוא.
אתי בנדלר: זה עדיין חוק שמונח על שולחנכם, לא על שולחננו.
יוסי ישי: נכון, ולכן זו חבילה ענקית, שאני שמח עליה.
יוסי ישי: כמה מילים על הרפורמה, ואני לא מתכוון לחזור על הנאום שלי; ענף ההטלה מרוכז, כ-60-70 אחוז מהענף מרוכזים במשקים משפחתיים בישובי הצפון.
יוסי ישי: המטרה שלנו ברורה: לשמר את המסה הקריטית של העוסקים בענף.
יוסי ישי: אנחנו רוצים שהמשק המשפחתי ימשיך להתקיים.
יוסי ישי: אני לא אתן יד להקמת מונסטרים וחוות גדולות של לולים.
יוסי ישי: חשוב לי שהחקלאי הקטן ימשיך להתקיים, והרפורמה נועדה לתת כלים, כדי שהחקלאי הקטן יתקיים.
יוסי ישי: לכן אנחנו מגבילים, למשל, את השותפויות בלא יותר משלושה שותפים.
עמיר פרץ: ואם אין שלושה שותפים?
יוסי ישי: אנחנו בונים מתווה שגם יאפשר שניים, גם אחד, אם הוא יכול להגיע למיליון וחצי ביצים.
לאה יוגב: 2,100 משפחות בגילאי פנסיה ילכו עכשיו להתחייב על 200 אלף שקל כל משפחה- -
אופיר אקוניס: עכשיו הצעה לסדר; הרי הדיון לא בכדי נעצר.
אופיר אקוניס: האם היתה הידברות?
אופיר אקוניס: האם ניצלתם את הזמן להידברות בין הצדדים כדי לגשר על פערים, שלא יעלו מחדש על השולחן הזה, ונבזבז פה זמן?
יוסי ישי: ישנה הידברות.
יוסי ישי: זיהינו בעיה של המשקים הגדולים שריכזו בעבר מכסות של מגדלים והקימו חוות ענק, ועל פי הרפורמה, כמו שאמרתי, כדי לשמר את המסה הקריטית של העוסקים ולא נהנים מרנטה, אנחנו רוצים להבטיח שהמגדלים ימשיכו לגדל בעצמם, ולא יעשו גידולים משותפים כפיקציה, וייהנו מרנטה.
יוסי ישי: לכן אנחנו רוצים לצמצם את הפעילות של עיבוד וגידול משותף בלולים גדולים.
יוסי ישי: הרפורמה נתנה לזה פתרון – ככל שהלול גדול יותר, היא קבעה לו פרק זמן יותר ארוך להתארגן.
יוסי ישי: אנחנו ישבנו לפחות עם לול גדול אחד, הבהרתי לו את עמדתי בעניין, הבנו שהקושי הגדול שלהם הוא בנושא מימון.
יוסי ישי: אנחנו הצענו להם פתרון, נלך אתם יחד לרשות לעסקים בינוניים, שנותנת הלוואות בהיקפים גדולים בערבות מדינה, ואני מקווה שכך נפתור את הבעיה.
אופיר אקוניס: דוד אוזנה, בבקשה.
דוד אוזנה: אכן היתה הידברות, ואני ניסיתי לגשר על הפערים בין הצדדים.
דוד אוזנה: התשובה היתה לא מוחלטת.
דוד אוזנה: לא היתה שום הצעה שהציעו אותה.
דוד אוזנה: כשאתה אומר "לא", תגיד מה כן.
דוד אוזנה: "לא" מוחלט לא בא בחשבון.
דוד אוזנה: כפי שאמר המנכ"ל, שאנחנו כבר ב-2010, ואנחנו צריכים להתקדם, ומה יותר טוב מזה שהלולים שלי ייצאו החוצה, ושיהיה לי קצת יותר מרווח בתוך הישוב, שהישובים שלי לא ייראו כמעברה – היתה טענה שאני מבין שכבר תוקנה, שזה יירד לשני מגדלים; הוצעה הצעה אחת, להוריד את זה משלושה לשניים.
דוד אוזנה: אכן אני מבין שמשרד החקלאות הולך לקראת העניין.
דוד אוזנה: יש עוד טענה, שהעלו אותה- -
יוסי ישי: הרפורמה מדברת על שלושה.
יוסי ישי: האוצר רצה לקבל התייעלות.
יוסי ישי: היה ויכוח בינינו לאוצר.
יוסי ישי: אנחנו איתרנו פתרון, שיאפשר גם לשניים להתאגד.
אתי בנדלר: המספר הזה בא לידי ביטוי בהצעת החוק באיזושהי דרך?
יוסי ישי: לכן אמרתי שאנחנו טועים בדיון.
דוד אוזנה: אם יש 1,200 חתימות של לפני הדיון הקודם, אני הייתי ביניהם, כי לא ידעתי.
דוד אוזנה: אני למדתי את הרפורמה, ואכן ראיתי שהיא טובה מאוד.
דוד אוזנה: אולי תיקון אחד או שניים, שאחד כבר נעשה.
דוד אוזנה: השני הוא עניין הסובסידיה, שהוא עד 2007.
דוד אוזנה: עניין המימון - המנכ"ל נתן עליו פתרון, שהוא אחד הדברים המדאיגים - אלה הדברים שצריך למצוא להם פתרון.
דוד אוזנה: אגב, יכול להיות מצב, ואת זה המנכ"ל לא הזכיר – האיחוד האירופאי יכול לתקוע אותנו עם כל הנושא הזה, שאנחנו לא בצורה מסודרת.
