GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל איזנשטיין-קנה: אתם גוררים רגליים ומציעים הצעות לא מכובדות.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא אמר שאתם לא רוצים לסכם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים רק שהנושא לא יתעכב.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא אמר לכם לחתום על ההצעות ולוותר עד שהדברים יוסכמו.
יאיר אלגאוי: אדוני היושב-ראש, גם בחוק כתוב במפורש שכל נושא שיש בו השפעה על העובדים - - -
ירון ביבי: כתוב: אם יש פגיעה בזכויות העובדים.
ירון ביבי: לא מדובר על השפעה.
יאיר אלגאוי: אתה תקרא לזה פגיעה.
יאיר אלגאוי: אני אקרא לזה השפעה.
יאיר אלגאוי: זה לא משנה.
יאיר אלגאוי: אנחנו רואים בהעברת הבעלות שיש לזה השלכות.
יאיר אלגאוי: אי אפשר להתעלם מכך.
גיל איזנשטיין-קנה: למשל באשר להעברות התכנון – כתוב בחוק שאתם צריכים להידבר אתנו.
ירון ביבי: לא נכון.
יאיר אלגאוי: יש גורם בכיר במינהל שבעיקרון מסכים אתנו.
יאיר אלגאוי: זה דבר שצריך להיפתר כחלק מן המשא ומתן.
יאיר אלגאוי: העלינו את זה במשא ומתן ושמנו את זה על השולחן.
יאיר אלגאוי: יש גם דרך לפתור את זה.
יאיר אלגאוי: כאן אני לא מאשים את מינהל מקרקעי ישראל אלא בעיקר את אגפי משרד האוצר.
יאיר אלגאוי: אילו היו מניעים את תהליך המשא ומתן עם משרד האוצר על-ידי שהיו מציעים הצעה טובה יותר לעובדים אז אולי היינו יכולים להתקדם בנושא הזה.
יאיר אלגאוי: אבל אי אפשר בכל הנושאים להגיד "לא" ולצפות שהעובדים, בנקודה שמשפיעה עליהם מהותית הכי הרבה, יגידו: "בטח, בוודאי, כן, צאו לדרך".
יאיר אלגאוי: בשורה התחתונה, מי יצטרך לעשות העברת בעלות?
יאיר אלגאוי: העובדים.
מנחם אליעזר מוזס: הייתי מבקש לשאול את מנהל המינהל, עד כמה משפיע נושא העברת הבעלות מיידית?
ירון ביבי: הוא משפיע מאוד.
ירון ביבי: לפחות 300,000 חוכרים שזכאים לקבל בעלות על הדירות שבהן הם מתגוררים יכולים יהיו לקבל את זה.
ירון ביבי: זה מתנהל בקצב של 15,000 חוכרים בחודש, ובכל חודש שזה נדחה יצטבר פיגור.
גיל איזנשטיין-קנה: הייתם יכולים להעביר ב-2006 ולא עשיתם את זה עד עכשיו.
גיל איזנשטיין-קנה: 60,000 דירות העברנו.
מנחם אליעזר מוזס: לשיווק קרקעות זה לא מפריע.
ירון ביבי: המבנה הארגוני החדש של מינהל מקרקעי ישראל מאפשר לו לפעול בצורה הרבה יותר נכונה לדעתי, הרבה יותר טובה למטרות הממוקדות שלו.
ירון ביבי: אני בא לכאן מישיבה בהנהלת המינהל, דנו בערך שעה האם צריך לגבות כסף על חניה מקורה בבית צמוד קרקע.
ירון ביבי: מינהל מקרקעי ישראל על השאלה הזאת השקיעה עשרות, אם לא מאות שעות עבודה, על השאלה האם לגבות כסף עבור החניה המקורה הזאת או לא לגבות כסף.
ירון ביבי: אילו היינו מקדישים את אותן שעות לדברים שהם ליבת העיסוק שלנו אני מניח שהיינו מביאים תוצר טוב הרבה יותר למשק.
ירון ביבי: לכן בוודאי יש השלכה על כך שאנו לא מתארגנים אחרת, כי אם אין השלכה אז בואו נשאיר את המצב כפי שהוא.
ירון ביבי: יש השלכה.
ירון ביבי: לכל יום שעובר יש השלכה.
ירון ביבי: אני מקווה שנצליח, גם אחרי ששמענו כאן את חברי הוועדה ושמענו את דברי העובדים, שזה בעיניי בעל חשיבות לעשות את המשא ומתן יעיל יותר, אינטנסיבי יותר ובהידברות טובה יותר.
ירון ביבי: על-פי ההבנה שלי מה שהוועדה הזאת והכנסת החליטה לא קשור להעברת הבעלות.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי שאני מסכים שאין קשר בין העברת הבעלות ובין ההסכם הקיבוצי.
כרמל שאמה-הכהן: יש לעובדים דברים חזקים יותר בידיים.
כרמל שאמה-הכהן: חבל.
גיל איזנשטיין-קנה: חלק מן התכנון אמור לעבור למשרד הבינוי והשיכון.
גיל איזנשטיין-קנה: כתוב בחוק שגם העברות אתם צריכים לעשות במסגרת ההסכם הקיבוצי.
