GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: אני מבקשת להקריא שוב את הנוסח, כדי שיהיה ברור על מה מצביעים.
כרמית יוליס: (ח)(1) "החליטה ועדת משנה לרישום שיכונים ציבוריים על הפקדת תוכנית לשיכון ציבורי, לא תחליט ועדה מקומית על הפקדת תוכנית אחרת, החלה כולה או חלקה בתחום התוכנית לשיכון ציבורי, שיש בה כדי לסתור את התוכנית לשיכון ציבורי, עד שתאושר התוכנית לשיכון ציבורי או עד שתתקבל החלטה שלא לאשרה".
כרמית יוליס: (ח)(2): "החליטה ועדה מקומית או ועדה מחוזית על הפקדת תוכנית, לא תחליט ועדת משנה לרישום שיכונים ציבוריים על הפקדת תוכנית לשיכון ציבורי, החלה כולה או חלקה בתחום התוכנית הראשונה, שיש בה כדי לסתור את התוכנית הראשונה, עד שתאושר התוכנית הראשונה או שתתקבל החלטה שלא לאשרה".
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד –אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר אנחנו בעצם אישרנו את כל החוק בקריאה שנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עכשיו נצביע על החוק בקריאה השלישית, לרבות השינויים שהתקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד –אין נמנעים – אין הצעת החוק התקבלה
אפרת דון-יחיא: כיוון שמדובר על החלטה על הפקדה של תוכנית המקפיאה את האפשרות לאשר במקביל תוכניות אחרות, אני רוצה להגביל את זה בתקופה של עד 5 שנים.
אפרת דון-יחיא: כלומר, לאחר 5 שנים הסייג של סעיף 5(ח) לא יחול.
כרמל שאמה-הכהן: לי אין בעיה עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להגיש רביזיה על סעיף 5(ח).
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד –אין נמנעים – אין הרביזיה התקבלה
צביה אפרתי: עד שלא תוכרז ועדת משנה כזו, ועדת התיאום ממשיכה לעבוד לאותם אתרים שנבנו עד שנת 2000.
ראובן קוגן: זה בכל מקרה.
ראובן קוגן: זה לא חל עליהם.
צביה אפרתי: ועדת התיאום חדלה להתקיים בכל מקום שמוכרזת כבר ועדת משנה.
ראובן קוגן: החוק הזה לא נוגע לוועדת תיאום בכלל.
כרמית יוליס: כאן מדובר רק על ועדת משנה.
ראובן קוגן: זה לא חל עלייך.
צביה אפרתי: מהו הסייג של 5 שנים?
ראובן קוגן: אם 5 שנים לא אושרה התוכנית לשיכון ציבורי, הוועדה המקומית כן תוכל לאשר תוכניות שהן סותרות את התוכנית לשיכון ציבורי.
צביה אפרתי: האם מדובר על תוכנית שפורסמה ולא אושרה?
צביה אפרתי: נראה לי שמישהו פספס את הרעיון של שיכון ציבורי.
צביה אפרתי: נראה לי, שמישהו לא הפנים מה המטרה בכלל.
ראובן קוגן: אם אף אחד לא הפנים, אז חבל לתקוע דברים אחרים במקום זה.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש נוסח לגבי הסייג של 5 שנים.
צביה אפרתי: זה צריך להופיע בשני הסעיפים.
כרמית יוליס: לא תחליט ועדה מקומית בתוך 5 ממועד הפקדת התוכנית לשיכון ציבורי על הפקדת תוכנית אחרת.
אפרת דון-יחיא: האם האיסור הוא מההפקדה?
תומר רוזנר: כתוב: מההפקדה.
אפרת דון-יחיא: כתוב: החלטה על ההפקדה.
ראובן קוגן: אין בעיה, כי אין החלטה על הפקדה של אף תוכנית עדיין.
ראובן קוגן: צריך להחליט על ההפקדה.
ראובן קוגן: אין החלטה כזו לפני 15 שנה, כי לפני 15 שנה זה היה אצל צבייה.
אפרת דון-יחיא: עוד 15 שנה.
ראובן קוגן: בעוד 15 שנה זה לא חל בכל מקרה.
אפרת דון-יחיא: המגבלה חלה ברגע שמחליטים עליה.
תומר רוזנר: לא.
תומר רוזנר: כתוב: הופקדה.
צביה אפרתי: לא כתוב "הופקדה", כתוב "החליטה על הפקדה".
תומר רוזנר: אז זה צריך להיות "הופקדה".
לאה ורון: זה מה שאני אמרתי בהתחלה.
תומר רוזנר: את צודקת.
תומר רוזנר: זה צריך להיות "הופקדה", כי אז יכולות לעבור 20 שנה עד אשר היא תופקד בפועל.
צביה אפרתי: הרצון שלנו היה למנוע דיונים סותרים.
צביה אפרתי: לכן, מדובר על עצם ההחלטה.
ראובן קוגן: אז מה את רוצה לכתוב?
צביה אפרתי: אני רוצה שייאמר: "אלא אם חלפו יותר מ-5 שנים ממועד ההחלטה של ההפקדה.
כרמית יוליס: או שנשנה את הכל, כך שהמועד הרלוונטי יהיה מועד ההפקדה ולא מועד ההחלטה על ההפקדה.
ראובן קוגן: אבל אז היית דנה על החלטה להפקדה ולא על הפקדה.
