GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר אקוניס: נדמה שקיימות עשרות חברות שעוסקות בתחום, וחלקן בעקבות המספר הזה נתקלות בבעיות קשות.
אופיר אקוניס: ננסה בישיבת הוועדה הבוקר לדון בתמריצים להקמת מתקנים סולאריים, במימוש היכולת הסולארית של ישראל ועיכוב תעריפים על ידי רשות החשמל – כאמור, הצעה לדיון של חבר הכנסת עמר והנושאים שהזכרתי כבר.
אופיר אקוניס: ישראל לא עומדת ביעדי ייצור אנרגיה מתחדשת שנקבעו במשך השנים על ידי ממשלות ישראל מאז שנת 2002.
אופיר אקוניס: לאי עמידה ביעדים אלה ניתן למנות כמה סיבות: מכסת ייצור נמוכה של ייצור חשמל פוטו וולטאי.
אופיר אקוניס: רשות החשמל החליטה במחצית 2008 על מכסת ייצור בסך 50 מגה ואט באמצעות ה-APV.
אופיר אקוניס: מדובר ב-0.43 אחוז מסך כושר הייצור המותקן של חברת חשמל נכון לסוף 2008.
אופיר אקוניס: תקציבי עידוד אנרגיה חלופית בישראל הם עדיין נמוכים מאוד יחסית למדינות מפותחות באירופה.
אופיר אקוניס: המבנה הריכוזי של משק החשמל אצלנו מביא לא רק לרזרבת חשמל נמוכה, כפי שדנו גם בישיבה הקודמת בנושא החשמל, גם אז היה מנכ"ל חברת חשמל, וגם היום הוא נמצא בדיון, ואני מברך אותך שאתה משתתף, אדוני המנכ"ל.
אופיר אקוניס: אבל הדבר מביא קושי בעידוד אנרגיה חלופית.
אופיר אקוניס: אנו במצב שונה מרוב מדינות אירופה, לרבות מדינות כמו שבדיה, דנמרק ופינלנד שיישמו בעשורים האחרונים שינויים מבניים במשק החשמל שהביאו למשק חשמל מושכל ואפילו ירוק יותר.
חמד עמאר: יש להם שמש יותר מאצלנו.
אופיר אקוניס: בכלל, בכל ארצות סקנדינביה, ארצות השמש העולה.
אופיר אקוניס: סדר הדיון הוא כזה: אתן לחבר הכנסת חמד עמאר, שהוא אחד המציעים של הדיון הזה, קודם כל לומר כמה מילים בעניין ולאחר מכן מנכ"ל משרד התשתיות ייתן לנו סקירה על המצב, ולאחר מכן נפתח דיון.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כשביקשתי דיון מהיר בנושא, לא קבעו תעריפים.
חמד עמאר: הבנתי שביום שני האחרון נקבעו תעריפים, ויש תעריף של 1.49.
חמד עמאר: אבל הנושא שלנו הוא מעבר לזה.
חמד עמאר: יש החלטות ממשלה מ-2002, ואנו צריכים להגיע ל-2 אחוז כבר ב-2007, 2 אחוז של אנרגיה חלופית.
חמד עמאר: אנו לא הצלחנו לעמוד ביעד כמדינה.
חמד עמאר: אנו מדינה ששופעת שמש, אנו צריכים לנצל את זה.
חמד עמאר: לא עשינו זאת עד עכשיו.
חמד עמאר: אתה מנית כמה דברים שמהווים חסמים לנושא.
חמד עמאר: הנושא הזה כל כך חשוב, כל כך חברות שרוצות להשקיע בנושא, ולקדם אותו.
חמד עמאר: ככנסת, הנושא הזה אמור להיות לנו חשוב, גם כוועדת כלכלה, ואני רוצה להציע הצעה ליושב ראש, שאני מכיר אותו מהעבודה המשותפת שלנו, שמנסה לקדם את כל הדברים- -
אופיר אקוניס: יש לנו שם משני לוועדה – הוועדה להסרת חסמים.
חמד עמאר: לקבוע אחת לשנה, אחת לחצי שנה, שרשות החשמל תגיע לכאן ותדווח לנו איך אנו מתקדמים, איך אנו מגיעים ליעד שקבעה הממשלה - 5 אחוז בשנת 2014, איך נגיע ל-10 אחוז בשנת 2020.
