GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל סגן כהן: אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מהוראות צו הפיקוח על צרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א—1991".
ניר ימין: את רוצה להסביר את זה, קצת?
מרים פרוינד: ההוראות האלה בעצם אומרות איך מייצרים מספוא.
מרים פרוינד: אלה הוראות מי יכול לייצר מספוא, וכו'.
מרים פרוינד: מי שאורגני – נופל במסגרת הצו.
מרים פרוינד: לכן אנחנו לא רוצים לקבוע אחרת.
מיכל סגן כהן: "הזנה אסורה 34.
מיכל סגן כהן: לא יזין אדם בעל חיים אורגני באופן ובחומרים כמפורט להלן: בהזנה מאולצת; במזון אסור כמשמעותו בתקנות מחלות בעלי חיים (האבסה), התשס"א-2001".
מיכל סגן כהן: את תקנה (2) מחקנו, ותקנה (3) תאמר: "במי שתיה, מזון או במוצרי מזון המכילים חומרים אלה: תכשיר, תרכיב וכל מצרך או חומר אחר לשימוש ברפואה; מוצר כימי, לרבות חנקן סינתטי או תרכובות לא חלבוניות של חנקן, צבעי מאכל, חומרים משמרים, ויטמינים ותוספים כימיים סינטתיים.
מיכל סגן כהן: זרז גדילה או חומר אחר המיועד לזירוז הגדילה או להגברת הייצור".
מיכל סגן כהן: את פסקה (3) – "אם הם עופות – במוצרים שהופקו מעופות" – נמחקת.
חגי רבן: אני חושב שאנחנו נשמח לקבל איזושהי הבהרה מדוע נמחק מה שמוצע פה להימחק.
חגי רבן: הזנה של בעלי חיים בתוצרי בעלי חיים אורגניים או תוצרי לוואי של בעלי חיים – קמחי עופות, קמחי נוצות, קמחי דם, קמחי קרניים – כל הדברים הללו – זבל עופות, שלפעמים משמש להאבסה של בני בקר בגידול – כל הדברים הללו, בגידול האורגני אסורים, בתכלית האיסור.
חגי רבן: היה פה איסור כזה, אמנם, רק לעופות, והוא ירד.
חגי רבן: הייתי מעוניין להבין קצת יותר מה המשמעות, פה.
פנינה אורן: יש אמירה כללית שבעל חיים לא יכול להיות מוזן מתוצרתו.
פנינה אורן: לכן גם הורדנו את האמירה הפרטנית רק לעופות, כי זה נכון לכולם.
פנינה אורן: וגם בתוספות הקיימות – גם שם יש בתנאי השימוש, במקורות ההזנה, את ההחרגות הספציפיות.
פנינה אורן: לכן הורדנו את זה, לא בכוונה להוריד את זה שזה יהיה מותר.
חגי רבן: אז בהקשר הזה יש לי הערה אחת למשהו שיכול ליפול פה בין הכיסאות – זה נושא של האבסה בזבל עופות לבני בקר.
חגי רבן: זה נוהג שהוא מקובל בחקלאות הלא אורגנית, וצריך לאסור אותו במפורש.
מיכל סגן כהן: אני חושבת שזה אסור ממילא, בתקנות אחרות.
מיכל סגן כהן: תיכף נבדוק.
היו”ר כרמל שאמה: אם כן, נאשר את זה כך: אם זה מופיע ממילא בתקנות, אין צורך לשנות.
היו”ר כרמל שאמה: אם זה לא מופיע - -
קריאה: השאלה אם אי אפשר להוסיף "כל הקמחים שהופקו מן החי".
קריאה: מיכל סגן כהן: "לא יאביס אדם בזבל עופות".
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 34 אושר, לרבות השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מכריז על הפסקה בדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון יחודש בשעה 14:30.
כרמל שאמה-הכהן: (הישיבה הופסקה והתחדשה לאחר 20 דקות) היו”ר כרמל שאמה: אני מחדש את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לסעיף 35.
מיכל סגן כהן: "עדיפות בהזנה 35.
מיכל סגן כהן: עוסק ייתן עדיפות להזנת בעל חיים בחלקת מרעה".
היו”ר כרמל שאמה: יש הערות?
מיכל סגן כהן: "רעייה נפרדת 36.
מיכל סגן כהן: לא ירעה אדם בעל חיים אורגני בחלקת מרעה עם בעל חיים שאיננו אורגני".
כרמל שאמה-הכהן: – אין.
כרמל שאמה-הכהן: אושר.
מיכל סגן כהן: "תכולת מזון מוגש 37.
מיכל סגן כהן: מזון מוגש לא יכלול אלא את המפורט להלן: תשעים אחוזים לפחות מתכולת המזון המוגש ליונקים ושמונים וחמישה אחוזים מהמזון המוגש לעופות תכלול תוצרת מן הצומח שיוצר והופקה לפי תקנות ייצור תוצרת מן הצומח, ובכלל זה מזון בהסבה בשנה השנייה להסבה.
מיכל סגן כהן: ניתן להוסיף למזון יונקים עד עשרה אחוזים של חומרים שאינם אורגנים ולמזון עופות על חמישה עשר אחוזים של חומרים כאמור, ובלבד שהם מפורטים בחלק א' או ב' לתוספת החמישית; מינרלים ותוספי מזון שרשומים בחלק ג' לתוספת הרביעית או בתוספת החמישית לא יובאו במניין האחוזים בפסקאות (1) ו – (2) אם הם הכרחיים לתהליך ייצור המזון.
