GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ירון ביבי: עבור הפקיד הפשוט, אם זה קרקע של הקרן הקיימת לישראל או של המדינה אין כמעט הבדל.
ירון ביבי: העניין הוא שאנו לא יכולים להעביר בעלות על קרקע של הקרן הקיימת לישראל ללא הסכמתם.
ירון ביבי: בעניין הזה התכנס דירקטוריון הקרן הקיימת לישראל, ואחרי כן התכנסה האסיפה הכללית של הקרן הקיימת לישראל והחליטה להיכנס להסכם עם המדינה שמאפשר להעביר בעלות גם על הקרקעות שלה.
ירון ביבי: כנגד זה הוגשה עתירה שתלויה ועומדת בבית-המשפט המחוזי בירושלים.
ירון ביבי: נדמה לי שהדיון שם נקבע לאמצע החודש הבא ולכן הרגע אני לא יכול להעביר בעלות ואני עושה את ההבחנה.
ירון ביבי: בשקף הבא מופיע מה שסקרתי כבר, על מה שקורה עם נכסים שאינם רשומים בטאבו ואיך נאפשר קיצור הליכים.
ירון ביבי: באשר לשיווק – שיווקנו השנה קצת יותר מ-20,000 יחידות דיור.
ירון ביבי: הגדלנו את השיווק לעומת השנים הקודמות, ואנו מתכוונים לחזק את זה בשנה הבאה.
ירון ביבי: אני מניח ששר הבינוי והשיכון יציג את זה בקרוב.
ירון ביבי: בשנת 2009 שיווקנו במכר – זה כבר מכר לא לחוכרים אלא מכרז שבו אומרים לאדם: בוא, רכוש את הבעלות – כ-700 נכסים.
ירון ביבי: יש לנו עדיין קושי להגיע לכלל השיווק של המינהל במכר כזה בשל שלושה קשיים.
ירון ביבי: הקושי הראשון הוא המדיניות של משרד הבינוי והשיכון שאומר: היכן שאני משווק קרקע אני רוצה ערבויות ביצוע, ולכן אי אפשר לעבור לשיטת המכר.
ירון ביבי: הקושי השני הוא שלא כל הקרקע שאנחנו משווקים יש עליה פרצלציה וניתן לרשום אותה בטאבו.
ירון ביבי: הקושי השלישי הוא הקרקע של הקרן הקיימת לישראל.
ירון ביבי: את נושא העברת הפיתוח סקרתי כבר.
ירון ביבי: את איחוד החלטות המועצה ונהלים – סקרתי.
ירון ביבי: כאן זה מופיע בפירוט רב יותר.
מנחם אליעזר מוזס: בכל הסקירה הזאת עדיין לא שמעתי מתי יהיו דירות לזוגות צעירים.
ירון ביבי: דירות לזוגות צעירים יש כל הזמן.
מנחם אליעזר מוזס: השאלה באילו מחירים.
ירון ביבי: מינהל מקרקעי ישראל, עם כל הכבוד והיקר והאהבה שאני רוחש אליו, לא משפיע על מחירי הדירות במשק.
ירון ביבי: מחיר הדירה במשק נקבע על-פי היצע וביקוש.
ירון ביבי: למינהל מקרקעי ישראל יש תפקיד, לאפשר בנייה של יחידות דיור רבות ככל האפשר במשק.
ירון ביבי: לכן אנו משווקים הרבה ככל האפשר.
ירון ביבי: נעשה את זה באופן הרבה יותר ממוקד ובתפקיד הזה אנחנו נתמקד.
מנחם אליעזר מוזס: אבל אתה רואה ששיווקתם השנה 20% יותר והמחירים עלו לפחות ב-20%.
ירון ביבי: אני לא מכיר את הנתון שציינת שהמחירים עלו לפחות ב-20%.
כרמל שאמה-הכהן: פורסם שהוכפל מחיר הקרקע במודיעין.
ירון ביבי: מדובר על מכרז בודד, על אירוע בודד במודיעין, של 86 יחידות דיור.
מנחם אליעזר מוזס: וכך גם במצליח.
ירון ביבי: מדובר על אירוע בודד של 86 יחידות דיור במודיעין.
ירון ביבי: לא ערכתי השוואה בין המחירים אז והיום, לא ערכתי גם השוואה בין מחיר הפיתוח אז והיום.
ירון ביבי: מודיעין היא דוגמא שאפשר ללמוד ממנה דבר אחד: בשיווקים שנערכו עד שנת 2005, כשהיתה תחושה שיש הרבה קרקע זמינה במודיעין המחירים לא עלו.
ירון ביבי: מאז 2005 התכנון נתקע קצת ולמעשה היום אין לנו עתודות קרקע זמינות תכנונית לשיווק בעיר מודיעין.
ירון ביבי: לדעתי זה מה שהשפיע על המחירים.
מנחם אליעזר מוזס: אין שם עודף קרקעות?
ירון ביבי: אין היום קרקע זמינה תכנונית במודיעין.
ירון ביבי: אני מדבר על מאסות, לא על 100 יחידות פה ושם.
ירון ביבי: נמצאת אתנו גברת צביה אפרתי ממשרד הבינוי והשיכון והיא תוכל להגיד את זה טוב ממני כי הם עושים שם את הפיתוח ואת רוב התכנון.
מנחם אליעזר מוזס: כך גם במושב מצליח על-יד רמלה?