גיל איזנשטיין-קנה: אז מה, תשאירו את המתכננים במינהל בלי עבודה?
גיל איזנשטיין-קנה: אני לא מבינה את זה.
ירון ביבי: זה לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: הוא דיבר על העברת הבעלות.
גיל איזנשטיין-קנה: גם זה.
ירון ביבי: הייתי מציע שנמקד נושא-נושא.
ירון ביבי: כרגע דיברנו על העברת הבעלות.
גיל איזנשטיין-קנה: העברת הבעלות – זה העבודה של העובדים.
גיל איזנשטיין-קנה: אתם רוצים לקחת את העבודה של העובדים בלי להגיע איתם להסדר.
גיל איזנשטיין-קנה: אני לא בטוחה שזה מה שחברי הכנסת רצו לעשות.
גיל איזנשטיין-קנה: ממש כן.
יאיר אלגאוי: העברת הבעלות – עליה מתנהל המשא ומתן.
יאיר אלגאוי: אחת הסיבות שהם סבורים שלא מגיע לנו על זה שום דבר, כי הם טוענים שזה לא ברפורמה.
יאיר אלגאוי: אבל צריך לקבל החלטה.
יאיר אלגאוי: אם זה ברפורמה אז שיישבו לדבר אתנו על זה.
יאיר אלגאוי: הם לא יכולים לאחוז במקל בשני קצותיו.
יאיר אלגאוי: אם זה חלק מן הרפורמה – תשבו ותדברו אתנו על זה.
יאיר אלגאוי: אנו סבורים שמגיע לנו פיצוי על העברת הבעלות.
יאיר אלגאוי: אבל צריך לדון ואז אם נגיע להסכמה – מה טוב, ואם לא – נעלה את זה לוועדת ההכרעות של המשא ומתן.
יאיר אלגאוי: אבל להגיד: תבצעו את העברת הבעלות ואחר-כך נדון אתכם – זה לא רציני.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא אומר: ואחר-כך נדון.
כרמל שאמה-הכהן: אתם כבר דנים.
גיל איזנשטיין-קנה: על העברת הבעלות הם לא מוכנים לדבר.
גיל איזנשטיין-קנה: המשמעות היא קיצור תוחלת עבודתו של העובד.
גיל איזנשטיין-קנה: אם העובדים טיפלו כל הזמן בחכירות, שזה דבר שלא מתכלה, עכשיו העברת הבעלות בעצם גומרת את העבודה של העובדים.
גיל איזנשטיין-קנה: צריך להסדיר את זה.
גיל איזנשטיין-קנה: זה חלק מן הרפורמה ואנחנו מוכנים לדבר על זה.
גיל איזנשטיין-קנה: כך קבע החוק ואנחנו פועלים על-פי החוק, אבל צריך לדבר אתנו על זה, ולא להגיד: זה לא חלק מן הרפורמה, זה כן חלק ממנה, ולשחק אתנו משחקים.
גיל איזנשטיין-קנה: כך עושים.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה כמו שיח חרשים ועיוורים ביחד.
מיטל עמר: אמנם בישיבה האחרונה של המשא ומתן לא השתתפתי, אבל אני סבורה שדיברו על כל נושא שעלה במשא ומתן.
גיל איזנשטיין-קנה: זה לא נכון.
מיטל עמר: כל נושא שעלה, כולל העברת בעלות, נידון.
מיטל עמר: אנחנו מחכים להתייחסות
מיטל עמר: כם הרצינית לתוכנית הפרישה.
מיטל עמר: אני מקווה שזה יידון מחר בישיבת המשא ומתן.
גיל איזנשטיין-קנה: סירבתם לדון על העברת הבעלות.
גיל איזנשטיין-קנה: יש לי פרוטוקולים.
מיטל עמר: גם אני השתתפתי בישיבות ואני זוכרת שדנו בזה.
ירון ביבי: אני חייב לציין שבנושא הזה אכן לא התקיים דיון.
ירון ביבי: אדוני היושב-ראש, אני מציע, שמענו את העובדים.
ירון ביבי: הרי לא ננהל כאן את המשא ומתן.
ירון ביבי: נצטרך לדווח לוועדה אם עשינו את העברת הבעלות.
ירון ביבי: כרגע יש לנו זמן כי שר האוצר ושר הבינוי והשיכון עדיין לא חתמו על ההחלטה.
ירון ביבי: אני מניח שהם יחתמו עליה בשבועיים הקרובים.
ירון ביבי: כאשר זה יהיה מוכן, אם לא נצליח ליישם את ההחלטה אדווח לכם על כך.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות אם בעוד שבועיים תדווח שלא הצלחתם להפעיל את זה?
ירון ביבי: ייתכן שנגיע להסכמה עם העובדים.
ירון ביבי: הרי המשא ומתן מורכב מנושאים רבים מאוד.
ירון ביבי: ייתכן שנצליח להגיע להסכמות ביניים שמאפשרות לנו לפעול בינתיים ולמצות את המשא ומתן אחר-כך.
ירון ביבי: זה לדעתי הדבר הכי טוב מבחינת העברת הבעלות.
ירון ביבי: אדווח לוועדה בתוך שבועיים אם הגענו להסכמה הזאת עם העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: נציגי העובדים, אמרתם שתנאי הפרישה של עובדי רשות השידור מקובלים עליכם?