ראובן קוגן: את מדברת פה על מה הוועדה עושה.
ראובן קוגן: הוועדה מחליטה על הפקדה.
כרמית יוליס: אתה יכול לומר: "הוועדה לשיכונים ציבוריים לא תפקיד תוכנית".
כרמית יוליס: אפשר לשנות את הכל למועד ההפקדה, כך שהוא יהיה המועד הקובע ולא המועד על החלטה על הפקדה.
כרמית יוליס: יש לזה יתרון נוסף, שההפקדה מפורסמת וכולם יודעים, ואין התלבטות בנוגע למה היה המועד.
תומר רוזנר: אז צריך לקבוע, שאין בזה כדי לפגוע בסמכות הוועדה לקבוע הוראות לפי סעיף 77 ו-78.
תומר רוזנר: צביה אפרתי: ואז נחזיק את אזרחי ישראל עוד 50 שנה את אזרחי ישראל ברישום הזכויות.
ראובן קוגן: האם אתם מוכנים להגיע לנוסח מוסכם?
כרמית יוליס: אנחנו חוזרים למועד ההחלטה.
כרמית יוליס: תומר, צביה אומרת שמועד ההחלטה על ההפקדה הוא המועד הרלוונטי, ושזה יהיה נכון יותר להשאיר את זה ככה.
כרמית יוליס: לכן, מגבלת הזמן תהיה תוך 5 שנים ממועד ההחלטה על ההפקדה.
אפרת דון-יחיא: "החליטה ועדת משנה לרישום שיכונים ציבוריים על הפקדת תוכנית לשיכון ציבורי, לא תחליט ועדה מקומית בתוך 5 שנים ממועד ההחלטה על הפקדת תוכנית אחרת".
כרמית יוליס: אני קוראת את הנוסח כולו: "החליטה ועדת משנה לרישום שיכונים ציבוריים על הפקדת תוכנית לשיכון ציבורי, לא תחליט ועדה מקומית בתוך 5 שנים ממועד ההחלטה הראשונה, על הפקדת תוכנית אחרת החלה כולה או חלקה בתחום התוכנית לשיכון ציבורי, שיש בה כדי לסתור את התוכנית לשיכון ציבורי, עד שתאושר התוכנית לשיכון ציבורי או עד שתתקבל החלטה שלא לאשרה".
כרמית יוליס: "החליטה ועדה מקומית או ועדה מחוזית על הפקדת תוכנית, לא תחליט ועדת משנה לרישום שיכונים ציבוריים, בתוך 5 שנים ממועד ההחלטה הראשונה על הפקדת תוכנית לשיכון ציבורי החלה כולה או חלקה בתחום התוכנית הראשונה, שיש בה כדי לסתור את התוכנית הראשונה, עד שתאושר התוכנית הראשונה או שתתקבל החלטה שלא לאשרה".
כרמל שאמה-הכהן: הנוסח מאושר.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להגיש הצעה אחרת, כיוון שאני לא רגוע עם הנושא של המסים.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להגיש הסתייגות, ועד ההצבעה במליאה לבדוק את הנושא.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה שלי הוא להוסיף סעיף 7 להצעת החוק, שיהיה 7א.
לאה ורון: זה נוגע לסעיף 3.
כרמל שאמה-הכהן: לא, נאמר לי שאני לא יכול לבקש רביזיה נוספת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע סעיף נוסף.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי סעיף 6 יבוא סעיף 7.
ראובן קוגן: עדיף לך אחרי סעיף 3, כי שם זה ביטול ואתה רוצה להוסיף.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי סעיף 3 יבוא סעיף המכיל את סעיף 7א.
כרמל שאמה-הכהן: עד המליאה נחליט אם למשוך את הסעיף הזה או לא.
כרמל שאמה-הכהן: אז אולי נשאיר אותו ונחזור אליו בסופו של דיון?
מיכל סגן כהן: מקובל.
לאה ורון: ממשיכים בפרק ב'.
מיכל סגן כהן: "תנאי תשתית נוספים למיתקן לייצור תוצרת אורגנית מן החי.
מיכל סגן כהן: תשתיות נוספות במיתקן 10.
מיכל סגן כהן: מיתקן יכלול גם – (1) חלקת מרעה או חלקת אימון שבה שטחים מוצלים, מזון ומים נגישים לבעלי החיים; הייתה החלקה חלקת אימון יהיה המזון מזון מוגש; (2) מיתקן שמוחזקים בו מטילות יכלול גם תאי קינון; (3) בעת שנמצאים במיתקן בעלי חיים בהסבה – יהיה שטח נפרד ותחום להחזקתם בתקופת ההסבה".
יוסי וולפסון: אני מ "אנונימוס".
יוסי וולפסון: את ההערה העברנו עוד בדיון הקודם -בעקבות הדיון ביקשנו להיפגש עם נציגי משרד החקלאות כדי לדון בדברים ואולי לנסות להסדיר אותם לפני הדיון.
יוסי וולפסון: דיברנו עם דיקלה וחשבנו שהדברים יסתדרו, ואז קיבלתי טלפון ממיכל סגן כהן שלא תתקיים פגישה בגלל לחץ הזמן.
יוסי וולפסון: זה היה בנובמבר.
יוסי וולפסון: מאז לא מצאו זמן להיפגש אתנו.