ירון ביבי: גם במושב מצליח על-יד רמלה זאת היתה חטיבת הקרקע האחרונה.
ירון ביבי: זה חלק מן העניין.
ירון ביבי: לכן אני סבור שהרפורמה בתכנון חשובה מאוד.
ירון ביבי: חלק מן העניין הוא כמה קרקע נותר לשיווק.
ירון ביבי: למינהל מקרקעי ישראל יש היום במרכז הארץ כ-53,000 יחידות דיור בתוכניות מאושרות.
ירון ביבי: כל אחת עם הקשיים שבה, אבל בתוכניות מאושרות.
ירון ביבי: את זה אנחנו מתכוונים לשווק עם הסרת החסמים, כי יש עליהן גם חסמים.
ירון ביבי: זאת תוכנית שתוצג.
מנחם אליעזר מוזס: זה כולל את צריפין?
ירון ביבי: זה לא כולל את צריפין כי בצריפין אין תוכנית מאושרת.
כרמל שאמה-הכהן: מה כוונתך כאשר אתה מדבר על מרכז הארץ?
ירון ביבי: אני מדבר על גדרה-חדרה.
ירון ביבי: אני אומר דברים ברורים.
מנחם אליעזר מוזס: יש שינוי במדיניות?
מנחם אליעזר מוזס: הולכים כן לבנות במרכז?
מנחם אליעזר מוזס: הרי היתה החלטת ממשלה לא לתכנן יותר במרכז הארץ.
ירון ביבי: הממשלה הנוכחית החליטה בדיון שקיימנו על חסמים להסיר את המגבלה הזאת, או להכין החלטה שתסיר את המגבלה הזאת, ואנחנו מכינים עכשיו הצעת החלטה כזאת לממשלה להסרת המגבלה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם נתונים או מעקב אחר מגמות המחירים, לא במכרז ספציפי אלא בכלל?
ירון ביבי: אנחנו בונים את הכלי הזה עכשיו.
ירון ביבי: קשה מאוד להשוות קרקע לקרקע.
ירון ביבי: בגמרא כתוב שאין הונאה בקרקע.
ירון ביבי: בקרקע ובספר תורה.
ירון ביבי: וזה למה?
ירון ביבי: כי כל אחד רואה ערך אחר לכל סוג של קרקע.
ירון ביבי: גם אם הוצאנו מכרז במצליח של שתי חטיבות שהן כביכול זהות, אחת הוצאנו לפני שנתיים כאשר לא היה פיתוח בכלל ואז אנשים הציגו מחיר נמוך יותר כי לא ידעו מתי זה יתממש.
ירון ביבי: דרך אגב, במצליח זה מכרז של משרד הבינוי והשיכון אבל אני מכיר אותו קצת.
ירון ביבי: חלפו שנתיים וכעת רואים שבונים שם ויש ביקושים ולכן המחיר משקף את זה.
ירון ביבי: קשה מאוד להשוות מחירים של קרקעות.
ירון ביבי: אנחנו עובדים לבנות מדד.
ירון ביבי: אנחנו רוצים שברשות החדשה תהיה יחידה כלכלית שתוכל לנתח את המגמות.
ירון ביבי: מינהל מקרקעי ישראל הוכיח בשנה האחרונה שהוא מושפע מאוד מן המחירים.
ירון ביבי: קודם דיברת על התקציב.
ירון ביבי: כשנכנסנו לשנת העבודה 2009 היה משבר כלכלי עולמי ומכרזים של המינהל חזרו ללא מציעים.
ירון ביבי: לשמחתי מועצת מקרקעי ישראל הבינה מהר מאוד את הכיוון והורידה את מחיר המינימום כדי לאפשר שתהיה בכל זאת קרקע זמינה לשיווק.
ירון ביבי: כאשר הכנו את תוכנית העבודה צפינו שיהיו מכרזים ואנשים יציעו פחות מ-50% מן הערך האמיתי של הקרקע, ואפשרנו את זה, ובחלק מן המקומות אפשרנו להציע גם פחות.
ירון ביבי: השוק עשה את שלו אחרת מאשר חזינו, את זה צריך להגיד.
ירון ביבי: הגמישות הזאת והיכולת לעקוב אחר מחירים, זה אחד הדברים הכי חשובים במינהל מקרקעי ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אתם הולכים להקים את היחידה הזאת?
ירון ביבי: כן.
מנחם אליעזר מוזס: אבל יש נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בנושא הזה.
ירון ביבי: קשה מאוד להשוות מחירי קרקעות.
ירון ביבי: אני לא מדבר על מחירי דירות, שם זה סיפור אחר.
ירון ביבי: אני אחראי אולי על מחירי הקרקע, אך בוודאי לא על מחירי הדירות.
כרמל שאמה-הכהן: על-פי הסקירה שלך, בעוד שבועיים אנחנו צפויים לאיזה שסתום שיתחיל לעכב אתכם ממש?
ירון ביבי: כן, בעניין העברת הבעלות.
כרמל שאמה-הכהן: בשל הפערים בין המדינה ובין העובדים.
חנין זועבי: קרקע שהופקעה למטרות ציבוריות ולא נעשה בה שימוש, האם לפי הרפורמה יש פרוצדורה לערעור ומה הסיכויים שהיא תימכר עכשיו ותועבר לידיים פרטיות?