יאיר אלגאוי: לא.
יאיר אלגאוי: מבחינתנו כבר מונחת היום הצעה שנתנו לעובדי רשות השידור.
יאיר אלגאוי: במקרה של עובדי רשות השידור היתה כבר הצעת פרישה.
יאיר אלגאוי: לנו הציעו הצעה נמוכה בהרבה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין את הטענה שלך ושאתה לא רוצה להיות מופלה לרעה לעומת עובדי רשות השידור, אבל האם אתה סבור שעובדי רשות השידור צריכים להיות מופלים לרעה לעומת התנאים שמוצעים לכם?
כרמל שאמה-הכהן: זאת השאלה שלי.
כרמל שאמה-הכהן: האם אתה מסכים לקבל את התנאים שהוצעו לעובדי רשות השידור?
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא צריך להתחייב.
גיל איזנשטיין-קנה: צריך לעשות התאמות.
יאיר אלגאוי: זה יהיה חלק מן המשא ומתן אבל קודם כול שיציעו לי את זה.
יאיר אלגאוי: לא מציעים לי את זה.
יאיר אלגאוי: על מה אגיב?
יאיר אלגאוי: שיציעו לי את זה ואז אגיב.
יאיר אלגאוי: נכון לרגע זה לא הציעו לנו הצעה כזאת.
יאיר אלגאוי: האם אתחייב על משהו באוויר?
יאיר אלגאוי: אני סבור שהיה הוגן אילו הציעו לנו את ההצעה הזאת על השולחן.
כרמל שאמה-הכהן: לאור האמירה הזאת הייתי רוצה לקבל הסבר בכתב מה הסיבה שהם לא יקבלו את ההצעה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: השתתפתי בדיון בוועדה ושמעתי את ההצעה שניתנה לעובדי רשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: במה שונים עובדי מינהל מקרקעי ישראל מעובדי רשות השידור ומדוע הם לא מקבלים אותה הצעה כדי לפתור את הבעיה?
אריאל אבלין: אם אתה מבקש שנעביר לך בכתב דיווח כזה, אין בעיה, אבל לא בטוח שזה יקדם את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: ייתכן שאחד הצדדים במשא ומתן לא יאהב את אחד הצעדים שנרצה לעשות בעתיד.
כרמל שאמה-הכהן: לפני כן אני רוצה להיות בטוח היכן הדברים עומדים, ואם לא מזמן ניתנה הצעה לעובדי רשות השידור, ואני זוכר שהיא לא הוצאה מכם באקדח לרקה, אז אין סיבה שעובדי מינהל מקרקעי ישראל לא יקבלו אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אם עובדי המינהל לא ירצו לקבל הצעה שארגון עובדים מקביל קיבל אז גם נדע איך להתנהג בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני רוצה ללמוד את הדברים בשקט, מחוץ לוועדה, ולקבל מסמך מסודר.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי אחריות שהרפורמה הזאת תיושם כפי שצריך ולא תתעכב, כי יש לה גם השלכות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, נושא העובדים רגיש מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: ככל שהרפורמה הזאת חשובה לי, לעשות צעד שלוקח אותם קצת אחורה או להפעיל עליהם לחץ מכיוון הכנסת זה הצעד האחרון שאני רוצה לנקוט.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני מבקש לקבל מכם מסמך, או שתציעו את ההצעה הזאת לעובדים.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא חובה, אלא אם כן תנמקו לי את צעדיכם.
כרמל שאמה-הכהן: בזה מיצינו את נושא העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: יש דוברים נוספים שביקשו להביע את דעתם.
כרמל שאמה-הכהן: אנא תדברו בקצרה.
כרמל שאמה-הכהן: מר מאיר דויטש מתנועת "רגבים", בבקשה.
מאיר דויטש: שלום למנהל המינהל.
מאיר דויטש: האם אפשר לפרט קצת מה קורה עם האגף לשמירה על הקרקעות, מה מתקדם עם זה?
מאיר דויטש: זה חלק חשוב מאוד ברפורמה.
מאיר דויטש: ולמה לא מחדשים את תוכנית "רוח קדים" שהוכיחה את עצמה כבר לפני שנה וסתם לא שומרים על האדמות?
מאיר דויטש: אחרי הדיון כאן אני חושב שאולי העובדים לא רוצים לבצע את "רוח קדים" כי אז לא תהיה להם עבודה.
מאיר דויטש: זאת אומרת, אם לא נשמור על הקרקעות אז לא יהיה לנו על מה לשמור בהמשך.
ירון ביבי: שלא ישתמע שעובדי המינהל לא עושים את עבודתם נאמנה.
ירון ביבי: להיפך, לפעמים הם עובדים בתנאים-לא-תנאים, ובוודאי מי שיודע מה עושים המפקחים במינהל יודע את זה.
ירון ביבי: בואו לא ניסחף.
ירון ביבי: חלק גדול מן המבנה הארגוני החדש הוא חטיבה שמיועדת לשמירה על הקרקע.
ירון ביבי: למה?
ירון ביבי: לפעמים המפקח שלנו מביא את המידע, המידע הזה עובר למחלקה אחרת לטיפול ולמעשה אין מי שאחראי על התהליך בין הרגע שהמפקח איתר משהו לא בסדר בקרקע ובין המימוש.