יוסי וולפסון: אז אנחנו נשארים באותו מצב מבחינת ההערות שלנו לדיון היום.
יוסי וולפסון: פה, אני חושב, באמת מדובר בטעות.
יוסי וולפסון: הנושא של מדפי לינה או דפי לינה או מוטות עמידה – כל מיני תרגומים בעברית למונח הזה, perches, הוא משהו שהוא לדעתי חלק מהתקן האורגני הקיים, הוא ודאי מצוי בכל הלולים האורגנים הקיימים בארץ, הוא דבר שקיים בגידול תרנגולות לגידול בארץ בארץ משנות ה- 20 כשרק התחילו בזה, וזה קיים בתקן האירופי, לא רק בנושא האורגני אלא, למעשה – בכל גידול של עפות בלולים חדשים שעומדים בתקן האירופי, אמורים להיות perches, בין אם זה גידול ללא כלובים, כמו הגידול האורגני, ובין אם זה גידול במה שנקרא -כלובים מאובזרים, זה חלק מהאביזרים שצריך לשלב.
יוסי וולפסון: לכן, לדעתי זו פשוט השמטה – צריך להוסיף "דפי לינה" ולהוסיף את הסטנדרט של האורך והמרחקים ביניהם בתוספת.
יוסי וולפסון: והפירוט הטכני מופיע בנייר העמדה שמופיע על שולחן הוועדה.
מיכל סגן כהן: אם נוסיף בפסקת משנה (2) – "מיתקן שמוחזקים בו מטילות יכלול גם "מדפי לינה ותאי קינון" - -
יוסי וולפסון: בדיוק.
פנינה אורן: "מדפי לינה".
יוסי וולפסון: ולהוסיף בתוספת את הסטנדרט המטראז'י.
פנינה אורן: הסטנדרט שלכם הוא לא כפי שמופיע בתקינה – 18 ס"מ - -
יוסי וולפסון: אז אפשר לבדוק את זה.
יוסי וולפסון: 18 ס"מ ולא 20 זה בסדר.
יוסי וולפסון: זה מרווח אופקי של 30.
ניר ימין: אם כך, תקנה 10(2) תהיה: "מתיקן שמוחזקים בו מטילות יכלול גם מדפי לינה ותאי קינון".
ניר ימין: ובתקנה 11 צריך להוסיף "בשטחים המזעריים"?
פנינה אורן: בחלק ב' בתוספת השניה.
ניר ימין: מה יתווסף בחלק ב' בתוספת השניה?
קריאות: הגודל של המדפים.
פנינה אורן: 18 ס"מ למטילה.
יוסי וולפסון: צריך כותרת שם, לידי "דרישות קינון".
מיכל סגן כהן: אנחנו נכין את זה לקראת הישיבה הבאה.
היו”ר כרמל שאמה: עוד הערות לגבי סעיף 10? אין.
היו”ר כרמל שאמה: הסעיף אושר.
מיכל סגן כהן: "שטחים מזעריים.
מיכל סגן כהן: 11.
מיכל סגן כהן: במיתקן יהיו שטחים מזעריים אלה: לכל ראש בקר או צאן שטח שלא יפחת מהמפורט בחלק א' בתוספת השניה; לתרנגולות שטח שלא יפחת מהמפורט בחלק ב' בתוספת השניה;"
ניר ימין: השטחים האלה – זה מוסיף על תקנות צער בעלי חיים?
ניר ימין: זה תנאים יותר מחמירים מבחינת השטחים המזעריים שצריך לעמוד בהם?
מיכל סגן כהן: מה שיש לנו כרגע – אחזקה שלא לצרכים חקלאיים לא חל כאן.
מיכל סגן כהן: זה צרכים חקלאיים.
מיכל סגן כהן: אנחנו עובדים כרגע על תקנות צער בעלי חיים – מטילות, והתקנות האלה יחולו על כל המטילות.
מיכל סגן כהן: זה עדיין בתהליך עבודה, זה הופקד להערות, וכו'.
מיכל סגן כהן: יכול שהתקנות האלה יקבעו תנאים מחמירים יותר לתוצרת האורגנית, סביר להניח שהן מחמירות, כי בתקנות של המטילות שאנחנו מציעים לא נאסרת אחזקת תרנגולות בכלובים.
מיכל סגן כהן: פה, למעשה, האחזקה היא ללא כלובים, שזה ייחודי לתקנות האלה של עופות אורגניים.
ניר ימין: יש איסור מפורט להחזיק בכלובים, באורגניים, נכון ?
4414: לתוספת בפרק ב' יש שינוי שהוא דווקא לרעת המגדלים.
4414: המטילות, למטר רבוע- צריך להיות 2 מטילות במקום 3.
4414: לאחר שעשינו תחשיבים, בעקבות הדרישות של המשרד להגנת הסביבה על כמות הלשלשת שנמצאת בחצרות המרעה, ואחרי כל הסיכומים שלנו עם המשרד להגנת הסביבה, גם בחופש וגם באורגני זה יורד ל – 2 מטילות למ"ר.
4414: יושב פה ד"ר קפואה והוא מאשר את הדברים.
מיכל סגן כהן: אני מבינה שבמטילות – במקום שיהיה כתוב "3 מטילות" יהיה כתוב – "2"?
היו”ר כרמל שאמה: כן.