חמד עמאר: אם ניקח את גרמניה, היעד שלה זה 30 אחוז.
חמד עמאר: יש לנו שמש הרבה יותר מגרמניה.
חמד עמאר: כמעט 300 יום בשנה יש לנו שמש.
חמד עמאר: בגרמניה אין 100 יום שמש בשנה.
חמד עמאר: אנחנו יכולים לנצל את זה וצריכים לעשות את זה.
אופיר אקוניס: החלטת הממשלה, שעסקתי בה מינואר 2009, מדגישה גם את אזור הערבה והנגב.
אופיר אקוניס: לא בדקתי, אבל לדעתי זה כמעט 363 ימי שמש בשנה, וצריך להיות נדיר מאוד שבאזור הזה- -
חמד עמאר: אתן לוועדה דוגמה – הזמינו אותי, מנסים להרים טורבינות ברמת הגולן.
חמד עמאר: הזמינו אותי, הייתי בסיור, וסיפרו לי שם החברה שרוצה להשקיע בנושא, שברומניה ובישראל התחילו יחד להריץ את הפרויקט, החברה האמריקאית.
חמד עמאר: ברומניה עובדים כבר שלוש שנים, אצלנו עוד לא התחילו.
חמד עמאר: זה רק דוגמה לבירוקרטיה, לדברים שאנו רוצים להריץ ולקדם.
חמד עמאר: אחרי שנקבעו התעריפים, אנו גם צריכים להתקדם צעד אחד קדימה, ולבדוק גם את השדות הגדולים, מה אנו עושים אתם, האם יש תעריפים לזה, האם צריך לקבוע גם יעד ותאריך לנושא, ולהתקדם בנושא.
חמד עמאר: זה רק יכול לשרת אותנו כמדינה, שמירת איכות הסביבה, שיהיה לנו רק טוב.
אופיר אקוניס: אני מציע שמנכ"ל משרד התשתיות יסבר את אוזנינו, מה קורה עכשיו?
אופיר אקוניס: המצגת הזאת היא של רשות החשמל.
שאול צמח: בוקר טוב לכולם.
שאול צמח: אדוני היושב ראש, אין ספק שהנושא של אנרגיות מתחדשות נמצא גבוה על סדר היום – גם סדר היום העולמי וגם סדר היום במדינת ישראל.
שאול צמח: העובדה שיש התעניינות כזו גדולה גם במשק, וגם אנו רואים את הנוכחות כאן, מעידה בעד עצמה.
שאול צמח: הממשלה הציבה יעד שאפתני- -
דב חנין: אבל לא מספיק.
שאול צמח: אתייחס לזה.
שאול צמח: צריך להכיר את ההחלטות במדינות אחרות וגם את ההחלטות אצלנו.
שאול צמח: מרבית המדינות שלקחו על עצמן יעדים שהם סדרי גודל של 20 ו-30 אחוזים מבססים את עיקר הייצור שלהם על אנרגיה הידרו, לפעמים גם על גרעין, כי גם את זה לפעמים מכניסים לתחשיב, ומדינת ישראל קצת פחות יכולה להשתמש באמצעים האלה כדי לייצר חשמל עדיין.
שאול צמח: אנו נמצאים במצב שבו עד 2020 אנו צריכים להעמיד 10 אחוז, ואני חושב שזה יעד שאפתני.
שאול צמח: יחד עם זה, הוא יכול להיות אפשרי.
שאול צמח: כדי לייצר את ה-10 אחוזים האלה נדרש, מאחר שהטכנולוגיות שבאות בחשבון הן רוח וסולארי לסוגיו השונים, יש קצת ביו מסה, אבל לא באחוזים גדולים, יש כמה חסמים שעומדים בדרך כדי ליישם את זה.
שאול צמח: החסם הראשון הוא קרקע.
שאול צמח: כדי להגיע לסדר גודל של ייצור של 10 אחוז צריכים סדרי גודל של בין 80 ל-100, אולי קצת יותר, ק"מ מרובע.