ירון ביבי: לכן אנו מקימים חטיבה לשמירה על הקרקע.
ירון ביבי: למרות הקיטון במינהל יש הגדלה של כוח-האדם שיעבוד בנושא השמירה על הקרקע.
ירון ביבי: לגבי "רוח קדים", אני לא די מעודכן כדי לענות לך כעת.
מאיר דויטש: הנושא הזה חשוב.
מאיר דויטש: הרי השמירה על הקרקע זה לא רק מינהל מקרקעי ישראל.
מאיר דויטש: משנים של התכתבויות, כל פעם מינהל מקרקעי ישראל שולח אותי למשרד הפנים, למשטרה וכולי.
מאיר דויטש: "רוח קדים" לוקחת בעצם את כל הגופים האלה, שמה אותם באותו שולחן ואומרת: חבר'ה, תשמרו על הקרקע, תפתרו את הבעיה הזאת.
ירון ביבי: אני מוכן לענות לך בנפרד.
ירון ביבי: כרגע אני לא מצוי מספיק בפרטים כדי לענות לך כפי שצריך.
שלמה ציזר: אני יכול להשיב לך.
שלמה ציזר: אני חבר בוועד וממונה גם על הפיקוח במחוז דרום.
שלמה ציזר: מר דויטש, אני מקבל הרבה מכתבים שלך.
ירון ביבי: מר ציזר, אתה עונה עכשיו כחבר ועד או כעובד מינהל?
שלמה ציזר: כעובד מינהל.
ירון ביבי: כעובד מינהל אני מנחה אותך, אנחנו נענה תשובה מסודרת.
ירון ביבי: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: רשות הדיבור לגברת גיתית ויסבלום מן החברה להגנת הטבע, בבקשה.
גיתית ויסבלום: שלום.
גיתית ויסבלום: חלק מתפקידי הרשות כפי שנקבעו בחוק זה הקצאה של קרקעות למגורים ולדיור בר-השגה, וגם לשטחים פתוחים ולשמירה על הקרקע, כפי שאמרת.
גיתית ויסבלום: רציתי לשאול איזה אגף מתוך האגפים החדשים במבנה החדש יטפל בהקצאות קרקע לשטחים פתוחים, רכישה של קרקעות והפקעה של קרקעות למטרות פנאי, נופש ושמירה על שטחים פתוחים?
גיתית ויסבלום: אני מבקשת לשאול את נציגי משרד האוצר, מתי הקרן הירוקה אמורה לקום ומי בתוך מינהל מקרקעי ישראל או בתוך משרד האוצר יהיה אחראי להוצאת הקרן אל הפועל?
ירון ביבי: מי שאמור לעשות הקצאה של קרקע זה חטיבת העסקאות, וזה כולל גם קרקע לצרכים ציבוריים, החל מקרקע לרשויות מקומיות וכלה בקרקעות לגנים לאומיים ושמורות טבע.
ירון ביבי: זה יאפשר לנו להתמקד, כי אחת הבעיות שלנו מול רשות הגנים הלאומיים למשל היא שלא תמיד אנחנו מספיקים להגיע לעסקאות שלהם במבנה הנוכחי.
ירון ביבי: באשר לקרן, בישיבת הנהלת המינהל הקרובה נציג תוכנית שגיבשנו.
ירון ביבי: אחרי שהנהלת המינהל תאשר את התקנות שגיבשנו, נעביר אותן לעיון של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ולעיונו של שר הבינוי והשיכון, שהוא בסופו של דבר מי שיביא את התקנות בפני מועצת מקרקעי ישראל, או הרשות, ובפני הכנסת.
ירון ביבי: אני מניח שהתהליך הזה יושלם במהלך 3 החודשים הקרובים.
גיתית ויסבלום: מי יהיה אחראי להוצאת התקנות האלה אל הפועל?
יעקב קוינט: שר הבינוי והשיכון, בהתייעצות עם שר האוצר.
גיתית ויסבלום: איזה מן האגפים של המינהל יעסוק בזה?
אריאל אבלין: מנהל הרשות יהיה יושב-ראש הקרן.
אריאל אבלין: לקרן תהיה הנהלה שתקבע את המדיניות ותחליט לגבי הוצאת הכספים.
אריאל אבלין: יהיה תקציב ייעודי בתקציב המינהל לנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: רשות הדיבור למר אברהם להב מהתאחדות הקבלנים, בבקשה.
אברהם להב: שלום.
אברהם להב: קודם כול, בשם התאחדות הקבלנים אנחנו תומכים ברפורמה כפי שהוצגה במצגת.
אברהם להב: הוויכוח שיש עם העובדים, אני מניח שהוא יותר על נושא השכר ולא על עצם הרפורמה, שגם הם מסכימים לה.
אברהם להב: אנו תומכים בה.
אברהם להב: רציתי לשאול את מר ירון ביבי שתי שאלות.
אברהם להב: שאלה ראשונה בנושא העברת בעלות למקבצים גדולים.
אברהם להב: אחרי שקבלן זכה במכרז, שילם את כל שצריך לשלם עבור הקרקע והפיתוח למינהל, למה אי אפשר להעביר לו באותה עת את הקרקע, אחרי שזכה במכרז והשלים את כל ההליכים?