היו”ר כרמל שאמה: סיימנו ואישרנו גם את סעיף 11.
ניר ימין: ואני מזכיר – אני מזכיר שבתקנה 11 היה את העניין של ה – 18 ס"מ, ההתאמה בתוספת השניה, זה יהיה כאן, לעניין של מדפי הלינה, שאושרבתקנה 10.
היו”ר כרמל שאמה: אושר, לרשות השינוי.
מיכל סגן כהן: "פתחי כניסה ויציאה 12.
מיכל סגן כהן: רוחב פתחי כניסה ויציאה מלול לשטחי מרעה או אימון (pop holes) לא יפחת משני מטרים במצטבר, לכל 100 מטרים רבועים של שטח הלול".
היו”ר כרמל שאמה: הערות?
יוסי וולפסון: כן.
יוסי וולפסון: אנחנו חושבים שמדובר בצמצום יתר בגודל הפתחים ומבקשים להרחיב את זה ל- 4 מטרים לכל 100 מטרים רבועים של שטח הלול.
יוסי וולפסון: אנחנו מתבססים על הדרישות האירופאיות.
היו”ר כרמל שאמה: זה נכון שהדרישות האירופאיות - - ?
אורנית רז: כל התקן האורגני, בכלל, לא עושה copy-paste.
אורנית רז: אנחנו מנסים להתאים את עצמנו כמה שאפשר.
אורנית רז: שטחי המרעה באירופה, ניו זילנד וארצות אחרות זה לא מה שיש לנו.
אורנית רז: ולכן יש את משרד החקלאות שבוחן ומגיע להסכמות עם האיחוד האירופי, ובודק מה מתאים לנו, בארץ.
אורנית רז: הלוואי שהיה לנו מקום ליותר.
אורנית רז: כרגע, לצערי, זה לא ישים.
היו”ר כרמל שאמה: פה מדובר רק על גודל הפתח.
היו”ר כרמל שאמה: זה לא דורש מקום.
אורנית רז: אני מדברת בכלל על ממשק אורגני בארץ.
אורנית רז: אנחנו הגענו בנושא הזה להסכמה עם משרד החלקאות ואני מבקשת מיוסי וולפסון להבין ולקבל את זה.
יוסי וולפסון: אולי נעבור הלאה, בינתיים.
היו”ר כרמל שאמה: אני רק יכול להגיד לך שזה פתח יותר גדול מאשר לאדם.
יוסי וולפסון: הפתחים האלה הם, כמובן, פתחים נמוכים מאד.
יוסי וולפסון: אבל על מה שמדובר היום- מדובר בפתחים בגובה של 45 ס"מ, עד חצי מטר, שפרוסים לאורך ה –
היו”ר כרמל שאמה: אתה מדבר פה רק על הרוחב, לא על הגובה.
יוסי וולפסון: למעשה, אפשר היה שכל הדופן שפונה אל החצר, יהיה פתח, או שיהיה פתח עם עמודים.
יוסי וולפסון: ברגע שיש לנו 2 מטרים מצטברים לכל 100 מטרים רבועים של שטח הלול, בעצם מדובר באיזה שהן יציאות מאד מצומצמות שיאפשרו לחלק מהתרנגולות לצאת, וחלק מהתרנגולות יצטרכו לעבור אזורים בלול שיש שם תרנגולות אחרות שהן לא רוצות להתערבב בהן, כדי להגיע לפתח היציאה.
יוסי וולפסון: בסופו של דבר החצר לא תנוצל כמו שצריך.
יוסי וולפסון: הנושא הזה של נגישות של החצר הוא מאד משמעותי.
4414: אני מדבר מניסיון אישי, ואני גם מגדל אורגני.
4414: אל"ף- ה-2 מטר זה די והותר, אפילו, וזה מעל ומעבר.
4414: אין צורך להוסיף לזה, הדרישה מספיקה.
4414: העופות יוצאים בחופשיות לשטחי המרעה.
4414: יוסי וולפסון: מצאתי את האסמכתה בתקנות האירופיות – סעיף 12 3 (d) לתקנות.
ניר ימין: אבל אמרה פה ד"ר רז שלא עשו copy-paste אלא ניסו להתאים לצרכים הישראלים.
יוסי וולפסון: אבל הצרכים הישראלים יכולים להביא לצמצום בשטח החצר לתרנגולות, ולא התנגדנו לעניין הזה.
יוסי וולפסון: באירופה מדובר בכמה מטרים רבועים לתרנגולת בחצר ופה – 3, וזה התרחב ל – 2 תרנגולות למטר רבוע, שזה, מבחינתנו טוב.
יוסי וולפסון: אבל הנושא של הנגישות לחצר לא קשורה בכלל לזמינות של שטחים פתוחים.
יוסי וולפסון: זה עניין של מבנה הלול.
יוסי וולפסון: אני לא רואה גם איך זה פוגע בממשק מבחינת החקלאי.
יוסי וולפסון: מדובר, פשוט, בצורת הבניה.
היו”ר כרמל שאמה: לא, יש לזה השלכה מבחינת השטחים מחוץ ללול, שהשימוש בהם הוא כזה או אחר.
יוסי וולפסון: ההשלכה היא שכשיש מעט פתחים השימוש בשטחים הוא פחות, אבל החצר נמצאת שם כדי שישתמשו בה.