ניר ימין: את יכולה לתאר באופן כללי את החומרים שנמצאים בתוספות האלה?
פנינה אורן: אלה חומרי גלם מדגנים, מוצרי לוואי, שמנים וזרעי פירות - חומרים שמשמשים לתעשיית המזון לבעלי חיים.
חגי רבן: אני מציע תוספת קטנה לסעיף הזה: "אם הם הכרחיים לתהליך ייצור המזון והזנת בעל החיים".
חגי רבן: בדרך כלל מדובר פה בתוספים מינראליים – תוספים כמו סידנית, כמו DCP, דברים כאלה שהם חיוניים להזנת בעל חיים.
היו”ר כרמל שאמה: לא "ו" אלא – "או".
ניר ימין: זה מקובל על המשרד?
פנינה אורן: כן.
מיכל סגן כהן: "הזנה בנסיבות קיצוניות והשפעת ההזנה על מעמד בעל החיים.
מיכל סגן כהן: 38.
מיכל סגן כהן: הרכב מזון מוגש יהיה כמפורט להלן: 35 אחוזים ממשקלו של החומר היבש במנה היומית יורכב ממזון גס; על אף האמור בפסקה (1) ניתן להגיש לפרה חולבת, במשך תקופה שלא תעלה על שלושה חודשים מתחילת חליבתה מזון מוגש ש – 30 אחוזים ממשקלו הוא מזון גס; כלל המזון מזון בהסבה כאמור בתקנה 37(1), שיעורו במזון לא יעלה על 30 אחוזים.
מיכל סגן כהן: ".
כרמל שאמה-הכהן: אין.
מיכל סגן כהן: "הזנה בנסיבות קיצוניות והשפעת ההזנה על מעמד בעל החיים 39(א) על אף האמור בתקנות 36 עד 38 בנסיבות קיצוניות, בשל שריפה או בצורת, רשאי גוף אישור ובקרה, אם הוכח להנחת דעתו שאין בנמצא מזון אורגני או מזון אורגני בהסבה ואם הסכים לכך המנהל מראש ובכתב, לאשר לעוסק להזמין בעל חיים אורגני במזון ממקורות אחרים וזאת לפי סדר עדיפות יורד כלהלן: (1) מזון בהסבה – החל בתחילת תקופת ההסבה לפי פרק ד' לתקנות ייצור מן הצומח – בכל כמות; (2) במזון המפורט בתוספות החמישית והשישית – ובלבד ששיעורו לא יעלה על 25 אחוזים מן החומר היבש במזון היומי, וכמותו השנתית הכוללת לא תעלה על 10 אחוזים מכלל המזון.
מיכל סגן כהן: (ב) הוזמן בעל חיים לפי תקנת משנה (א), לא יתיר גוף אישור ובקרה את סימולה של תוצרת מאותו בעל חיים בסמל בקרה, אלא אם כן התקיימו כל אלה: (1) בעל החיים הוזמן שוב לפי תקנה 38 במשך יתרת חייו או במשך ששה חודשים רצופים – (2) התוצרת נבדקה במעבדה שאישר המנהל בתום התקופה הקצרה מבין המפורטות בפסקה (1), ולא נמצאו בה שאריות חומרים שאינם מפורטים בתוספת השנייה לתקנות התכשירים".
מיכל סגן כהן: "פרק ז' – מניעת מחלות והטיפול בהן והדברת טפילים אמצעים לשמירת בריאות בעלי חיים 40.
מיכל סגן כהן: בעל משק חי אורגני ינקוט אמצעים כמפורט להלן לשם שמירה על בריאות בעלי החיים ומניעת הדבקותם במחלה: שימוש בגזעים וקווי טיפוח מתאימים; יישום שיטות גידול מתאימות למין בעל החיים, המעודדות עמידות למחלות ולמניעת זיהומים; מתן מזון בכמות מספקת ובאיכות טובה; שימוש בשיטת רעייה מחזורית; החזקת בעלי חיים בצפיפות שאינה עולה על הקבועה בתקנה 11".
היו”ר כרמל שאמה: אין הערות, אושר.
מיכל סגן כהן: "ניקוי וחיטוי מתקן וציודו 41.
מיכל סגן כהן: התרוקן משק החי האורגני מבעלי החיים שהוחזקו בו, יחולו הוראות אלה: העוסק ידאג לניקוי המיתקן והציוד שבו; העוסק ידאג לחיטוי המיתקן והציוד שבו בתכשירים כימיים, ובלבד שהחומר הפעיל שבתכשיר הכימי רשום בתוספת השישית; לא יכניס אדם בעל חיים למשק חי אורגני אלא אם כן בדק ומצא שהמשק נוקה וחוטא כאמור בפסקאות (1) ו – (2)".
ניר ימין: יש לי שאלה –בתוספת מפורטים כל מיני חומרי חיטוי.
ניר ימין: יש לקראת הסוף – חומצה נטרית וחומצה זרחתית, וכתוב בסוגריים : "לציוד רפת, מחלבה" עם סימן שאלה.
ניר ימין: האם זה בכוונה או שה משהו שלא החלטתם לגביו ?