אברהם להב: המינהל משתחרר ממנו כי בין כה וכה לגבי היתרים המינהל היום משחרר את זה והקשר בין המינהל ובין הקבלן מסתיים בזה.
אברהם להב: שאלה שנייה, לגבי התכנון.
אברהם להב: במצגת הראיתם שכל נושא התכנון עובר למשרד הבינוי והשיכון.
אברהם להב: בעבר בדיונים על הצעת החוק ציין יושב-ראש הוועדה שתקציב התכנון היה 5 מיליארד שקל בעשור האחרון.
אברהם להב: אני מצטט נכון, זה מופיע גם בפרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: קראתי את זה מדוח מבקר המדינה.
אברהם להב: אני לא המצאתי את זה.
אברהם להב: זה אומר חצי מיליארד שקל בשנה – תקציב אדיר, עצום.
אברהם להב: אני לא רוצה להשתמש בסופרלטיבים.
אברהם להב: התקציב הזה עבר למשרד הבינוי והשיכון.
אברהם להב: איך התכנון יעבוד מעתה ואילך?
ירון ביבי: באשר לשאלה הראשונה, איני יודע אם שמת לב במצגת, אבל גם היום – ואתם יודעים את זה מהשטח – היכן שאפשר מוציאים כבר מכרזים לקבלנים בבעלות.
ירון ביבי: זה עונה על השאלה הראשונה.
ירון ביבי: זה נמצא היכן שהוא בתהליך.
ירון ביבי: אני סבור שלא כדאי להגיע לזה כרגע.
ירון ביבי: זה עניין טכני.
ירון ביבי: באשר לתכנון, השאיפה של מינהל מקרקעי ישראל – אני מדגיש שבמשרד הבינוי והשיכון יש מחשבות אחרות וכרגע אני מייצג את המינהל בלבד בעניין הזה – להעביר ככל היותר את התכנון המפורט לידי הוועדות המקומיות.
ירון ביבי: הערים יודעות לנהל את עצמן טוב יותר, הן יודעות את הצרכים שלהן.
מנחם אליעזר מוזס: במסגרת הרפורמה בתכנון?
ירון ביבי: זה חלק מן הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל.
ירון ביבי: החלטת המועצה האחרונה שנתקבלה בנושא הזה בחודש שעבר מאפשרת למינהל להשתתף בתקציב בתכנון שתעשה הרשות המקומית, כך שזה נותן לנו גם את ה-saying התכנוני כי השותפות היא לא רק בכסף אלא גם בהבנה של התוכנית ובקידומה, לאפשר לנו כמי שמייצג את בעלי הקרקע לבחון את התכנון.
גיל איזנשטיין-קנה: זה ייעשה על-ידי עובדי המינהל?
ירון ביבי: יעסקו בזה הרבה יותר עובדי מינהל מאשר היום.
ירון ביבי: זה יאפשר לנו לבחון את התכנון ולהשתתף בו.
ירון ביבי: יש פרויקטים שיועברו לידי משרד הבינוי והשיכון כדי שהוא ייזום את התכנון בהם וינהל אותם.
ירון ביבי: ככל שאני יודע, אני לא מכיר את תקציב משרד הבינוי והשיכון כפי שהכרתי אותו בעבר, יש גיבוי תקציבי לזה בתקציב משרד הבינוי והשיכון, ויתקן אותי מר אריאל אבלין אם אני טועה.
ירון ביבי: יש דברים שמינהל מקרקעי ישראל ימשיך לתכנן, כמו למשל פינוי מחנות צה"ל, אירועים שבהם צריך גם את ה-say של בנק הקרקעות כדי לקדם את התכנון שלהם.
ירון ביבי: זה חשוב מאוד.
ירון ביבי: אותם נושאים יישארו בטיפול של התכנון במינהל מקרקעי ישראל.
אברהם להב: האם נכון לומר שיוזמה של רשות מקומית שתזכה לגיבוי שלכם תקבל גם מימון שלכם?
ירון ביבי: בדרך כלל כן.
ירון ביבי: זאת החלטת המועצה.
כרמל שאמה-הכהן: רשות הדיבור למר מוטי מגער, מזכ"ל איגוד המושבים של הפועל המזרחי.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא נמצא.
כרמל שאמה-הכהן: גברת רחל זכאי מלשכת עורכי-הדין, בבקשה.
רחל זכאי: בראש ובראשונה, אני מברכת על יציאת הרפורמה לדרך.
רחל זכאי: דא עקא, אני מתרשמת שהדרך עדיין לא סלולה ולא כל-כך קרובה.
רחל זכאי: לכן אני מבקשת לדעת ממנהל המינהל, בהנחה שהחלטת המועצה אמורה להתאשר בעוד שבוע-שבועיים, במשק מחכים לה מאוד, בעיקר לא אלה שהבעלות אמורה לעבור אליהם ללא תמורה מאחר ואין השפעה אמיתית על ההתנהלות שלהם מעבר להשפעה הפסיכולוגית החשובה מאוד.
ירון ביבי: זה לא מדויק.
רחל זכאי: דא עקא שדווקא רבים מאלה שאמורים לשלם בהחלט יושפעו מן הרפורמה.