שאול צמח: כדי להקצות את השטח הזה- -
אופיר אקוניס: נדמה לי שאין בעיה של קרקעות בדרום.
שאול צמח: הקרקע שנדרשת לעניין הזה צריכה להיות בטופוגרפיה מסוימת, צריכה שלא יהיו עליה שימושים אחרים.
שאול צמח: ישנם קונפליקטים עם שימושים אחרים; החקלאות, יש בעיה – יש שטחים חקלאיים שהוכשרו לטובת החקלאות.
שאול צמח: אם רוצים להסב אותם לטובת העניין הזה, יש קונפליקט מול החקלאות, צריך להסדיר אותו.
שאול צמח: יש קונפליקט מול שטחים פתוחים.
שאול צמח: נכון שזה אנרגיות ירוקות, אבל עדיין שמורות הטבע הן אזורים שמורים, ולא בקלות אפשר לקבל שטחים כאלה כדי להציב עליהם תחנות סולאריות.
שאול צמח: ישנה בעיה עם מערכת הביטחון, עם שטחי אש, שגם הם צריכים לפנות חלק מהאזורים.
שאול צמח: את כל הדברים האלה צריך להסדיר.
שאול צמח: זיהו כבר כמה אזורים שבהם אפשר להתחיל, אבל כשאני מדבר על ה-10 אחוזים, ככל שנעמיק, השטחים הפתוחים יתמעטו, הקונפליקטים יתגברו, ויהיה יותר קשה לממש את היעד הזה.
שאול צמח: הזכרת את טורבינות הרוח ברמת הגולן.
שאול צמח: יש בעיות תכנוניות מול מערכת הביטחון, שגם לה יש כל מיני אילוצים באזור רמת הגולן.
שאול צמח: יש להסיר את החסמים האלה כדי שאפשר יהיה להתקדם.
שאול צמח: ודאי כשאנו מסתכלים על מדינת ישראל, היינו רוצים לראות קודם כל את הטכנולוגיות האלה מתפתחות על שטחים שכבר מופרים, דהיינו גגות או אזורים שבהם יש פעילות אחרת, שהתוספת הזו אינה מפריעה בהם.
שאול צמח: על זה היינו רוצים לראות את הדגש הגדול, לאו דווקא בשטחים הפתוחים, אלא באותם שטחים וגגות, החל בגגות של שטחים מסחריים, בין קניונים ובין שטחים חקלאיים כמו רפתות ולולים, וכלה במפעלי תעשייה ואזורים כאלה, שהגגות שלהם יכולים להיות כר נרחב לפעילות סולארית בעיקר.
שאול צמח: אנו התחלנו את הפעילות בהגדרה של מכסות שהיו המכסות הראשוניות, ביו היתר כדי להבין מה המצוקות ומה החסמים בשוק הזה, במשק הזה.
שאול צמח: ראינו שהמכסה נגמרה הרבה יותר מהר ממה שהערכנו שתיגמר, זה אומר שהשוק מגיב טוב, דהיינו גם התעריף היה תעריף שמתמרץ, וגם יש אמונה ביכולת שלנו לממש את זה, אבל יש כמה דברים שאנו צריכים ללמוד כתוצאה מהמהלך הזה וליישם אותו כדי שבעתיד נוכל לעשות זאת טוב ומהר ויעיל יותר.
שאול צמח: אחד הדברים שלמדנו, שצריך לדעת איך גומרים את המכסה.
שאול צמח: דנו בכך, מה עושים כדי שאנשים לא ימצאו עצמם עם ציפיות שלא יכולות להתממש בגלל בעיה של סיום המכסה.
שאול צמח: פתרונו את הבעיה הזו עכשיו, הוראת המעבר, אבל צריכה להינתן הוראת מעבר גם לעתיד.
שאול צמח: כשמדברים על הייצור הזה באנרגיות מתחדשות, יש כל מיני הערכות עלות.
שאול צמח: הערכת עלות נעה סביב 3 מיליארד דולר עודף עלות עד 2020 כתוצאה מהאנרגיות המתחדשות.
שאול צמח: אם משקיעים כאלה משאבים של המשק- -
עמיר פרץ: למה אתה מתכוון, עודף עלות?