אריה לוין: הערה נוספת – אנחנו מספקים את החומרים, במקרה לא לאפליקציה הזו כל כך, אבל כאיש מקצוע - במקור, בטבלה האנגלית, זה נקרא "ניקוי וחיטוי".
אריה לוין: אצלנו זה הופרד, בסעיף אחד – "חיטוי" ובשני – "ניקוי".
אריה לוין: אז אם כבר ההפרדה הזו קיימת אז שהרשימה תהיה רק של חומרי חיטוי.
אריה לוין: השאלה הנוספת - משום מה נעדרים מהרשימה הרבה חומרי חיטוי שהיום נעשה בהם שימוש.
אריה לוין: האם זה אומר שמי שמשת
אריה לוין: מש היום בכל מיני חומרים – לדוגמה, כל התחליפים לפורמלדיד, שהוא מסרטן, וכך הלאה- משתמשים בדברים יותר בטוחים – השימוש בהם יופסק ויחזרו להשתמש בפורמלדיד?
פנינה אורן: לגבי הדבר הראשון, של הניקוי והחיטוי, נעשתה אצלנו הפרדה כי בשירותים והטרינריים אצלנו מזה שנים זה "תכשירים לחיטוי", לכן יש הפרדה בין סעיף (1) שעוסק בחומרים ובין חומרים לחיטוי.
היו”ר כרמל שאמה: מה לגבי חומרים שחסרים ברשימה?
פנינה אורן: הרשימות שלנו מותאמות לרשימות שמותרות באיחוד האירופי ועל זה אנחנו מסתמכים.
כרמל שאמה-הכהן: החומרים שאתה מדבר עליהם- איך הם באיחוד האירופי?
פנינה אורן: לא מופיעים.
פנינה אורן: אסור להשתמש בהם.
4414: אבל אסור לנו להשתמש בחומר שהוא אמר.
אריה לוין: לא, זה דווקא מאושר.
4414: איפה, באורגני?
אריה לוין: כן.
קריאות: רק לחיטוי - -
קריאה: לא מחטאים ביצי מאכל, בכלל.
לאה ורון: לא התייחסת לשאלה של עורך הדין ימין.
ניר ימין: לגבי שני החומרים – החומצה הניטרית וחומצה זרחתית.
שמעון פוקומונסקי: הם חומרי ניקוי, לא חומרי חיטוי.
פנינה אורן: אצלנו אין סימן שאלה.
פנינה אורן: זו כנראה טעות.
ניר ימין: הם מופיעים בתוספת השביעית.
פנינה אורן: זו כנראה טעות, כי אצלנו אין סימן שאלה.
ניר ימין: החומרים הרביעי והחמישי לפני הסוף, בתוספת השביעית, שהיא כרגע השישית.
לאה ורון: אנחנו מחזיקים את הנוסח ששלח אלינו משרד החקלאות.
לאה ורון: תבדקו את התוספות לאחר הדיון.
אריה לוין: - - תכשירים אנטי ויראליים וכן הלאה- לא ישתמשו בהם בתוספת אורגנית?
היו”ר כרמל שאמה: עוד הערות?
היו”ר כרמל שאמה: סעיף 41 אושר.
מיכל סגן כהן: "הדברת טפילים 42.
מיכל סגן כהן: לא ידביר אדם טפילים בבעל חיים אורגני או במיתקן אלא בתכשיר כימי ואלא אם כן החומר הפעיל שבו ותנאי השימוש בו רשומים בתוספת השביעית".
מיכל סגן כהן: "הגבלות בטיפול למניעת מחלות 43.
מיכל סגן כהן: לא ישתמש אדם בתכשיר או בתרכיב למניעת מחלה בבעל חיים אורגני אלא אם כן רופא וטרינר קבע שטיפול אחר למניעת המחלה אינו יעיל, והטיפול נעשה לפי מרשם והוראות שהורה רופא וטרינר ובפיקוחו".
מיכל סגן כהן: "טיפול בבעל חיים פצוע או חולה 44.
מיכל סגן כהן: (א) נפצע בעל חיים או חלה ינקוט העוסק בפעולות לפי סדר עדיפויות יורד כמפורט להלן: (1) ישתמש בחומר ממקור צמחי כמו תמציות צמחים, שמנים או בחומרים הומאופטיים שהחומר הפעיל שלהם הוא מינרל מן המפורטים בחלק ג' לתוספת החמישית או רכיב תזונתי כאמור בפרק 1.1 בתוספת החמישית.
מיכל סגן כהן: (2) קבע רופא וטרינר כי הטיפול לפי פסקה (1) אינו יעיל, יקבע, בכתב, לעוסקת את אופן הטיפול בבעלי החיים, לרבות באמצעות תכשיר או תרכיב לפי כל דין.
מיכל סגן כהן: (ב) בעל חיים המטופל לפי תקנת משנה (א)(2) יסומן ויוחזק בבידוד מיתר בעלי החיים שבמשק החי האורגני לתקופה שארוכה פי שניים ממשך תקופת ההמתנה המפורטת בתווית התכשיר שנעשה בו שימוש או למשך שלושה שבועות- הארוכה מביניהן – ולא יימכר קודם לכן כאורגני.