רחל זכאי: לכן אני מבקשת לדעת האם, בהנחה שההחלטה תתאשר, יונחו המחוזות כבר בקרוב ממש לפעול כאילו היא בתוקף, בלי להמתין עוד חודשיים להנחיות, באופן שאדם שרוצה למשל להוסיף בנייה בבנייה נמוכה יוכל לומר שהוא מבקש שומה של העברה לבעלות ולעבור לבעלות?
ירון ביבי: התשובה היא כן.
ירון ביבי: כאילו היית היום בישיבת ההנהלה שלנו.
ירון ביבי: זאת בדיוק ההנחיה שנתקבלה היום.
רחל זכאי: אני שמחה מאוד שכיוונתי לדעת ההנהלה.
ירון ביבי: גם אם לא יהיו לנו טבלאות שומה ניאלץ לעשות שומות פרטניות במקומות שבהם צריך לשלם, אבל נאפשר לאדם את שני סוגי המסלולים: במסלול אחד לפעול לפי החוזה הקיים, כאילו הוא חוכר, או במסלול שני לפעול בערוץ של ההחלטה על הבעלות גם אם עדיין לא ניתן לרשום בעלות, ולשלם את התשלום תמורת העברת הבעלות.
רחל זכאי: אם תמיד חשבתי שהרפורמה חיונית, עכשיו מן הצד השני אני רואה עד כמה.
רחל זכאי: יישר כוחכם.
כרמל שאמה-הכהן: סיימנו ברוח חיובית.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש להודות למנהל מינהל מקרקעי ישראל וגם לעובדים.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה מסכמת את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: נמשיך ונעקוב אחר יישום הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: הפערים בין העובדים ובין המינהל מטרידים אותנו משני היבטים, הן בהיבט של שמירת זכויות העובדים והן בהיבט של העיכוב שזה עלול לגרום ליישום הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מקווים שכולכם תהיו אנשי בשורה בישיבה הבאה.
אופיר אקוניס: אני פותח את הישיבה.
אופיר אקוניס: אנחנו בדיון שני בוועדת הכלכלה בהצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009, של חברי הכנסת אחמד טיבי, אברהים צרצור, טלב אלסאנע ומסעוד גנאים.
אופיר אקוניס: מישהו מהם פה?
אופיר אקוניס: אף אחד.
לאה ורון: חבר הכנסת טיבי ביקש להתנצל, הוא היה פה והוא כבר מגיע.
אופיר אקוניס: או-קי.
אופיר אקוניס: אנחנו קיימנו דיון ראשון.
אופיר אקוניס: הצעת החוק מתכוונת להסדיר את המעמד של נוסעים בתחבורה ציבורית מול מפעילי הטיסות, במיוחד במקרים שאינם קיצוניים, אלא באיחורים שנחשבו עד היום לסבירים.
אופיר אקוניס: הצעת החוק עוסקת בעיקר בניסיון להקנות מעמד לנוסעים מול מפעילי הטיסות, וליצור מצב שבו הנוסע יידע את זכויותיו, והחברות המפעילות יידעו את זכויות הנוסעים ואת המחויבויות שלהן כלפיו.
אופיר אקוניס: ההצעה, כפי שדיברנו בישיבה הקודמת, נוסחה ברוח הדירקטיבה שהתקבלה בפרלמנט האירופי לפני חמש שנים ומייבאת לארץ את הסטנדרטים שהתקבלו באירופה.
אופיר אקוניס: אנחנו נמשיך לבחון את התאמת הסנטדרטים האירופיים לישראל, ואם יעלה הצורך, נבצע התאמות של הצעת החוק למציאות בישראל.
אופיר אקוניס: הוראות החוק יחולו לגבי הנוסעים של כלל חברות התעופה ומפעילי הטיסות, המפעילים טיסות לישראל, וכן לגבי נוסעי כלל הטיסות, למעט נוסעים שכמובן התנדבו לוותר על המקום בטיסה לטובת קבלת פיצוי.
אופיר אקוניס: הישיבה הקודמת התקיימה, גברתי מנהלת הוועדה, אם אינני טועה, ב-19 באוקטובר, זה היה בשבוע הראשון של חזרתנו מפגרת הקיץ.
אופיר אקוניס: דנו בהצעת החוק.
אופיר אקוניס: אני ביקשתי מכל הגורמים שביקשו לתקן סעיף או סעיפים או להוסיף, שישלחו את ההצעות בכתב למזכירות הוועדה, אם יתקבלו תיקונים ושינויים.
לאה ורון: התקבלו הערות, ובהתאם לכך עבדה המחלקה המשפטית, היועצת המשפטית לוועדה עורכת הדין, אתי בנדלר, ועורך דין איתי עצמון, והכינו נוסח שהופץ גם באתר הוועדה לכל המוזמנים.
אופיר אקוניס: מצוין, אז אנחנו נדון בכך.
אופיר אקוניס: אבל מאז קרו עוד כמה דברים.
אופיר אקוניס: חברי הכנסת, אני לא יודע איפה חבר הכנסת המציע, חברי הכנסת המציעים.
אופיר אקוניס: אגב, האם הדבר מקובל שחברי הכנסת המציעים לא נמצאים?