שאול צמח: כמה עולה לייצר את החשמל הזה בניכוי כמה שהיה עולה לייצר אותו באנרגיה קונבנציונלית.
שאול צמח: הפער בין שניהם הוא 3 מיליארד סך הכול.
שאול צמח: הפרש העלות.
שאול צמח: אני לא נכנס כרגע, אם זה כדאי או לא.
חמד עמאר: כמה כסף מדובר?
שאול צמח: כ-3 מיליארד דולר, בתחשיב של 10 אחוז.
שאול צמח: אם משקיעים את משאבי המשק האלה, צריך שהם ילכו למקומות שאנו חושבים שצריך לתת להם עדיפות, לכן בהסדרה הזו או במה שאנו קוראים המדיניות, צריך לבוא לביטוי, למשל, עדיפות לפריפריה, שזה יעד מובהק של הממשלה.
שאול צמח: למשל, התייחסות לכן או לא מוסדות ציבור.
עמיר פרץ: ה-3 מיליארד האלה אמורים לבוא ממימון תקציב- -
שאול צמח: לא, זה מתעריף החשמל.
שאול צמח: לכן אמרתי – זה משאבים של המשק.
עמיר פרץ: בתעריף יש סבסוד צולב מול חברת החשמל.
שאול צמח: התעריף כשלעצמו, יש בו סבסוד עמוק לעומת ייצור אלטרנטיבי בטכנולוגיות קונבנציונליות.
עמיר פרץ: אבל זה עומד בסבסוד צולב מול החברה, לא ישירות מול הצרכן.
שאול צמח: הצרכן כתוצאה מהשימוש בטכנולוגיות האלה יצטרך לשלם יותר עבור תעריף החשמל, אין ספק בזה.
אופיר אקוניס: מעניין, כי באמירתו של מבקר המדינה היום הוא כותב דבר דומה לגבי המים.
אופיר אקוניס: לא הבנתי בדיוק מה הוא החליט, אבל הוא אומר שהצרכנים לא צריכים לסבסד את חוסר הטיפול של המדינה ב-20 השנים האחרונות.
אופיר אקוניס: הוא אמר כמה זמן לא טיפלה המדינה במים.
אופיר אקוניס: זה על אותו עיקרון, אז תיזהר שמישהו לא יידרש לדוח כזה ולאמירה כזו בסופו של דבר.
שאול צמח: להבדיל, אנחנו נמצאים כעת בראשית הדרך, ולכן אני מדגיש שאת המדיניות יש לקבוע מראש, ואז להריץ אותה לעשר שנים קדימה, להציב את היעדים, ולעמוד בהם, ולא הפוך.
שאול צמח: לכן אמרתי – יש זמן התארגנות, ראינו איך המכסה מתבצעת, אנחנו עושים את התיקונים למדיניות.
שאול צמח: נוציא בתקופה הקרובה מדיניות מעודכנת ל-PV הקטנים.
שאול צמח: לגבי הבינוניים, ההסדרה התפרסמה.
שאול צמח: הגדולים – תפורסם בהמשך.
שאול צמח: אני חושב שאנחנו יכולים להתקדם עקב בצד אגודל.
שאול צמח: הסרת החסמים כאן היא קריטית.
שאול צמח: החסמים התכנוניים, הקרקעיים, הקונפליקטים מול שימושים אחרים כמו חקלאות, כמו שטחי אש, חייבים להיפתר.
שאול צמח: אם לא נצליח לפתור אותם, לא נעמוד ביעד.
שאול צמח: המשימה העיקרית אינה התעריף, אלא היכולת התכנונית להעמיד את האתרים האלה בזמן.
חמד עמאר: דיברת על השדות הקטנים, עד 500 מטר.
חמד עמאר: לפי החישובים שלכם, עד כמה יכולים לספק ממה שמדברים עליו?
חמד עמאר: אם נצליח להגיע למקסימום.
שאול צמח: יש כל מיני הערכות, כמה סך כל הפוטנציאל מגגות במשק הישראלי.
שאול צמח: נדמה לי שהמספר המקובל הוא כ-300 מגה וולט, אבל הוא תלוי בהרבה דברים - יכולת המימוש שלו היא לא אבסולוטית- -
עמיר פרץ: כמה זה מה-10 אחוז?