היו”ר כרמל שאמה: אני רוצה לשמוע את המגדלים, שוב.
4414: לא צריך יותר.
4414: אני אתן דוגמה.
4414: לי יש לול באורך של 100 מטר ורוחב של 16 מטר, עם 4 פתחים של 5 מטר כל פתח מכל צד.
4414: זאת אומרת, זו כמות שלא צריך אותה, היא די והותר, היא מעל ומעבר.
4414: אני לא מבין על מה אתה מתעקש.
4414: זה מיותר.
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 12 אושר כנוסח ההצעה.
מיכל סגן כהן: "צמחייה וגידור חלקת מרעה וחלקת אימון 13.
מיכל סגן כהן: חלקת אימון וחלקת מרעה יהיו מגודרות הגדר שמעוגנת בקרקע למניעת כניסה אליה ויציאה ממנה של בעלי חיים אחרים;" התוספת, הבא לאחר מכן - התבקשנו על ידי הארגון לחקלאות אורגנית למחוק אותה, ואנחנו לא רואים מניעה.
היו”ר כרמל שאמה: כלומר, הסיפה- מהמילה "חלקת מרעה" עד המילה "...
היו”ר כרמל שאמה: בתוספת השלישית" תימחק.
יוסי וולפסון: זאת אומרת שזו יכולה להיות חצר בטון, חצר חצץ?
יוסי וולפסון: איך זה בדיוק עונה על הצרכים של התרנגולות?
אורנית רז: אנחנו ביקשנו שכל צמח ירוק שצומח הוא מותר, לא צריך להיות כפוף דווקא לתלתן כזה או אחר.
יוסי וולפסון: אז: "חלקת המרעה לתרנגולות תהיה זרועה בצמחייה" או משהו כזה?
פנינה אורן: אבל יש הגדרות של "חלקת מרעה" בתחילת התקנות.
ניר ימין: יש גם בתקנה 28 התייחסות לאיך ייראה השטח שאליו יוכנסו בעלי החיים - שרצפת המבנה צריכה להיות מרופדת במצע יבש.
היו”ר כרמל שאמה: אז סעיף 13 מאושר בשינוי של מחיקת הסיפה.
מיכל סגן כהן: "פרק ג'- הוראות לעניין בעלי חיים.
מיכל סגן כהן: בחירת גזעים לייצור תוצרת אורגנית 14.
מיכל סגן כהן: בחירת גזעים תהא לפי עקרונות אלה: התאמתם והסתגלותם לתנאים המקומיים; חיוניותם ועמידותם למחלות.
מיכל סגן כהן: "
יוסי וולפסון: יש לנו הערה מאד עקרונית לעניין הזה.
יוסי וולפסון: בדיון הקודם גם ארגון המגדלים האורגניים עמד על זה בתוקף שלא ייתכן שבגידול אורגני יוחזקו עופות או בעלי חיים בכלל שעוותו באמצעות הנדסה גנטית, שהמטען הגנטי שלהם הוא לא המטען הטבעי, אלא שונה באמצעות הנדסה גנטית.
יוסי וולפסון: אנחנו, כמובן, הסכמנו לזה, למרות שגזעים כאלה של עופות בכלל לא קיימים בשוק המסחרי.
יוסי וולפסון: מה שכן קיים בשוק המסחרי הוא עופות שהמטען הגנטי שלהם הוא לא המטען הטבעי של עופות.
יוסי וולפסון: הוא עוות על ידי בני אדם, הוא לא מטען טבעי.
יוסי וולפסון: הם לא עופות אורגניים, למעשה, כאשר מבחינתנו הבעיה היא, כמובן, מהירות הגדילה שלהם.
יוסי וולפסון: העיוות הגנטי שנעשה, בעיקרון מאז שנות ה- 50, תחילתו בשנות ה- 40 של המאה הקודמת ניסה להשיג עופות- ואני מדבר על עופות לבשר שגדלים במהירות עצומה.
יוסי וולפסון: אם לפני כמה עשרות שנים היו שוחטים עופות בגיל 4 חודשים ובמשקל שהוא פחות מ – 2 ק"ג, היום שוחטים את העופות במשקל של למעלה מ- 2 ק"ג ובגיל של 6-7 שבועות.
יוסי וולפסון: אחד התנאים שנראה לנו חשוב, גם עבור הצרכן האורגני הוא לחזור לגזעים שהם קצת יותר קרובים לגזעים הוותיקים, שהגידול שלהם איטי יותר, ויש לזה ביטוי גם בסטנדרט האירופי.
יוסי וולפסון: עד כמה שאני יודע היה לזה ביטוי עד היום גם בסטנדרט הישראלי, אבל אולי אני טועה.
יוסי וולפסון: בסטנדרט האירופי קבעו גיל שחיטה מינימאלי גם לעופות.
יוסי וולפסון: את עיקרון העתקנו כאן, בנייר העמדה – זה 81 ימים לתרנגולות, וכו'.
יוסי וולפסון: יש גם לברווזים ולכל סוג של עוף, בתקנות האירופיות.
יוסי וולפסון: זה גיל השחיטה הטבעית, זו לא באמת חזרה לאותם זנים שהיו מגדלים לפני 100 שנה.
יוסי וולפסון: זו איזושהי פשרה.