ירון ביבי: העניין הזה נדון בוועדת הכספים שקיבלה החלטה לחוקק תיקון לפקודת הקרקעות.
ירון ביבי: זה לא חלק מן הרפורמה.
ירון ביבי: זה לא קשור לרפורמה.
חנין זועבי: אבל על-פי נוסח החוק זה כן קשור.
ירון ביבי: כיצד?
ירון ביבי: מטפלים בעניין הזה.
ירון ביבי: הוא נדון בוועדת הכספים.
ירון ביבי: מה שהיה בזמנו בג"ץ אולגה או בג"ץ קרסיק, כאשר אנשים טענו שהמדינה הפקיעה קרקעות לפני 50 שנים ולא השתמשה בהן.
חנין זועבי: לפני 17 שנים.
חנין זועבי: לא לפני 50 שנים.
ירון ביבי: ועדת הכספים קיבלה החלטות.
ירון ביבי: נדמה לי שזה מחכה לקריאה שנייה ושלישית.
ירון ביבי: אני לא מבין כיצד זה קשור לכאן.
חנין זועבי: אני מבינה איך זה קשור לכאן, אולי אתה לא.
חנין זועבי: תודה על התשובה.
כרמל שאמה-הכהן: לפני שאנחנו עוברים לעובדים, חוקקנו ברפורמה גם את נושא הקרן הירוקה.
ירון ביבי: יש לנו נוסח של תקנות שעבר בחינה של הגופים הירוקים אך עדיין לא מתואם עם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים.
ירון ביבי: עד חודש מאי נציג אותו ונאשר אותו בהנהלת המינהל.
ירון ביבי: לדעתי זה חלק מהקמת הרשות, לכן זה תלוי בהסכם הקיבוצי.
כרמל שאמה-הכהן: נושא נוסף, נתנו תקופת "גרייס" של 9 חודשים לגבי הוראות להגבלת ריכוזיות.
כרמל שאמה-הכהן: היכן זה עומד?
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר התחיל?
ירון ביבי: זה אחד הנושאים הכי מורכבים שאני מכיר ומסוגל להתמודד איתם.
ירון ביבי: המשימה הראשונה היא לקבוע מה הוא שוק אזורי, האם חולון ובת-ים למשל זה שוק אחד או שני שווקים שונים, וכך גם רמת-גן וגבעתיים, או אולי צריך להתייחס לכל אזור המרכז כשוק אחד.
ירון ביבי: בימים אלה אנו מזמינים עבודה כלכלית משפטית שתנתח את האזורים ואת אזורי הביקוש.
ירון ביבי: נקבע כי עלינו להגיש את זה עד 2 במאי ואני בטוח שנעמוד בכך.
מנחם אליעזר מוזס: מה עם ה-1.8 מיליארד שקלים שהצלחת להביא למדינה?
ירון ביבי: מינהל מקרקעי ישראל הוא גוף עסקי לפי חוק יסודות התקציב.
מנחם אליעזר מוזס: גם אחרי הרפורמה?
ירון ביבי: כן, גם אחרי הרפורמה.
ירון ביבי: זה אומר שכל עודף של הכנסה על ההוצאה שיש למינהל מקרקעי ישראל עובר לבעלים.
ירון ביבי: בגדול יש שלושה סוגי בעלים.
ירון ביבי: בכל קרקע שאני משווק שהיא של מדינת ישראל, עודף ההכנסה על ההוצאה עובר לבעלים.
ירון ביבי: מה עושה עם זה הבעלים – זה עניין שלו.
מנחם אליעזר מוזס: קרי: משרד האוצר.
ירון ביבי: הבעלים הם אזרחי מדינת ישראל ככל הידוע לי.
ירון ביבי: מי שעושה עבורם את החשבונות הוא משרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: איזה סעיף מייחד את הכספים הללו?
כרמל שאמה-הכהן: כאשר יש כסף – הבעלים זה המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: כאשר חסר כסף – הולכים לאזרחים.
ירון ביבי: השנה העברנו למדינה כ-1.5 מיליארד שקלים יותר מן המתוכנן.
ירון ביבי: היה מתוכנן רווח של כ-400 מיליון שקלים.
מוטי מגער: זה פרט לתשלום לקרן הקיימת לישראל או שזה סכום כולל?
ירון ביבי: רק למדינה.
ירון ביבי: סך כל הכנסות מינהל מקרקעי ישראל בשנה שעברה היו 5 מיליארד שקלים.
ירון ביבי: מזה צריך להוריד הוצאות, בעיקרן הוצאות פיתוח, תכנון וכדומה בסדר גודל של 1.8 מיליארד שקל.
ירון ביבי: אני לא זוכר את המספרים בעל-פה.
ירון ביבי: היתרה עברה לבעלי הקרקע.
מנחם אליעזר מוזס: האם נתתם דעתכם במסגרת הרפורמה לרעיון להוציא את התכנון והפיתוח למכרזים?
ירון ביבי: במסגרת הרפורמה נתנו את הדעת גם לתכנון וגם לפיתוח.
ירון ביבי: בעיקרון על-פי חוק מי שאמור לעשות את הפיתוח, כמו גם את התכנון, הן הרשויות המקומיות.
ירון ביבי: כשאני מדבר על תכנון אני מדבר על תכנון מפורט, לא על תכנון מתארי.