מיכל סגן כהן: (ג) טופל בעל חיים לפי תקנה משנה (א)02), יהיה מעמד תוצרת שיוצרה ממנו כמפורט להלן: (1) בשרו לא יהיה אורגני; (2) תוצרת בעל החיים או צאצאו לא תהיה אורגנית עד חלוף תקופת ההמתנה הנקודה בתוספת התשיעית.
מיכל סגן כהן: (ד) על אף האמור בתקנות משנה (ב) ו-(ג) רשאי מנהל השירותים הוטרינריים לקבוע לבעל החיים שטופל לפי תקנה 9 הסבה מחשה ורשאי הוא לקבוע תנאים להסבה, בשים לב לרמת ההתפרקות של החומרים שטופל בהם".
היו”ר כרמל שאמה: אין הערות?
מיכל סגן כהן: "פרק ח'- הכנת מוצרים אורגנים ממן החי.
מיכל סגן כהן: חובת רישיון או היתר 45.
מיכל סגן כהן: לא יעבד אדם תוצרת אורגנית במקום שנדרש לגביו אישור, היתר או רישיון לפי חוק הרישוי, צו הפיקוח על צרכים ושירותים (החסר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ"א-1960, תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש"ך – 1960, או תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), התשכ"ד-1964, אלא אם כן בידיו רישיון תקף או היתר תקף, לפי העניין".
היו”ר כרמל שאמה: אין הערות – אושר.
מיכל סגן כהן: "עיבוד תוצרת חקלאית 46.
מיכל סגן כהן: (א) לא ישתמש אדם להכנת מוצר אורגני אלא ברכיבים שהם תוצרת אורגנית; אלא אם כן שיעורם הכולל במוצר אינו על חמישה אחוזים – מים ומלח לא יובאו במניין האחוזים – ומתקיימים כל התנאים המפורטים להלן: גוף אישור ובקרה אישר כי אין בנמצא רכיבים זהים שהם תוצרת אורגנית; הרכיבים הם מן המפורטים בתוספת התשיעית; המוצר לא יכלול רכיב שהוא תוצרת אורגנית ותוצרת אחרת כאחד; (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי אדם להשתמש בהכנת מוצר –...." פה יש לנו תיקון שאנחנו מבקשים לעשות: בתוספי מזון וברכיבים אחרים שאינם תוצרת חקלאית אם הם הכרחיים לתהליך עיבוד המוצר, הם רשומים בתוספת העשירית, ואם הם תוספי מזון – כהגדרתם בתקנות בריאות הציבור (מזון)(תוספי מזון), התשס"א-2001 מתקיימים בהם הוראות התקנות האמורות.
מיכל סגן כהן: בחומרים מסייעי ייצור המפורטים בתוספת האחת עשרה.
אורנית רז: רק שאלה – אנחנו לא עוברים עכשיו על התוספות נכון?
אורנית רז: כי יש לנו הערות לגבי התוספות.
היו”ר כרמל שאמה: נגיע לתוספות.
ישי שפירא: ל- (א)(1) – הפירוש פה וההגדרה פה לא ברורה, וצריך להגדיר אותה בצורה אחרת.
ישי שפירא: אין לי כרגע הצעה, אבל השאלה של זמין או לא זמין ובאיזה מחיר – לדעתי זה פוגע במטרה שלשמה נתכנסנו פה ולשמה אנחנו מנסים לתקן תקנות לייצור וגידול של מזון אורגני.
היו”ר כרמל שאמה: למה הכוונה "זמין"?
היו”ר כרמל שאמה: איפה יש את המילה "זמין"?
היו”ר כרמל שאמה: פנינה אורן: אין בנמצא.
ישי שפירא: גם פרקטיקה - - נקרא זמין או לא זמין.
ישי שפירא: האם נמצא ואינו כשר זה זמין או לא זמין?
ישי שפירא: האם כשר ואינו למהדרין – האם זה זמין או לא זמין?
פנינה אורן: גם "בנמצא" – זה רק מפנה לתוספות.
פנינה אורן: זה לא שגוף אישור ובקרה יכול לאשר לך מה שאתה לא יכול להשתמש בתוספות.
פנינה אורן: זה הכל מופנה לתוספות.
ישי שפירא: אבל קרה, ולכן אני רוצה שניתן את הדעת לעניין הזה – הדבר הזה פוגע בהתפתחות של השוק, כי לעתים באים ואומרים יש – בזמינות, אבל לא ברור איפה, לא ברור היכן, אם זה פורסם באיזו רשימה ציבורית שזה קיים וזמין?
ישי שפירא: צריך להבין ש - - תוספים לתעשייה האורגנית הוא issue, ולא סתם אנחנו מדברים על התוספות, ואומרים שנדבר עליהם אחר כך.
ישי שפירא: אנחנו יוצאים פה מעולם החקלאות לעולם התעשייה.
ישי שפירא: עולם התעשייה רווי היום בתוספים, במשפרים למיניהם, והתעשייה האורגנית, על מנת להצליח להתחרות עם התעשייה שאינה אורגנית צריכה להשתמש בתוספים שמביאים לתוצאות דומות.
ישי שפירא: לא שאני רוצה להקל, זה לא מה שאני מבקש, אבל אנחנו יוצאי דופן פה, במדינת ישראל.
ישי שפירא: התוספים הם רכיב שמוסף לעתים בפרומילים בתוך תרכובת המוצר.