יוסי וולפסון: אם היום שוחטים בגיל 42 יום, ולפני כמה שנים היו שוחטים בגיל 120 יום, אז באיחוד האירופאי קבעו 81 יום, שזה קצת יותר קרוב לזנים של היום מאשר הממוצע בין הדברים.
יוסי וולפסון: אנחנו חושבים שזה דבר משמעותי, אנחנו חושבים שזה ניזון מאותו עיקרון – ששולל הנדסה גנטית.
יוסי וולפסון: הצרכן האורגני רוצה עופות שהם קרובים יותר לזנים המקוריים, הטבעיים.
יוסי וולפסון: מבחינת רווחת העוף ברור שיש לזה משמעות אדירה, כי עופות שגדלים בקצב מטורף ובגיל אפרוחות של 42 יום הם כבר במשקל של 2.2 ק"ג, זה בדרך כלל גם לא בפרופורציות גופניות – רגליים חלשות, שלד חלש, לב חלש, ריאות חלשות וחזה ענק – הם סובלים מכשילת רגליים, ממיימת, ובגלל כשילת הרגליים – מכיבים ופצעי לחץ בחזה, וכל מיני תופעות כאלה, וכמובן שהם לא יכולים לצאת לחצר כי הם בקושי זזים.
יוסי וולפסון: אז אני חושב שמדובר פה באיזשהו תיקון שהוא מינימאלי.
יוסי וולפסון: הוא הולך בעקבות אירופה ואני חושב שהוא תואם את הציפיות של הצרכנים.
היו”ר כרמל שאמה: התייחסות?
4414: אל"ף –הוא לא מדבר על תרנגולות ובצי מאכל.
4414: הוא מדבר על תרנגולות לפיטום ובשר.
4414: אם אנחנו רוצים לספק מזון אורגני לאותו פלח שוק שרוצה לצרוך אוכל אורגני, אז אף אחד לא יביא לכאן זנים מיוחדים שלא קיימים בארץ.
4414: יש את הזנים הקיימים שפותחו והם קיימים בארץ, ואותם יגדלו בשיטה אורגנית.
4414: לגדל פטם בשיטה אורגנית זה לוקח יותר זמן, לא 81 יום – אולי 65 יום, וגם את ההודים לוקח יותר זמן לגדל, בהשוואה לגידול הקונבנציונאלי.
יוסי וולפסון: כן, זרזי גדילה.
4414: גם בקונבנציונאלי אין היום זרזי גדילה.
4414: אנחנו לא משתמשים בזה כבר יותר.
4414: מה שאתה דורש זה דבר לא ישים.
4414: אם אתה לא רוצה שיגדלו בשר פטם – גם כך קשה לגדל, ויש 2-3 מגדלים שמנסים לענות לפלח שוק מאד קטן ומצומצם.
4414: אז אם המטרה שלך להרוג את זה, תהרוג את זה.
4414: אם אתה רוצה לאפשר לאותו רבע אחוז מהאוכלוסייה שאוכל בשר פטם אורגני, תאפשר את הזה בכללים שהגענו עליהם להבנה, ואפשר, אולי לעשות את זה.
יוסי וולפסון: קודם כל, התקנות האלה חלות גם על בשר מיובא, וצריך שהם יתאימו לסטנדרט.
יוסי וולפסון: דבר שני - יבוא של חומרי רבייה לעופות קיים בישראל.
אורנית רז: רק כדי לסבר את האוזן –אנחנו מדברים על 25 לולים לביצים, בערך, ושני לולי פטם, מאושרים ומפוקחים.
אורנית רז: זה כדי שנדע על מה אנחנו מדברים, ובשר, לצערנו היום, מיובא מארגנטינה, בין השאר.
אורנית רז: על זה אנחנו מדברים.
שמעון פוקומונסקי: אני רופא ראשי למחלות עופות בשירותים הוטרינריים.
שמעון פוקומונסקי: מה שעורך הדין וולפסון מציין סותר ונוגד את כל הקריטריונים של מניעת החדרת גורמי מחלות לתוך מדינת ישראל.
שמעון פוקומונסקי: יש תקנות ליבוא ויצוא שמחמירות בצורה מאד גדולה כדי להגן על מדינת ישראל מחדירת גורמי מחלה.
שמעון פוקומונסקי: לזה מתחבר, עובדתית, חומר טיפוחי.
שמעון פוקומונסקי: אכן יש יבוא.
שמעון פוקומונסקי: מדינת ישראל לא מטפחת חומר בבעלי כנף.
שמעון פוקומונסקי: יש יבוא של חומר מסחרי שעונה על דרישות – זה קיים בחצי תריסר מקומות בעולם, והחומר הזה הוא חומר מטופח, הוא חומר גנטי משובח.
שמעון פוקומונסקי: השירותים הוטרינריים לא יסכימו לייבא חומר שלא עונה על הדרישות שלא כאן המקום לפרט או להרחיב בהן, בכל מה שקשור להחדרת גורמי מחלה, הן להגנת בריאות בעלי הכנף והן להגנת בריאות הציבור.
היו”ר כרמל שאמה: למשרד אין התייחסות נוספת – הסעיף מאושר.
מיכל סגן כהן: "שיטות רבייה.
מיכל סגן כהן: 15.
מיכל סגן כהן: לא יתיר אדם רביית בעל חיים במשק חי אורגני אלא בשיטות שלהן- רביה טבעית; הזרעה מלאכותית;"
ניר ימין: את יכולה לפרט איזה עוד שיטות רבייה קיימות?