ירון ביבי: יש הצעת חוק שנדונה בוועדת הפנים והגנת הסביבה במטרה להסדיר אגרות והיטלים, כדי שהרשויות המקומיות יוכלו לגבות היטלי פיתוח בגובה ריאלי.
ירון ביבי: הצעת החוק נמצאת עדיין בדיונים.
ירון ביבי: מועצת מקרקעי ישראל קיבלה החלטה וקבעה תנאים על-פיהם נאפשר לרשויות מקומיות לעשות את הפיתוח במימון שחלקו מגיע מן המכרז שלנו.
ירון ביבי: ככל שרשות מקומית מסוגלת לעשות פיתוח, זה זול יותר מאשר כאשר המדינה עושה פיתוח.
ירון ביבי: זה ככלל, על אף שיש מקומות חריגים.
ירון ביבי: נתנו על כך את הדעת.
מנחם אליעזר מוזס: למה לא להוציא את זה לידיים פרטיות, למיקור חוץ?
ירון ביבי: מינהל מקרקעי ישראל עושה פיתוח באמצעות חברות מנהלות שנבחרו במכרז.
מנחם אליעזר מוזס: הבסיס הוא השמאי הממשלתי?
ירון ביבי: לא.
ירון ביבי: צריך להבחין בין פיתוח ובין מחיר קרקע.
ירון ביבי: השמאי הממשלתי לא קובע איזה פיתוח ייעשה.
ירון ביבי: יש צרכים של פיתוח – צריך לסלול כביש, צריך לפרוש קווי ביוב וכן הלאה.
ירון ביבי: את צרכי הפיתוח הללו היום בחלק מן הפרויקטים המבצע הוא מינהל מקרקעי ישראל באמצעות חברות חיצוניות, כך שזה כבר נעשה על-ידי מיקור חוץ.
ירון ביבי: השמאי הממשלתי קובע את ערך הקרקע.
ירון ביבי: אלה שני דברים שונים.
מנחם אליעזר מוזס: את קביעת ערך הקרקע אי אפשר להוציא לשמאים חיצוניים, כמו למשל בבנקים, שכאשר אתה רוצה לקחת משכנתה נותנים לך רשימה של כמה שמאים ועל-פי זה אתה מקבל את המשכנתה?
מנחם אליעזר מוזס: למה שכאן לא יהיה אותו דבר?
מנחם אליעזר מוזס: למה צריך דווקא את השמאי הממשלתי?
ירון ביבי: כך עובד בדרך כלל מינהל מקרקעי ישראל.
ירון ביבי: כאשר מינהל מקרקעי ישראל מבקש שומה לקרקע במכרז, בדרך כלל השומה הזאת נעשית על-ידי שמאי ממאגר השמאים של השמאי הממשלתי, שבחר אותם במכרז, שמאים שבדרך כלל אינם עובדי מדינה אלא הם חיצוניים.
ירון ביבי: השמאי שנבחר נותן אינדיקציה, שלפעמים מבוקרת על-ידי השמאי הממשלתי ולפעמים לא מבוקרת על-ידו, כך שגם היום זה מתרחש כך.
מנחם אליעזר מוזס: זה חדש?
ירון ביבי: זה פועל כך כבר כ-7 שנים.
מנחם אליעזר מוזס: הפוסק האחרון הוא השמאי הממשלתי?
ירון ביבי: הפוסק האחרון הוא השמאי הממשלתי.
ירון ביבי: גם בעניין הזה הכנסנו תיקון לפני כשנה, שעדיין לא הופעל, של ועדת השגות.
ירון ביבי: תהיה ועדה שאפשר יהיה להשיג בפניה, ולא רק בפני השמאי הממשלתי.
מנחם אליעזר מוזס: גם זה מופיע ברפורמה?
ירון ביבי: זה נמצא בעבודה.
מנחם אליעזר מוזס: יפה מאוד.
מנחם אליעזר מוזס: סימן שעושים משהו.
כרמל שאמה-הכהן: כאשר אתה מדבר על הצפי שבשנת 2010 יהיה שיווק מסיבי יותר, 30,000 יחידות דיור זה בטווח?
ירון ביבי: אני לא רוצה לצאת בחצוצרות ובתופים.
ירון ביבי: ניפגש עם שר הבינוי והשיכון ביום חמישי, נציג את זה בפניו, משרד הבינוי והשיכון יציג לו את חלקו, הוא יאשר את זה ואני בטוח שהוא יודיע גם לוועדה המכובדת הזאת על התוכנית שלו.
מנחם אליעזר מוזס: את זה צריך להשאיר לשר, בוודאי.
ירון ביבי: אבל יהיה שיווק משמעותי יותר.
כרמל שאמה-הכהן: נעבור לשמוע את נציגי העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: למה אין הסכמה?
יאיר אלגאוי: הבעיה הגדולה היא שאין מתן.
יאיר אלגאוי: כשלא נותנים לך שום דבר, על מה אתה יכול להסכים?
יאיר אלגאוי: אין כלום.
יאיר אלגאוי: לא נותנים כלום.
יאיר אלגאוי: לא מציעים כלום.
יאיר אלגאוי: בישיבה הקודמת התגלה בוועדה שרוצים לפטר 300 עובדים.
יאיר אלגאוי: הוועדה ביקשה להבין כיצד משפרים את השירות כאשר מפחיתים את מספר העובדים.