אופיר אקוניס: אני יכול להפסיק את הישיבה עד שהם יבואו.
עמיר פרץ: הנושא חשוב.
אופיר אקוניס: נושא חשוב ואף אחד מהמציעים לא נמצא.
אופיר אקוניס: זה כמו שאתה מציע – לא אתה, חלילה, אלא מאן דהו - -
לאה ורון: הוא היה פה.
אופיר אקוניס: גם אני ראיתי, אבל זה קצת מפליא אותי, אני גם רציתי לבוא ולומר כמה דברים בנושא.
אופיר אקוניס: אז אנחנו נמשיך, למרות שכאשר חבר הכנסת פרץ מציע הצעה לסדר היום ולא נמצא באולם, פשוט פוסחים עליו.
עמיר פרץ: הדוגמה לא במקומה, כי אני עשרים ומשהו שנים פה, ואני מקפיד יותר מכל חברי הכנסת הצעירים בכלל.
אופיר אקוניס: אין שאלה.
אופיר אקוניס: אני מחריג אותך בצורה מיוחדת, אבל חבר הכנסת פרץ, אני התחלתי לדבר, לפני שאני אולי אשמע אם היועצת המשפטית רוצה לקרוא מספר תיקונים.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת טיבי, אתה נכנס בדיוק בזמן.
אופיר אקוניס: לא בכדי הזכרתי, חבר הכנסת טיבי, לפני שאתה נכנסת, את ה-19 באוקטובר, שזה היה הדיון הראשון.
אופיר אקוניס: מאז אנחנו כולנו קוראים כל יום, כמעט, או אחת לשבוע, ידיעות מדאיגות בנושא הביטחון בנמלי התעופה בעולם, ואני לא מדבר על חברות התעופה, אני מדבר על גורמי טרור, שמנסים לקיים פיגועים או לבצע - אני רואה שנכשל ניסיון לפוצץ מטוס בשמי ארצות הברית מסוף דצמבר; פיגוע טרור גדול כמעט יצא לפועל הלילה, לאחר שמוסלמי מניגריה גרם לפיצוץ בתא הנוסעים של מטוס דלתא, שעשה דרכו מאמסטרדם לדטרויט; אחר כך מטען חבלה נשכח בטיסה מסלובקיה לאירלנד; חומר הנפץ שהשבית נמל תעופה, שדה התעופה בקליפורניה; חשד שגרם לסגירת טרמינל בשדה התעופה בניו-ארק, וכדומה וכדומה.
אופיר אקוניס: יש הצטברות של מקרים כאלה, באופן מפתיע, לא יודע למה, אבל בחודש האחרון.
אופיר אקוניס: הייתי רוצה התייחסות, אם יש כאן גורמי ביטחון של חברות התעופה, לדבר הזה, כי הדבר הוא מטריד, זה כבר ברמה של מלחמה בטרור הבין-לאומי בנמלי התעופה.
אופיר אקוניס: נושא הדיון הוא הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה.
אופיר אקוניס: הדברים הללו משביתים נמלי תעופה, גורמים לשיבושים על לא עוול בכפן של חברות התעופה, וגם של הנוסעים – אין ויכוח, אף אחד לא אשם לבד מהטרוריסטים, או המנסים לקיים פיגועי טרור, ואנחנו ננסה לבדוק כאן, מה ההשלכות של ההידרדרות בתחום הביטחון בחודשיים האחרונים בנושא הזה.
עמיר פרץ: אני לא חושב שבכל מקום שיש החלטה של שירותי ביטחון על סגירה או עיכוב, שהחברות צריכות לשאת בנזקים מסוג זה, ואם כן, ואם המחוקק רוצה לקבוע מעמד לנוסע אל מול החברה גם במקרה זה, הוא צריך גם לאפשר מעמד לחברה מול המדינה, שיכולה גם לשרשר את התביעה, כי אחרת זה בלתי הגיוני בעליל.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, האם יש בחוק התייחסות למקרים האלה?
אופיר אקוניס: איך אנחנו מבחינת החוק ומבחינת המציאות, לדאבון הלב, המדרדרת ברחבי העולם?
אופיר אקוניס: אני בטוח שכל הגורמים עושים את כל המוטל עליהם כדי לבלום את הניסיונות לפיגועים, אבל הייתי רוצה התייחסות שלך מבחינה משפטית, איך החוק מתייחס לנקודה הזאת.
אתי בנדלר: החוק מעניק הטבות מסוגים שונים, אנחנו קוראים להן הטבות בעילות המנויות בהצעת החוק, שהן: עיכוב, ביטול – אחר כך נדבר על כל אחד מהדברים האלה – טיסה פיקטיבית, שזה נושא חדש שאנחנו מתייחסים אליו, כפי שאני אזכיר מייד בהצעת החוק הזאת, אבל הוא קובע גם הגנות כמובן למי שחייב באותן הטבות.
אתי בנדלר: ההגנות מנויות בסעיף 7 להצעת החוק, ובנוסח המונח בפניכם מופיע בעמוד 5 לעניין זה סעיף (ג) של אותו סעיף האומר "על האמור בסעיף קטן (א), נוסע שטיסתו בוטלה לא יהיה זכאי לפיצוי כספי בהתקיים אחד מאלה", ואני מפנה אתכם לפסקה (3): "מפעיל הטיסה או מארגן הוכיח כי ביטול הטיסה נבע מנסיבות מיוחדות שלא יכול היה לצפותן מראש, וגם אם היה עושה כל שביכולתו – לא יכול היה למנען".