שמעון פוקומונסקי: לא קיימות.
שמעון פוקומונסקי: היו"ר כרמל שאמה: סעיף 15 אושר.
שמעון פוקומונסקי: הלאה.
מיכל סגן כהן: "הכנהס והחזקה של בעל חיים במשק חי אורגני 16.
מיכל סגן כהן: לא יכניס אדם בעל חיים למשק אורגני מן החי ולא יחזיק בו בעל חיים אלא אם כן בעל החיים.
מיכל סגן כהן: ...." ופה אני מתקנת לעומת מה שהיה: "...
מיכל סגן כהן: בהסבה לפי פרק ד' או שבקע או נולד במשק חי אורגני ושהה במשק כאמור במשך כל תקופת חייו".
מיכל סגן כהן: התיקון הזה, של "בהסבה" נעשה כדי לאפשר כניסה של בעלי חיים - -
היו”ר כרמל שאמה: פה היא רוצה לאפשר שברגע שהוא מתחיל את תקופת ההסבה.
היו”ר כרמל שאמה: בעצם, זה יכול להיות כל אחד.
מיכל סגן כהן: כל אחד שהוא בתהליך הסבה.
היו”ר כרמל שאמה: הוא יכול להיות אחרי כן כבר לא בהסבה.
היו”ר כרמל שאמה: הסבה זה תהליך.
מיכל סגן כהן: אבל זה תהליך מפוקח.
כרמל שאמה-הכהן: כשאומרים "סיים תקופה" זה ברור לי.
כרמל שאמה-הכהן: כשאומרים "בהסבה" – כל אחד יכול להיות בהסבה, לא?
פנינה אורן: לא.
פנינה אורן: הוא נכנס לתהליך.
פנינה אורן: גם התהליך של ההסבה מפוקח.
4414: למשל – אני מגדל שמקבל תרנגולות להטלה ומתחיל את תהליך ההסבה.
4414: אז אם הסעיף לא יתוקן כמו שהוצע פה, אז אני למעשה בבעיה.
4414: אנחנו בעד התיקון.
ניר ימין: יש הגדרה בתקנות מה הוא "בעל חיים בהסבה" – והוא מוגדר כבעל חיים לפי תקנה 19 עד 21, שזה בהתאם לגיל שלו, משך תקופת ההסבה, איך מחזיקים את היונקים באותה תקופה, וכו'.
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 16 אושר.
היו”ר כרמל שאמה: לרבות התיקון.
מיכל סגן כהן: "חידוש עדר או הגדלתו.
מיכל סגן כהן: 17. (א) על אף האמור בתקנה 16 רשאי אדם, באישור גוף אישור ובקרה, להכניס בעל חיים למשק חי אורגני כאשר הדבר דרוש לחידוש עדר או להגדלתו אם התקיימו בבעל החיים תנאים אלה: גילו אינו עולה על הגיל המרבי לתחילת תקופת הסבה; שיעור בעלי החיים מהכמות הכוללת של בעלי החיים במשק החי שיוכנסו, לא יעלה על 10 אחוזים בבקר ועל 20 אחוזים בצאן.
מיכל סגן כהן: (ב) בתקנה זו, "חידוש עדר" – כל אחד מאלה: (1) החלפה או הוספה של מין; (2) השלמת עדר בשל תמותה חריגה ממחלה או אסון טבע; (3) הוספת זכרים להרבעה.
מיכל סגן כהן: (ג) נדרש חידוש עדר בשל תמותה חריגה ממחלה או בשל אסון טבע, לא יאשר גוף אישור ובקרה הכנסה כאמור אל אם כן אישר זאת המנהל מראש ובכתב".
4414: דופקים את מגדלי התרנגולות כי השירותים הוטרינריים לא מאפשרים להכניס להקות חדשות לתוך הלהקות הקיימות.
4414: אבל זה בסדר.
ניר ימין: אני חושב שתקנה 17(א)(1)- אולי צריך לכתוב בסיפה שלה שזה הגיל המרבי לתחילת תקופת ההסבה לפי תקנה 19, שיהיה ברור שזו התקנה שמדברת על הגיל המרבי.
מיכל סגן כהן: או.
מיכל סגן כהן: קיי.
מיכל סגן כהן: לפי תקנה 19?
ישי שפירא: מדוע הפער בין הצאן לבין הבקר?
ישי שפירא: מה הסיבה לזה?
פנינה אורן: זה הכללים של חידוש, של האיחוד האירופי.
ניר ימין: בתקנת משנה (ב), כאשר כתוב "חידוש עדר" – הכוונה היא באמת רק לחידוש?
ניר ימין: כל הפסקאות (1) עד (3) לא מדברות על הגדלה של עדר, כי הרישה ב- 17(א) מדברת על חידוש או הגדלה, וכאן ההתייחסות היא רק לחידוש –החלפה או הוספה של מין, נניח.
ניר ימין: זו הגדלה של עדר, או חידוש שלו?
מיכל סגן כהן: אז צריך לכתוב: "חידוש עדר או הגדלתו".
ניר ימין: ובתקנת משנה (ג) גם צריך לתקן את זה?
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 17 אושר, לרבות התיקונים.
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 18.
מיכל סגן כהן: "חלקת מרעה אורגנית 18.