יאיר אלגאוי: יושב כאן מנהל המינהל ואומר שאת הכול הוא רוצה לעשות במיקור חוץ.
יאיר אלגאוי: אנחנו סבורים שמיקור חוץ זה לא שיפור שירות.
יאיר אלגאוי: אנו סבורים שעובדי המינהל יכולים לבצע כל עבודה בעלות נמוכה יותר, בשירות טוב יותר פי מאה מכל גורם אחר.
יאיר אלגאוי: לדוגמה, מי אמר שאם לוקחים חברה חיצונית שיש בה חבר'ה צעירים שעונים לטלפונים הם עושים את זה טוב יותר מעובדי המינהל?
יאיר אלגאוי: יש להם את הידע?
יאיר אלגאוי: יש להם את הכלים?
יאיר אלגאוי: יש להם את הכישורים של עובד מינהל שמכיר את התיק ושיש לו גישה?
יאיר אלגאוי: אבל זאת שיטה לפגוע בעבודה המאורגנת.
יאיר אלגאוי: אני יכול להפנות אתכם לעמוד 7 במצגת, על היחידה המרחבית של החטיבה העסקית – מבנה כולל.
יאיר אלגאוי: מציגים ריבועים יפים על הדף הלבן וכותבים: צוות עסקי, ומספר צוותים, וצוות משפטי, אבל משום מה מחסירים נתון מהותי ומרכזי בכל הריבועים הללו, את מספר העובדים שיישבו במשבצות, ולא סתם כך קרה, כי שוב, זה חלק משיטה.
יאיר אלגאוי: תוך כדי המשא ומתן נודע לנו שיש היום במינהל מקרקעי ישראל מאות אנשים שעובדים בשיטה של מיקור חוץ.
יאיר אלגאוי: אנו דורשים במסגרת המשא ומתן להכליל את כל העובדים כיחידה אחת.
יאיר אלגאוי: אנחנו באים בדרישות מאוד-מאוד אלמנטריות ולגיטימיות במשא ומתן.
יאיר אלגאוי: לא באנו בדרישות שהמצאנו כדברים חדשים.
יאיר אלגאוי: אנחנו רוצים לשמור על הכוח הארגוני של העובדים.
יאיר אלגאוי: אנחנו לא מבינים מדוע את נושא השירות צריך להוציא למיקור חוץ, למה השירות צריך להינתן באמצעות גורמים חיצוניים.
יאיר אלגאוי: עונים לנו כל מיני תשובות, ואולי כדאי שתדעו את אחת התשובות: "שירות הוא לא ליבת העיסוק של מינהל מקרקעי ישראל".
יאיר אלגאוי: מה זה "לא ליבת העיסוק"?
יאיר אלגאוי: הרי כאשר מישהו מתלונן, על מי הוא מתלונן?
יאיר אלגאוי: על עובד חברת ה"טל-אול", על עובד חברת "מרמנט", על עובד בחברה חיצונית כלשהי, על עובד בחברת כוח-אדם?
יאיר אלגאוי: הוא מתלונן על הארגון.
יאיר אלגאוי: כאשר פוגעים, פוגעים בארגון.
יאיר אלגאוי: לא הוגן שעובדים חיצוניים יעשו את העבודה ואת הריקושטים על סרבול ועל עבודה כזאת או אחרת יקבלו עובדי המינהל, וראינו כמה ריקושטים עובדי המינהל קיבלו.
יאיר אלגאוי: זה לא הוגן.
יאיר אלגאוי: כאשר דנים במשא ומתן - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי דן מולכם במשא ומתן?
יאיר אלגאוי: במשא ומתן נמצאים מולנו נציגי אגף התקציבים – ביניהם מר אריאל אבלין שנמצא כאן – נציגי הממונה על השכר – מר ניר רייס, סגן הממונה – ונציגי מינהל מקרקעי ישראל.
יאיר אלגאוי: בחלק מן הישיבות מר ירון ביבי לוקח חלק.
יאיר אלגאוי: גם ההצעה שהציעו לנו לפרישה באמת מעליבה, למרות שדרשנו כבר לשפר אותה.
מנחם אליעזר מוזס: למשל?
יאיר אלגאוי: אני לא רוצה להיכנס לפרטים כרגע אבל נמצאים כאן אנשי משרד האוצר והם יכולים להציג לכם את הנתונים.
יאיר אלגאוי: אני יכול להגיד במשפט אחד, זאת הצעה שלא מעודדת פרישה.
יאיר אלגאוי: כלומר, עם הצעה כזאת אף עובד לא יקום ויגיד: אתם יודעים מה, שירתתי את המדינה בשמחה ואני מוכן עכשיו לפרוש לגמלאות.
יאיר אלגאוי: אף עובד לא היה מוכן לקום ולקחת את ההצעה הזאת.
יאיר אלגאוי: בישיבה הקודמת אמר מנהל מינהל מקרקעי ישראל שלא נתנו מספיק.
יאיר אלגאוי: אתם חושבים שמאז השתפר משהו בהצעה?
יאיר אלגאוי: לא כלום.
יאיר אלגאוי: לא הביאו כלום.
יאיר אלגאוי: אפשר להגיד שאנו מתעקשים ורוצים יותר, ולגיטימי שנבקש יותר, אבל נכון להיום לא מציעים לנו כלום.
יאיר אלגאוי: עליכם לדעת את זה.