ישי שפירא: הענף הזה הוא בלאו הכי קטן, וכשאנחנו באים לבקש תוסף – סיפרתי פה בהפסקה, לדוגמה, צבע מאכל, שיהיה גם אורגני, גם כשר – למצוא אותו בעולם, בעיניי זה לא זמין.
ישי שפירא: יכול גוף הפיקוח לומר שזה זמין, כי זה קיים בארצות הברית, נניח.
ישי שפירא: אבל בעיניי זה לא זמין.
ישי שפירא: הוא לא כשר, הוא בטח לא תמיד יתאים את עצמו בדרגת הכשרות והמצאי של התוספים והמשפרים למיניהם מאד מינימאלי.
ישי שפירא: לכן, הסעיף הזה הוא קשור והוא מחובר לנושא הזה של התוספים, והוא לא יכול להיות בנפרד ממנו.
ניר ימין: אם הסעיף הזה יאמר: "כי לא ניתן במעמד סביר להשיג רכיבים זהים מתוצרת אורגנית" זה היה מעניין את הוועדה, בצדק, כי זה לא רכיבים שהם תוצרת אורגנית, אלא שהם עשויים מתוצרת אורגנית.
ניר ימין: כלומר, לא יוכלו לשלוח אותך לארצות אחרות כי זה לא - - סביר - -
ישי שפירא: אני חושב שצריך לחייב את גופי הפיקוח שאם הם אומרים שזה זמין, הם גם יפנו לכתובת, כי אם לא – אנחנו יוצרים פה מצב שהוא לא סביר.
אורנית רז: אנחנו מנסים לעודד ייצור מקומי של תעשייה שיתחרה ביבוא שמגיע אלינו, וזה מעלה פה סוגיה מאד כבדה כי זה מאד קשה, ואני מחזקת את ידיו של ישי שפירא בנושא הזה.
מרים פרוינד: ישנן היום תקנות לתוצרת אורגנית מן הצומח ושם יש נושא של זרעים.
מרים פרוינד: הנושא הזה מנוסח כמעט באותו אופן – זמינות של זרעים אורגנים.
מרים פרוינד: אנחנו מתנסים בזה כמעט כל יום, ואני לא חושבת שגופי הבקרה שולחים מישהו לאנטרטיקה לקנות זרעים.
מרים פרוינד: כמעט כל יום מגיעה לשולחן בקשה כזו וזה נדון באופן שוטף.
מרים פרוינד: אם אנחנו רואים שזה לא סביר למצוא זרעים אורגניים אנחנו מתירים כמעט באופן גורף את השימוש בזרעים שהם לא אורגנים, לפי מה שמותר לנו.
ישי שפירא: יש הבדל גדול, כי החקלאות בארץ תפסה נפח, יש לה משמעות.
ישי שפירא: התעשייה האורגנית היא בחיתוליה, כמעט שאין תעשיה מורכבת.
ישי שפירא: יש תעשיית עיבוד – לוקחים תפוזים ומוכרים אותם לחו"ל, אבל תעשייה מורכבת שמשלבת תוספים – כמעט ואין.
ישי שפירא: החומרים האלה – השקענו מאמצים אדירים כדי לאתר אותם בעולם ואז בא נושא הכשרות וזה הרבה יותר סבוך מנושא של זרעים.
ישי שפירא: אני חושב שזה לא יהיה נכון להשוות בין הדברים.
לאה ורון: מה אתה מבקש שייאמר בסעיף?
ישי שפירא: האמת היא שרשימת התוספים לא מוכנה.
ישי שפירא: אני חושב ש (א)(1) צריך להימחק, ואז אני מקבל את ההערה שנשמעה כאן שבתוספים צריך לטפל.
ישי שפירא: אנחנו, בעיקרון, חושבים שהיצמדות לתקן האמריקאי בתחום התוספים יהיה נכון למדינת ישראל, למרות שמרבית התקן הזה מדבר על האירופאי, כדי לאפשר התפתחות של השוק האורגני במדינת ישראל, האפשרות להיצמד לשוק האמריקאי מאד תקל מאד על התעשייה.
ישי שפירא: זו הבקשה שלנו.
מרים פרוינד: וזה בתנאי שכל התוספים האלה, שהם בתקן האמריקאי לא כלולים ברשימת התוספים שמשרד הבריאות - -
ישי שפירא: מקבל, בוודאי.
מיכל סגן כהן: בעצם מעבירים את שיקול הדעת.
מיכל סגן כהן: יש גוף אישור ובקרה שהוא נותן, בעצם, את השימוש בסמליו.
מיכל סגן כהן: הוא צריך להיות אחראי שהתוצרת היא תוצרת אורגנית.
מיכל סגן כהן: בעצם, פה אתה באו ואומר – אני אכניס איזה חומרים שאני רוצה, ובסופו של דבר אשים את הסמלים של גוף האישור והבקרה.
ישי שפירא: לא, אני לא אומר את זה.
מיכל סגן כהן: זה מה שאתה אומר אם אתה מוריד את האישור של גוף אישור ובקרה לשימוש בחומרים, אז בעצם, גוף אישור ובקרה ייתן לכל חומר שאתה תבחר, מתוך התוספות- - הוא משאיר את שיקול הדעת לך, הוא בכלל לא מתערב.
ישי שפירא: מתוך התוספות המותרות.