מיכל סגן כהן: חלקת מרעה שאיננה אורגנית תוסב לחלקת מרעה אורגנית לפי פף
מיכל סגן כהן: רק ד' לתקנות ייצור תוצרת מן הצומח".
מיכל סגן כהן: תקנות ייצור תוצרת מן הצומח הוגדרו בהתחלה והן – תקנות להסדרת תוצרת אורגנית, תוצרת אורגנית מן הצומח, ייצורה ומכירתה, התשס"ח-2008, שהן בתוקף.
היו”ר כרמל שאמה: אין.
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 19, בבקשה.
מיכל סגן כהן: "גיל מרבי להסבת בעלי חיים 19.
מיכל סגן כהן: הגיל המרבי לתחילת תקופת ההסבה הוא כמפורט להלן: פטמים והודים – 72 שעות; מטילות – 18 שבועות; בקר – 18 חודשים;....." – פה הצענו תיקון.
מיכל סגן כהן: התיקון נעשה מאחר ורק אחרי 6 חודשים מתחילה העגלה להמליט ולהניב חלב.
פנינה אורן: פרה ממליטה אחרי 24 חודש ולכן 18 חודש היא תהיה לא אורגנית, ומ- 6 חודשים עד שהיא תמליט, היא כבר תהפוך לאורגנית.
פנינה אורן: לכן זה 18.
יוסי וולפסון: ומה עם בקר לשחיטה – אפשר להסב אותו אחרי שהוא נשחט?
קריאה: לא, אותו הדבר.
קריאה: אם תלך לתקנה אחרי זה תראה שהגיל המרבי לכניסת בעל חיים למשק אורגני – 6 חודשים, תוסיף לזה עוד 18, אז הגעת לאותו הדבר.
אורנית רז: אם יורשה לי – זה בעקבות הבקשה שלנו, ומקבלים את זה.
היו”ר כרמל שאמה: או.
היו”ר כרמל שאמה: קיי.
מיכל סגן כהן: אני ממשיכה: "צאן – 6 חודשים".
מיכל סגן כהן: קיבלנו את הבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף?
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 19 אושר.
מיכל סגן כהן: " משך תקופת ההסבה 20.
מיכל סגן כהן: משך תקופת ההסבה הוא כמפורט להלן: פטמים – 6 שבועות; הודים – 10 שבועות; מטילות – 6 שבועות; בקר לבשר – 12 חודשים; צאן לבשר- 6 חודשים; צאן ובקר לחלב – 6 חודשים;"
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 20 אושר.
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 21.
מיכל סגן כהן: "החזקת יונקים בתקופת הסבה 21.
מיכל סגן כהן: לפני תחילת תקופת ההסבה של יונק הוא יוחזק במשך שלושה שבועות בבידוד מבעל חיים אחר, למעט בעל חיים מאותו סוג המיועדים להסבה, במקום נפרד מחוץ למשק החי האורגני; בחלוף שלושה שבועות הוא יוחזק במשך חי אורגני במקום מתוחם ומסומן בנפרד מבעלי חיים אורגניים וזאת עד תום תקופת ההסבה כאמור בתקנה 20".
חגי רבן: אני מהחקלאות האורגנית, וניהלתי בעבר את אחד מגופי הבקרה.
חגי רבן: יש לי הערה לגבי החלק הראשון של התקנה הזו, פשוט לגבי הישימות שלו – נוצר פה מצב שמצריך פיקוח במצב של טרום ההסבה, וזה מצב שהוא קצת בעייתי כי בעצם המגדל מתקשר עם גוף הבקרה כשהוא מתחיל את ההסבה, ואז, בעצם – איך ניתן לבקר על הביצוע - -
כרמל שאמה-הכהן: תהליך הבקרה יתחיל ברגע הזה.
פנינה אורן: שלושה שבועות קודם.
כרמל שאמה-הכהן: מהרגע שהוא התקשר, מאותו רגע – שלושה שבועות, ואז – תהליך ההסבה.
חגי רבן: צריך להבין שלפעמים הגדרה של עדר או חידוש של עדר מתבצע תוך כדי שהמשק כבר מאושר, משק אורגני, רוצה להחליף עדר או להקה, או להכניס את אותם 10% שמותרים לו, יש פה מצב שיצריך את גוף הבקרה להתקשר למשך שלושה שבועות עם גורם אחר, וזה מצב מורכב מאד ודי בעייתי, מה גם שהצורך האמיתי בדבר הזה, לי הוא לא ברור.
חגי רבן: לא ברור לי הצורך וגם לא ברור לי הסימוך של זה, מניין הוא בא.
פנינה אורן: הצורך הזה בא מהתקנות של האיחוד האירופי שהם גם קובעים שפרה, לפני שהיא תיכנס למשק חי אורגני ותזהם את משק החי האורגני, צריכה להיות שלושה שבועות בבידוד, שכל ההפרשות וכל החומרים - -
היו”ר כרמל שאמה: זו התשובה לגבי הצורך.
היו”ר כרמל שאמה: ולגבי ישימות?
היו”ר כרמל שאמה: אני לא רואה בעיה עם זה.
היו”ר כרמל שאמה: זה מוגדר וברור מראש.
חגי רבן: זה יכול להיעשות בתוך המשק האורגני.
חגי רבן: במקום נפרד, בתוך המשק האורגני.