כרמל שאמה-הכהן: נשמע את אלה שמציעים לכם.
כרמל שאמה-הכהן: מי רוצה לדבר בשם משרד האוצר?
אריאל אבלין: כפי שנאמר, אנחנו משתתפים בישיבות המשא ומתן.
אריאל אבלין: אני לא מקבל את הטענה כאילו מה שהצגנו מעליב.
אריאל אבלין: נהפוך הוא.
ירון ביבי: לא אמרו שזה מעליב.
ירון ביבי: אמרו שזה לא מספיק.
אריאל אבלין: בהשוואה לתנאים שניתנו בשינויים מבניים דומים, התנאים שהוצעו כעת משתווים לתנאים שנתנו בעבר.
אריאל אבלין: לגיטימי שהעובדים במסגרת משא ומתן רוצים לקבל יותר, אני מבין אותם.
יאיר אלגאוי: ההצעה שלכם אפילו לא מגיעה להצעה שהצעתם כהצעת בסיס ברשות השידור.
יאיר אלגאוי: בואו נשים דברים על השולחן.
יאיר אלגאוי: האם אתה מוכן להגיד לוועדה מה הצעתם לעובדי רשות השידור?
יאיר אלגאוי: שים את הדברים על השולחן.
יאיר אלגאוי: זאת הצעה שקיימת כבר במשא ומתן.
מנחם אליעזר מוזס: אתם מוכנים לקבל את זה?
יאיר אלגאוי: אני לא אומר מה אנחנו מוכנים לקבל.
יאיר אלגאוי: אני אומר דבר אלמנטרי: אי אפשר להציע לנו הצעה נמוכה יותר מזאת שכבר הציעו במקום אחר.
יאיר אלגאוי: זה לא לגיטימי בכלל.
יאיר אלגאוי: לא יתכן שעובד במינהל ישאל מה פתאום עובד מדינה במקום אחר קיבל דבר מסוים והוא לא.
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: למה שהם לא יקבלו את התנאים שהוצעו לעובדי רשות השידור?
גיל איזנשטיין-קנה: זה יזרז את הקצב של המשא ומתן.
אריאל אבלין: התנאים שהוצגו לא נופלים מתנאים שנתנו בשום מקום אחר.
אריאל אבלין: עד היום לא קיבלנו התייחסות של העובדים להצעה שהגשנו.
אריאל אבלין: הם לקחו יועץ חיצוני שבוחן את ההצעה.
אריאל אבלין: עדיין לא קיבלנו פידבק על ההצעה ולכן מפתיע אותי קצת שבאים העובדים ואומרים - - -
כרמל שאמה-הכהן: יש סיבה שהם יקבלו בהצעת הפרישה פחות מעובדי רשות השידור?
מיטל עמר: ברשות השידור קורה דבר שונה לגמרי.
מיטל עמר: מספר העובדים שאמורים לפרוש ברשות השידור שונה.
מיטל עמר: אנחנו פשוט לא מדברים על אותם דברים בהקשר של רשות השידור.
מיטל עמר: במינהל מקרקעי ישראל מדובר על פרישת 300 עובדים וברשות השידור על פרישה של 700 עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: מתוך כמה?
מיטל עמר: מתוך 1,900 עובדים ברשות השידור.
יאיר אלגאוי: באחוזים זה אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: הפרופורציות דומות בשני הגופים.
מיטל עמר: אבל יש מרכיבים שונים בכל הסכמי השכר שלהם שהתבטלו ובכל ההסדרים והנהגים.
מיטל עמר: יש הרבה דברים שונים ברשות השידור ושאמורים לרדת מן הפרק וליצור שם דברים שונים ואחרים.
גיל איזנשטיין-קנה: גם כאן אמורים ליצור דברים שונים וחדשים.
מיטל עמר: מי שיעבור לרשות החדשה יישאר עובד מדינה, יישאר עם אותו שכר.
גיל איזנשטיין-קנה: וברשות השידור הוא לא יישאר עובד רשות השידור?
מיטל עמר: הוא יישאר עובד רשות השידור אבל לא יישאר באותו שכר כי יש להם המון הסדרים ונהגים וכל מיני דברים אחרים שעומדים להתבטל.
מיטל עמר: זה לא אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לפרוט את זה לפרטים.
כרמל שאמה-הכהן: עובדי רשות השידור שיישארו, שכרם אמור להיפגע?
מיטל עמר: זה מורכב מאוד.
מיטל עמר: זה גם דבר פרטני ועל כל עובד זה ישפיע בצורה שונה, אבל יש שם דברים רבים שעומדים להשתנות.
מיטל עמר: במינהל מקרקעי ישראל עובד בדרגה מסוימת שיעבור לרשות יעבור עם השכר שלו, וברשות השידור עומדים להתבטל כל מיני דברים ויהיו טבלאות חדשות.
מיטל עמר: אלה דברים שונים.
מיטל עמר: הרפורמה כאן שונה מן הרפורמה ברשות השידור.
מיטל עמר: בכל מקרה, כפי שמר אריאל אבלין אמר, אנחנו מחכים עדיין לתגובה של העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: העברתם להם הצעה?
אריאל אבלין: העברנו הצעה, ואנחנו רושמים בפנינו שהעובדים מצפים להצעה של רשות השידור.
אריאל אבלין: בהחלט נתחשב בבקשה הזאת.