ישי שפירא: אנחנו נגדיר את רשימת התוספים המותרים.
מיכל סגן כהן: רשימת התוספים ישנם.
מיכל סגן כהן: אבל אם עדיין יש בנמצא, פה מעבר לכביש - -
מרים פרוינד: בוא ניקח לציטין, לדוגמה, שזה מוצר שמשתמשים בו הרבה.
מרים פרוינד: יש לציטין שהוא אורגני, ויש לציטין שהוא לא אורגני.
מרים פרוינד: מי יקבע שאין לציטין אורגני, לצורך הזה?
אורנית רז: אני רוצה לציין שהיו לנו הרבה ישיבות אבל גם ישיבה בשבוע שעבר עם השירותים להגנת הצומח, ואנחנו מבינים את כל הבעיה הזו.
אורנית רז: אנחנו לא בדעה שצריך לקחת את ארצות הברית ושוב לעשות copy-paste, אנחנו בעד לבדוק תוסף- תוסף, מה אנחנו מכניסים לתקן הישראלי.
אורנית רז: לצערנו, רשימת התוספים הזו לא מוכנה אבל בהחלט צריך להקשיב למה שישי ישי שפירא אומר ולמצוא את הפתרון.
מרים פרוינד: זה נכון שכל התוספים האלה מגיעים לשברי אחוזים של משהו מתוך התוצרת האורגנית?
מרים פרוינד: זאת השאלה, אם אנחנו צריכים לייחס חשיבות לתוצרים האלה גם מבחינת הכשרות האורגנית או לא.
מרים פרוינד: אני חושבת שהשאלה שנשאלה פה היא שאלה מהותית יותר מאשר הפתרון שלה, כי ברגע שאנחנו נחליט שהשאלה היא שאלה מהותית, גם אם מתוך רשימה דומה, או שלהגביל את הכמויות --
לאה ורון: מה את מציעה?
מרים פרוינד: אם אני יודעת להגדיר בכמויות את הבחירה החופשית בלי - - אם זה יהיה עד 10 פי.
מרים פרוינד: פי.
מרים פרוינד: די בתוך המוצר, נניח, אז אולי לא חייבים לאשר את האי זמינות של המוצר האורגני.
מרים פרוינד: זה באמת הולך לאיבוד בתוך המוצר הכולל.
מיכל סגן כהן: אני לא רואה פה קושי כזה גדול, כי בסופו של דבר, גוף אישור ובקרה הוא גוף שהוא מיומן בתפקידים שלו, ובנוסף לזה, במקרה הכי גרוע, כשיש החלטה של גוף אישור ובקרה כשיצרן אומר- אין בזמינות, ואומר גוף אישור ובקרה שיש זמינות, אז בסופו של דבר יש הליך של ערר על החלטות, יש מנהל, זה לא דבר שהוא שרירותי, אפשר להסתדר עם זה.
מיכל סגן כהן: אני לא חושבת שבשביל זה צריך לפרוץ את כל היריעה פה.
אורנית רז: אני חושבת שהייתי מקבלת את ההצעה הראשונית של היועץ המשפטי של הוועדה, וגוף הבקרה יפעיל שיקול מה סביר ומה לא סביר, בתיאום עם היצרנים, כמובן, אבל אני שוב אומרת שאנחנו צריכים לשבת על הרשימה - -
ישי שפירא: אני מבקש בכל זאת לבדוק את האפשרות שיהיו רשומות ציבוריות מה זמין ומה לא זמין, שזה לא יהיה מידע פנימי של אדם בודד, כי בצורה כזו ההתנהלות היא בלתי סבירה.
ישי שפירא: כשאת באת לגוף הפיקוח, ועד היום בכלל לא ידעת שזה קיים.
ישי שפירא: לדוגמה – אני עובד עם עמילן שאינו אורגני.
ישי שפירא: יש היום רצון לשנות את זה.
מרים פרוינד: אנחנו ננסה ללמוד מהאירופאים מה הם עושים, ואם יש רשימות כאלה, אנחנו ניקח על עצמנו להכין אותם, כי בזרעים לא הצלחנו.
גלעד פארן: אני טכנולוג מזון בחברת "הרדוף".
גלעד פארן: כל הנושא של התוספות מאד קריטי לנו בפיתוח מוצרים.
גלעד פארן: אם אנחנו הולכים היום לפי הרשימה, הרשימה היא מאד קריטית בנושא של איכות המוצר, בסופו של דבר.
גלעד פארן: אנחנו מעוניינים שהצרכן האורגני לא יקבל מוצר שהוא באיכות נחותה מהמוצר הרגיל, ואם אנחנו הולכים לפי הרשימה האירופאית, שהיא לפי דעתי לא נכונה, עוד פעם, אנחנו חוזרים לרשימה האמריקאית, שהיא הרבה יותר פתוחה, הרבה יותר נכונה לתעשייה.
גלעד פארן: מה שמופיע פה בתור התוספות האורגניות שמותרות לפי התקן האירופאי הוא מאד מאד מוגבל, הוא לא נכון.
גלעד פארן: מופיע, לדוגמה – צבעים טבעיים, רק קונפיטורות.
גלעד פארן: למה קונפיטורות?
גלעד פארן: כי כנראה באותו זמן היה לובי של יצרני הקונפיטורות.