דוד אוזנה: לכן הרפורמה הזאת באה לתת מענה לחקלאי הקטן, ולסדר אותם בצורה כזו שזה יהיה הרבה יותר אסתטי, מבחינת איכות הסביבה, ובנוסף, זה בא לשמור על החקלאי.
יוסי ישי: אנחנו קיימנו דיון ראשון, ושוב הסטנו את הדיון מתיקונים לחוק, שאני אומר שוב: הם בשוליים של השוליים נוגעים לרפורמה; הרפורמה היא לא תולדה של החוק אלא של החלטת ממשלה.
יוסי ישי: מה שמונח כאן זה הצעה לתיקון בחוק, כמו שעושים בענפים שונים, כדי להתאים אותם אחרי 60 שנות חקלאות.
עמיר פרץ: הרפורמה תצא לדרך עם החוק או בלי החוק?
יוסי ישי: אכן.
יוסי ישי: החוק נחוץ כדי לקיים את ענף הלול בתקנים האירופאיים הטובים.
יוסי ישי: מה שנדרש עכשיו זה תיקונים בחוק ענף הלול כדי להתאים אותו לדרישות הסטטוטוריות שקיימות במשק החקלאי הישראלי ובעולם.
יוסי ישי: זה הכול.
יוסי ישי: הרפורמה היא לא פה.
עמיר פרץ: אני מתנצל בפני היושב ראש והחברים, כי היום יום האשה הבין לאומי, ואנחנו נדרשים להיות בוועדות אחרות, לא פחות חשובות, ואני שמח על ההבהרה של המנכ"ל, למרות שאני חושב שבמידה מסוימת החוק הזה נותן לך לגיטימציה לעצם נשיאתה של הרפורמה, כי הוא קובע לך כללים שבין היתר מובילים אותך לרפורמות מסוג זה.
עמיר פרץ: אבל ודאי אנחנו נמצאים, וכל המוזמנים פה מתעניינים במה קורה עם הרפורמה.
עמיר פרץ: יכול להיות שאתם מציעים הצעות שהן טובות.
עמיר פרץ: יכול להיות שהפשרות שאתם עושים הן פשרות ראויות, אבל אחרי הכול אני הרי מהמתנגדים לכל מה שקרה.
עמיר פרץ: משרד החקלאות עצם את עיניו כשהתאגדו התאגדויות כאלה ואחרות ונוצרו קבוצות אחזקה של לולים בסדרי גודל מאוד גדולים, שהקשיש בן ה-89 או 98, שיש לו מכסה, והוא לא יכול להפעיל אותה בעצמו, מתקיים בצורה- -
יוסי ישי: אתה רוצה לשמור את זה לבן שלו.
יוסי ישי: אני רוצה להבטיח את זה לבן שלו.
יוסי ישי: המטרה שלי – להבטיח את הבן.
עמיר פרץ: יש פה שתי נקודות קצה.
עמיר פרץ: נקודת הקצה, שאתה רוצה לפרק איזה פיל שגדל לך וצמח לך גדול מדי, והגולם קם על יוצרו, ואתה אומר: יש גבול; יש לי מגבלה לתקרה, יש לי גם מגבלה לרצפה: לא יהיה פחות משתי מכסות ולא יותר מכמה איחודים שקבעת.
עמיר פרץ: אחת הבעיות כשהצגת את הדברים, ומה שאמר יו"ר הוועדה, כשקרא מתוך חוברת ממשלתית, אני לא חושב שהוועדה צריכה להסכים, שרפורמה יוצאת לדרך - יש דברים שתלויים בטוב לבם של גורם אחר.
עמיר פרץ: לך לוועדה לעסקים בינוניים, היא תחליט אחר כך אם זה כן או לא.
עמיר פרץ: אם יצרת דבר כזה, שבצד הירידה בנכס או העובדה שאתה כופה על מישהו להיות שותף של מישהו, ואני חושב שמן הדין – אתה אומר:
עמיר פרץ: גם אם אחד רוצה, שיישאר, רק שיעמוד בתנאים, אבל אתה אומר לו: תעשה תקורות כאלה, שאין סיכוי שמכסה אחת תתקיים בתקורות כאלה.
עמיר פרץ: אתה יוצר תקורות סביבתיות בסיסיות, בצדק, בגין תהליכים שאנחנו נמצאים בתוכם.
עמיר פרץ: אתה לא מפצה את המגדל הקטן, כי אתה אומר לו: או תתאחד, או לא תהיה קיים, כי במכסה אחת אין סיכוי שמישהו יעמוד בדרישות החדשות שמשרד החקלאות מציג, ובצדק.
עמיר פרץ: אנחנו בעד לעמוד בנורמות הסביבתיות והטכנולוגיות.
עמיר פרץ: אנחנו לא מוכנים שהבריאות שלנו תופקר, אנחנו לא מוכנים להיות שונים משום מקום אחר בעולם שמתנהג כך.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, אני חושב שמה שהיושב ראש פה אמר, שהצורך ליצור מתכונת של הידברות פלוס התהליך היא המפתח.
עמיר פרץ: אבל אני חושב שיש צורך למצוא פתרון ולו לטווח מסוים גם למגדל הבודד.
עמיר פרץ: יכול להיות שתקבע שביום שיעביר את המכסה ממנו לבן שלו, הוא יצטרך לעשות צירוף כזה ואחר, אבל יש אנשים שזה כל חייהם, ואי אפשר לגזול את כבשת הרש.