יאיר אלגאוי: שים לב, אדוני היושב-ראש, איך דברים מתנהלים כאן.
יאיר אלגאוי: פתאום רשות השידור שונה ממינהל מקרקעי ישראל.
יאיר אלגאוי: מדוע?
יאיר אלגאוי: המינהל הוא גוף עסקי שיש בו כסף, שמכניס אפילו כסף, ואילו רשות השידור לא.
ירון ביבי: יש בו כסף של אזרחי מדינת ישראל.
יאיר אלגאוי: גם ברשות השידור זה כסף של אזרחי מדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אותה קופה.
יאיר אלגאוי: עובדי מינהל מקרקעי ישראל שעבדו קשה מאוד במשך כל השנים - - -
כרמל שאמה-הכהן: גם עובדי רשות השידור עבדו קשה.
יאיר אלגאוי: חס וחלילה לא תשמע ממני מילה אחת נגד עובדי רשות השידור.
יאיר אלגאוי: כרגע אני מייצג את עובדי מינהל מקרקעי ישראל, שעבדו קשה ועומדים עכשיו בפני רפורמה שאמורה להשליך עליהם.
יאיר אלגאוי: לא מציעים להם אפילו את ההצעה שהציעו לעובדי רשות השידור.
יאיר אלגאוי: זה עד כדי כך מעליב.
כרמל שאמה-הכהן: נציג משרד האוצר אמר כאן שזה יילקח בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להציג נקודה רחבה יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים להיכנס לפרטים האישיים והכספיים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים שתגיעו לבד להסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו סבורים שטעות גדולה מאוד לקשור את העברת הבעלות ואת יישום הרפורמה עם ההסכמות הללו.
כרמל שאמה-הכהן: החוק קובע "לא תפעל הרשות".
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה שכל עוד לא משנים את המבנה הארגוני ולא פוגעים באנשים שלכם אין סיבה שתפגעו בפעולת מקום העבודה שלכם וביישום הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: העברת הבעלות היא הבסיס של הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אם תראו שזה פוגע בכם בצורה קיצונית - - -
יאיר אלגאוי: נמצאת כאן יושבת-ראש ועד העובדים והיא תסביר.
כרמל שאמה-הכהן: בהיעדר טעם מיוחד מאוד וקיצוני, אין סיבה לעצור את הרפורמה הזאת שכל-כך חשובה, לא רק לשוק המקרקעין אלא בכלל, ולא סתם השקענו כאן ימים ולילות כדי לחוקק את הרפורמה.
יאיר אלגאוי: אומר משפט אחד בעניין הזה לפני שגברת גיל איזנשטיין תסביר.
כרמל שאמה-הכהן: נתנו לכם את השוט הכי גדול שיש, שזה הגנה בחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: אל תשתמשו בו להפרעה לעבודה.
יאיר אלגאוי: צריך להבין דבר אחד, אנחנו לא מפריעים לעבודה.
יאיר אלגאוי: שידונו אתנו ברצינות, שיציגו הצעות.
יאיר אלגאוי: האמן לי, המשא ומתן יכול היה להסתיים אתמול.
יאיר אלגאוי: אבל, אדוני היושב-ראש, לא אנחנו מי שגוררים רגליים במשא ומתן.
יאיר אלגאוי: היינו כאן בישיבה הקודמת ואז אמר מנהל המינהל שההצעה לא מספקת.
יאיר אלגאוי: ציפית שיגידו: אם ההצעה שלנו לא מספקת, הנה קחו הצעה משופרת שכוללת אולי לא את כל מה שהם סבורים שמגיע לנו, אבל הצעה שיש בה שיפור כדי ליצור trigger.
יאיר אלגאוי: אבל גם את זה לא קיבלנו.
יאיר אלגאוי: המשא ומתן מתנהל בקצב איטי מאחר ומישהו אחר מכתיב את הקצב.
יאיר אלגאוי: אני לא יכול להגיד להם כמה לתת, אבל אני יכול להגיד להם אם זה יכול להניע את התהליך.
יאיר אלגאוי: לדוגמה בהסכם הפרישה, שהוא אחד הנושאים העיקריים שנדונים במשא ומתן, אם ההצעה של המדינה תאפשר להניע עובדים לפרוש.
יאיר אלגאוי: נכון להיום אי אפשר להניע עובדים לפרוש.
יאיר אלגאוי: תאמר גברת גיל איזנשטיין איך עניין העברת הבעלות משפיע, ואחר-כך אשלים.
גיל איזנשטיין-קנה: לדברי מנהל המינהל כל הטיפול בחוכרים, שזה מה שעובדי המינהל עשו עד היום - - -
ירון ביבי: חלק מהם.
גיל איזנשטיין-קנה: עובדי המינהל באופן כללי.
גיל איזנשטיין-קנה: אחרי זה אם תרצה תוכל לתקן אותי.
גיל איזנשטיין-קנה: העברת הבעלות היא 35% מן הפעילות במינהל.
גיל איזנשטיין-קנה: רוצים לגרום לפרישת 40% מן העובדים, לפחות בהצעה שהעבירו לנו.
גיל איזנשטיין-קנה: ברור ש-40% שרוצים להוריד זה כתוצאה מהשינוי בפעילות של העברת הבעלות, בשל כך שלא נטפל בדברים הללו.