גלעד פארן: לא יכול להיות שאנחנו מאשרים משהו שהוא כללי.
גלעד פארן: אנחנו מדברים על תעשיית החלב, ששם יש לנו כל מיני תוספות שלא מופיעות פה, ואם אנחנו הולכים ומאשרים אותן, בסיכומו של דבר לא נוכל לייצר מעדנים או פודינגים, לא נוכל לייצר משקאות בצבע טבעי, ואנחנו נהיה בבעיה מאד קשה, מבחינת המוצר שהצרכן יקבל.
היו”ר כרמל שאמה: לא הבנתי מה הבעיה אם אתה רוצה לייצר מוצר, או כל אדם אחר- יש לו את רשימת הרכיבים שלו.
היו”ר כרמל שאמה: הוא מגיש את הרכיב לאישור, מה הבעיה?
מרים פרוינד: יש פה רשימה סגורה שהם רוצים להרחיב אותה, ואנחנו קיבלנו את הפניה הזו מהארגון לחקלאות אורגנית בשבוע שעבר, ואנחנו מוכנים להרחיב את הרשימה.
מרים פרוינד: התוספת הספציפית הזו שהם מדברים עליה, היא לא סגורה, מבחינתנו.
מרים פרוינד: אנחנו בהחלט מוכנים להרחיב את הרשימה.
לאה ורון: הם מתלוננים לא רק על הרחבת הרשימה אלא שהרשימה היא לא מפורסמת ולא ידועה.
מיכל כהן סגן: לא.
מיכל כהן סגן: יש שתי רשימות.
מיכל כהן סגן: הם מדברים על רשימה של בלתי ידוע, פלוס תוספות.
מיכל כהן סגן: הרשימה של בלתי ידוע, של בלתי קיים –אני לא יודעת איך עושים רשימה כזו.
מרים פרוינד: לא, לא.
מרים פרוינד: אתם מדברים על שתי רשימות.
מרים פרוינד: כיום יש רשימה סגורה, לא מספיק טובה, לא מספיק רחבה - - הרשימה השניה שמדברים עליה, כיוון שפה מדברים על זמינות או "אין בנמצא" אז הם רוצים לדעת מה יש בנמצא.
מרים פרוינד: זו הרשימה שאתה מדבר עליה, לא?
מרים פרוינד: זה לא יהיה גוף הבקרה שיקבע מה שאין בנמצא, אלא שתהיה רשימה - -
חגי רבן: זו לא רשימה, זה מנגנון.
קריאה: לפני 20 שנה כלום מהתוספים לא היה בנמצא, לא היו בעולם תוספים.
היו”ר כרמל שאמה: לא היה עדיף ההפך – שתפרסמו איזה רכיבים אסורים בשימוש?
מרים פרוינד: הרכיבים מותרים בשימוש,השאלה היא מאיזה מקור.
היו”ר כרמל שאמה: יש, למשל- עמילן אורגני ועמילן לא אורגני.
היו”ר כרמל שאמה: ברגע שאתם יודעים שיש עמילן אורגני אתם קובעים שעמילן לא אורגני אסור בשימוש.
היו”ר כרמל שאמה: זה הרבה יותר קל.
מרים פרוינד: אבל הרשימה הזו לא קיימת כרגע.
היו”ר כרמל שאמה: אבל יותר קל ליצור אותה כי היא רשימה סגורה.
מיכל סגן כהן: אבל מה שיקרה – אם מחר צריך חומר נוסף ואנחנו נקב רשימה של חומרים שהם אינם בנמצא, בעצם – אם יהיה חומר חדש שהוא איננו בנמצא, הוא לא יוכל להשתמש בו.
מיכל סגן כהן: הוא לא יוכל לשכנע את גוף האישור והבקרה.
מיכל סגן כהן: הוא יצטרך לשכנע את ועדת הכלכלה של הכנסת שתאשר אותו.
מיכל סגן כהן: אני חושבת שהוא יורה לעצמו ברגל.
מרים פרוינד: הרשימות האלה – אני מדברת על זרעים, כי בזרעים זה נבחן וזה קיים, יש רשימות של זרעים אורגניים קיימים, זאת אומרת, מה יש בנמצא, אורגני.
מרים פרוינד: ואז, גוף הבקרה לא יכול לאשר זרעים לא אורגניים אם הם קיימים ברשימה.
מרים פרוינד: הרשימות האלה קיימות בעולם.
מרים פרוינד: ניסינו לעשות אותם בארץ, לא בהצלחה גדולה.
מרים פרוינד: אבל מה שאני אומרת- ננסה לבדוק את הנושא הזה.
מרים פרוינד: הרשימות האלה לא נמצאות בתקנות.
מרים פרוינד: אם אפשר יהיה ליצור אותן, אנחנו ניצור אותן.
מיכל סגן כהן: הרשימות האלה יכולות להיות רשימות עזר אצל מישהו.
ניר ימין: אז התקנה כמו שהיא – היא בסדר, מבחינתכם?
ניר ימין: מה שאני הצעתי- שגוף אישור ובקרה אישר שלא ניתן להשיג במאמץ סביר רכיבים זהים מתוצרת אורגנית.
ישי שפירא: יכול להיות מצב שאדם, לא בידיעתו, עובר על החוק, אם אנחנו מאשרים את התקנות האלה.
ישי שפירא: .