אתי בנדלר: אני מניחה שיש מענה בכך, ואם המענה איננו מספיק רחב, כמובן אפשר להרחיב אותו.
אתי בנדלר: כשהוועדה תקרא את הסעיף הרלוונטי – הרי לכל אחד מהסעיפים יהיו כאן הערות – אני מציעה, שכיוון שהישיבה הקודמת יועדה אך ורק לשמיעת הערות כלליות והכנו הצעת נוסח, שאין לי ספק שגם בקשר אליה יישמעו הערות רבות, בוודאי חלקן גם הערות נכונות, שאולי יהיה מקום לקבל אותן ולשנות בהתאם את הנוסח.
אתי בנדלר: אני מציעה שכשנגיע לסעיף הספציפי הזה, יישמעו הטענות, וככל שתחליט הוועדה לשנות, כך ייעשה.
אופיר אקוניס: אכן כך נעשה, ובכל זאת, לפני כן, אם יש מישהו שרוצה להגיב להערת הפתיחה שלי, אני רוצה לשמוע אותו עכשיו, ואחר כך נתחיל בהקראה ונגיע לסעיף הזה.
נחמן שי: אבל מה זה קשור?
אופיר אקוניס: זאת השאלה שאנחנו שואלים את עצמנו עוד לפני כן.
אופיר אקוניס: נתתי כאן מספר דוגמאות עוד מהחודש האחרון על בעיות בשדות תעופה, בנמלי תעופה, שהיו בהם ניסיונות לפיגועי טרור, שהשביתו פעולות והיו עלולים לגרום לאסונות כבדים, שאנחנו לא רוצים לראות אותם.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס ביקש, ואחר כך כל מי שמבקש להתייחס, בבקשה .
מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, אני לא מוצא כאן בכל הצעת החוק של חבר הכנסת הנכבד טיבי, מה יקרה עם אל-על בנושאי שבת.
מנחם אליעזר מוזס: הרי יש הסדרים מיוחדים עם אל-על בנושאי שבת, שהיא בניגוד לחברות תעופה אחרות, לא נוסעת בשבת.
מנחם אליעזר מוזס: מה יקרה אם יסתבר שלמטוס בבנגקוק או באיזשהו מקום יש איזושהי תקלה, וכתוצאה מזה הוא לא יגיע לכאן לפני שבת?
נחמן שי: דבר אחד אני יכול להבטיח לך, הוא לא יישאר באוויר...
מנחם אליעזר מוזס: זה בטוח, אבל אני הייתי רוצה לשמוע, אם הוא מקורקע עדיין ולא עלה לאוויר ובגלל זה עומדת להתעכב הנסיעה הזאת והיא לא תגיע לפני שבת, איך ייראה הפיצוי הזה.
מנחם אליעזר מוזס: אין לזה בכלל התייחסות בכל הצעת החוק.
מנחם אליעזר מוזס: בניגוד לחברות תעופה אחרות או שדות תעופה אחרים בעולם, שבהם אפשר לנייד ולהעביר נוסעים מטיסה לטיסה, הרי כאן מספר הטיסות מאוד מצומצם, למשל מספר הטיסות הטרנס-אטלנטיות.
מנחם אליעזר מוזס: כמה חברות כבר עובדות על הקו ניו-יורק ישראל, ישראל ניו-יורק?
מנחם אליעזר מוזס: זה מאוד מצומצם כאן.
מנחם אליעזר מוזס: ארבע חברות, כמה חברות עובדות היום?
ליאור יבור: בין שלוש לארבע.
מנחם אליעזר מוזס: שלוש או ארבע?
עומר שלו: שלוש בישיר.
מנחם אליעזר מוזס: זאת אומרת שאנחנו הולכים להרע, חלילה, עם חברת התעופה הלאומית שלנו, בניגוד למה שקורה בכל העולם, שאפשר לקחת את הנוסעים ולהעביר אותם בינתיים למטוס אחר.
מנחם אליעזר מוזס: כאן אין משחק רחב כזה.
מנחם אליעזר מוזס: מכאן לאירופה המצב קצת יותר קל, אבל בטיסות טרנס-אטלנטיות?
מנחם אליעזר מוזס: מי יכול לענות לי על כך?
אחמד טיבי: יש סעיף שמדבר על העובדה שהשדה נסגר ב-1:30 עד 6:00 בבוקר שדנו בו.
אחמד טיבי: אני מציע שמה שחל שם על ההגבלה הזאת, כלומר אם מטוס שאמור לטוס ב-1:20 בבוקר מתעכב בגלל סיבה הגיונית ומתקבלת, בגלל העיכוב הזה הוא חייב לטוס ב-7:00 בבוקר כי השדה לא עובד בלילה, הדבר לא ייחשב כעיכוב.
אחמד טיבי: אני מציע להשליך את מה שחבר הכנסת מוזס אמר על השבת על הסעיף הזה של השדה הסגור.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית אולי תענה לך.