גיל איזנשטיין-קנה: אז אי אפשר להשאיר עובדים בלי עבודה ולהגיד: נראה מה הם יעשו.
גיל איזנשטיין-קנה: אחת מן הזכויות של העובד היא הזכות עבודה, שיהיה לו מה לעשות ושלא יסתובב במסדרונות בחוסר מעש.
גיל איזנשטיין-קנה: לכן יש קשר בל ינותק בין הדברים, כי זאת העבודה של העובד.
גיל איזנשטיין-קנה: אי אפשר לקחת אותה ממנו מבלי שיסדירו את מעמדו.
גיל איזנשטיין-קנה: אי אפשר להשאיר אותו בלי עבודה ולהגיד לו: עכשיו אתה בטלן.
ירון ביבי: בעניין הזה אני מוכן להתחייב בפני הכנסת.
גיל איזנשטיין-קנה: בבקשה תן לי לסיים.
גיל איזנשטיין-קנה: זה עניין שצריך להסדיר.
גיל איזנשטיין-קנה: הרפורמה הזאת לא באה במנותק.
גיל איזנשטיין-קנה: מישהו מטפל, מישהו עושה היום את העבודה.
גיל איזנשטיין-קנה: כעת רוצים להעביר את העבודה שלו למיקור חוץ.
גיל איזנשטיין-קנה: לא ברור לי למה, לא ברור לי מדוע, אני לא יודעת למה בכל סניף דואר אפשר יהיה להעביר את הנכס היקר ביותר של האדם כשהטאבו שמטפל בנכסים ובהעברת בעלות יש לו 9 לשכות בכל הארץ.
גיל איזנשטיין-קנה: למה צריך להעביר את זה למיקור חוץ?
גיל איזנשטיין-קנה: אני לא מצליחה להבין.
גיל איזנשטיין-קנה: לא ברור לי למה הטאבו מצליח לטפל באנשים היטב ואילו מינהל מקרקעי ישראל לא יכול לעשות את זה.
גיל איזנשטיין-קנה: העובדים יכולים לעשות את זה.
גיל איזנשטיין-קנה: צריך לנהל אותם היטב.
גיל איזנשטיין-קנה: צריך לקבוע נהלים טובים, לקבוע דרכי עבודה יעילות.
גיל איזנשטיין-קנה: העובדים יעשו את זה היטב.
גיל איזנשטיין-קנה: הם עושים את זה היום, על אף השכר הנמוך שלהם, על אף שנדרשים להשלמת הכנסה כאשר הם מטפלים בנכסים של מיליונים.
גיל איזנשטיין-קנה: הם עושים את זה היום על-פי התנאים שנותנים להם, על-פי החלטות המועצה שקיימות היום.
גיל איזנשטיין-קנה: הנה, בנושא השיווק שמתהדרים בו – לא היה כאן שינוי ארגוני.
גיל איזנשטיין-קנה: תראו איך השיווק צמח ב-20% עם אותם עובדים שפועלים באותו אופן, בלי שום שינוי, בלי תוספת שכר, בלי כלום, בלי רפורמה.
גיל איזנשטיין-קנה: פשוט ניהלו אותם טוב יותר.
גיל איזנשטיין-קנה: אז תנהלו אותנו היטב וניתן תפוקות טובות.
גיל איזנשטיין-קנה: אם ינהלו אותנו היטב ניתן שירות מצוין לאזרח.
גיל איזנשטיין-קנה: אנחנו רוצים לתת שירות מצוין לאזרח.
כרמל שאמה-הכהן: 300,000 החוכרים, שזה השלב הראשון שרוצים להתחיל בו בעוד שבועיים, אלה במילא אנשים שלא מקבלים היום שירות.
גיל איזנשטיין-קנה: חלק מהם כן מקבלים שירות.
כרמל שאמה-הכהן: זה דירות מגורים בחכירה מהוונת.
גיל איזנשטיין-קנה: את העברת הבעלות בדירות המגורים לא עצרנו.
גיל איזנשטיין-קנה: הבעיה היא עם הבתים צמודי הקרקע.
ירון ביבי: כולל הבנייה הנמוכה?
גיל איזנשטיין-קנה: הבנייה הנמוכה – זה חלק ממה שאנו מטפלים בו כעת ובוודאי צריך להסדיר את זה אתנו.
גיל איזנשטיין-קנה: אי אפשר להוציא את העבודה, ואז להגיד: עכשיו תבואו למשא ומתן.
כרמל שאמה-הכהן: מנהל המינהל רצה להתחייב על משהו.
ירון ביבי: אם יש חשש שתיגמר לעובדים העבודה, אני מוכן להתחייב לספק לעובדים עבודה בתחומים של המינהל עד ההסכם הקיבוצי, ובלבד שהעברת הבעלות תימשך.
גיל איזנשטיין-קנה: זה לא מספק.
גיל איזנשטיין-קנה: זאת העבודה שלנו כרגע.
גיל איזנשטיין-קנה: תכשיר אותם כעת לעבודה אחרת ב-3 חודשים?
גיל איזנשטיין-קנה: צריך לסכם את זה.
גיל איזנשטיין-קנה: אנחנו רוצים לסכם את זה.
גיל איזנשטיין-קנה: אנחנו רוצים שיהיה הסכם פרישה טוב, רוצים תנאי שכר טובים, רוצים לסכם את זה.