קריאות: לא, אתה הולך לגוף אישור ובקרה.
ישי שפירא: מצאי התוספים האורגניים ילך ויגדל, כי אנחנו באים מאפס, לפני עשרים שנה, הולכים ומרחיבים את זה.
ישי שפירא: היום, חלק גדול מהתעשייה משתמשת בתוספים לא אורגניים, נכון לרגע זה.
ישי שפירא: מחר, יבואו ויגידו להם, לצורך העניין – מצאנו צבע מאכל, לא יכולים להגיד לכם איפה, אבל לכו לחפש.
מיכל סגן כהן: יש דברים לא סבירים.
מיכל סגן כהן: באמת.
ישי שפירא: אני מדבר מתוך החיים, לא סתם.
ישי שפירא: אלה תשובות שהיום, גופי הפיקוח נותנים.
ישי שפירא: השאלה לכמה תערוכות אתה תצטרך לצאת עד שתמצא ומה ייקרא סביר שלא מצאת.
ישי שפירא: האם זה שגורם אחד בשוק מצא, זה אומר שכלל הגורמים צריכים למצוא את אותו מקור?
ישי שפירא: הנושא הוא לא ברור והוא יגרום לעבירה על החוק, אין לי ספק בזה.
ניר ימין: אבל זה משהו שנראה לי שצריך להיקבע באופן פרטני.
ניר ימין: אני לא חושב שנכון שהתקנות יקבעו איזה חומרים קיימים ואיזה לא, וכל פעם שנרצה להוסיף חומר או אם הרשימה תהיה של חומרים שלא בנמצא – יצטרכו לבוא ולתקן את התקנות.
ישי שפירא: בתעשיית המזון שאינו אורגנית, אם הרכיב עבר את משרד הבריאות, אז אפשר להשתמש בו.
ישי שפירא: אין איסור על שימוש.
ישי שפירא: בעולם הזה שאנחנו מדברים עליו, אדם ייצא עבריין בלא ידיעתו.
היו”ר כרמל שאמה: איך?
ישי שפירא: אם יאושר, יבוא גוף הפיקוח ויגיד - -
ניר ימין: אבל לפני שהוא משתמש הוא ניגש לגוף הפיקוח ואומר – אני רוצה - -
ישי שפירא: ואם הוא מייצר את המוצר כבר 10 שנים –איך הוא יידע בכלל שהותר שימוש במוצר?
היו”ר כרמל שאמה: יש לך רשימה של מוצרים מותרים כעת?
ישי שפירא: אבל אם יגיעו לשוק ספקים של תוספים - -
כרמל שאמה-הכהן: כל אחד, אתה או מישהו אחר – אם אתה אומר שיש בעיה עם מוצרים שכבר קיימים, ניקח את רשימת המוצרים שלו, ניתן תקופה הכשרה של שנה, יגיש אותם לגוף אישור או בקרה, ותוך שנה יידע איפה הוא עומד.
כרמל שאמה-הכהן: קיבל אישור?
כרמל שאמה-הכהן: ימשיך לייצר.
ישי שפירא: לא לזה התכוונתי.
אורנית רז: אני אסביר.
אורנית רז: אלה בעיות שאנחנו מתמודדים אתם ביום יום.
אורנית רז: יש היום תוצרת מיובאת, אורגנית, עם הסכם הדדיות שיש עם משרד החקלאות של האמריקאים.
אורנית רז: יש אישור של גוף הפיקוח, אנחנו סומכים על ה – USDA שהם עשו את העבודה שלהם כמו שצריך.
אורנית רז: וכתוב, למשל, שיש עמילן אורגני.
אורנית רז: אנחנו לא יודעים מאיפה הם לוקחים את העמילן, כי זה סוד מסחרי שלהם.
אורנית רז: אנחנו לא יכולים לקבל את המפרט.
אורנית רז: גם חברות הפיקוח לא מקבלות את המפרט השלם של המוצר, כי זה סוד מסחרי של היצרנית.
אורנית רז: אבל יש פה, למשל, עמילן, או סוג מסוים של תוסף שהוא קיים בשוק.
אורנית רז: מה היצרניות הישראליות אמורות לעשות?
מרים פרוינד: ברגע שהמוצר אושר על ידי גוף בקרה בארצות הברית, אז יש לי את מלוא - -
אורנית רז: אני רק אומרת שזה מצביע על זה שקיים התוסף הזה קריאות: - -
היו”ר כרמל שאמה: אני חושב שמי שמתעסק עם השוק הזה, שזה שוק ספציפי עם מומחיות, בין היתר צריך לדעת לאתר את הרכיבים האלה, אם הם נמצאים.
היו”ר כרמל שאמה: בשבילי זה אולי יהיה מאמץ מיוחד, אבל אדם שזה תחום המומחיות שלו וקיבל על עצמו אחריות לספק לצרכן, לעשות כל מאמץ סביר, אני לא חושב שזו דרישה מוגזמת.
היו”ר כרמל שאמה: ואם ניתן לכם, לגבי מוצרים קיימים, תקופת הכשרה, ככל שתגידו לנו שצריך וסביר, אז אני לא רואה איפה אתם נופלים בין הכיסאות, אלא אם כן מישהו פה חושב שגוף אישור ובקרה יש לו איזה ניגוד עניינים אתכם.
ישי שפירא: - ודאי שלא.