שאול צמח: זה בערך 10 אחוז מ-10 אחוז.
עמיר פרץ: מה החלוקה המתוכננת שלך בין הקטנים, בינוניים וגדולים בתוך ה-10 אחוז?
שאול צמח: אנחנו חושבים שחלק מזה יכול להיות מנווט על ידי השוק.
עמיר פרץ: יש לך מכסות.
עמיר פרץ: איך אתה אומר שמנווט על ידי השוק?
עמיר פרץ: זה לא מצב שמחר הקטנים ירצו לעשות את כל ה-10 אחוז, ואתה תסכים.
שאול צמח: יש כמה טכנולוגיות.
שאול צמח: יש, למשל, טכנולוגיה שנקראת סולארית טרמי.
שאול צמח: בתוכה אפשר יהיה לעשות באותו תעריף גם טכנולוגיה אחרת של PV בשדות גדולים.
שאול צמח: בסדרי הגודל, החלק הארי, סדרי גודל של כ-2,000-2,500 יהיה סולארי טרמי, סדר גודל של כ-1,000, אני מקווה, יהיה רוח, והיתר יהיה סולארי.
שאול צמח: הטכנולוגיה הכי יעילה האלטרנטיבית שאנו יכולים לעשות כאן היא רוח.
שאול צמח: כל מקום שאפשר לעשות רוח מבחינת תנאי הרוח במדינת ישראל, כדאי יהיה לעשות את זה.
אופיר אקוניס: יש לנו המצגת של רשות החשמל, והייתי רוצה לשמוע אותה בקיצור נמרץ, כפי שדיברנו כבר אתמול, ולאחר מכן מנכ"ל חברת חשמל ואז נפתח את הדיון לחברי הכנסת ולכל אחד ממי שמבקש להשתתף בדיון.
אמנון שפירה: לפני כן, ברשותך, שתי מילות עדכון; אכן ביום שני בישיבת מליאת הרשות התקבלו שתי החלטות.
אמנון שפירה: שתיהן תפורסמנה במהלך השבוע הזה - לחלקכם בדיוור ישיר, לרובנו באתר האינטרנט של הרשות.
אמנון שפירה: החלטה אחת עסקה ב-PV הבינוני, שאלה המערכות מ-51 קילו ואט עד יכולת ההתחברות ברשת החלוקה, וההחלטה הנוספת עסקה במה שמנכ"ל משרד התשתיות הגדיר כהוראת המעבר לגבי הצרכנים שנרשמו בחברת חשמל והגישו את כל המסמכים הראויים והיו בעלי גודל חיבור מתאים, מה דינם.
אמנון שפירה: דינם של הללו הוא שהם יקבלו את התעריף שהגדרנו לפני כשנה וחצי, שהקידום שלו הוא 1.97 ₪.
אמנון שפירה: לגבי ההמשך, כפי שנאמר פה, אנחנו מחכים בעצם להגדרת המדיניות, כדי שנוכל לקבוע את התעריפים למכסות השונות לגבי הקטנים.
אמנון שפירה: אני רוצה שד"ר אילן סולימאן יציג בפניכם את רשימת המכולת של ההסדרות שנעשו בשטח, בבקשה.
אילן סולימאן: אם אנו מתרגמים את החלטת הממשלה מינואר 2009 לכמות של מגה ואטים, אנו מדברים בערך – זה תלוי בביקוש לחשמל – על החדרה של 1,400 מגה ואט אנרגיות מתחדשות עד שנת 2014 וכ-4,000 מגה ואט עד שנת 2020.
אילן סולימאן: מבחינת ההסדרות שהצבנו ומגבשים בימים אלה, מכוונים ליעד שקבעה הממשלה בשנת 104.
אילן סולימאן: העלות העודפת היא פונקציה של התעריפים מול מחיר החשמל הרגיל.
אילן סולימאן: אם נצליח להביא למימוש והפעלה מסחרית של ה-1,400 מגה ואט בשנת 2014, אנו מדברים על 1.3 מיליארד ש"ח עלות עודפת לשנה, ואנחנו יודעים זאת, ולכן ההסדרות שלנו מבוססות על כמויות מדורגות של החדרה מתוך ציפייה שהמשק הזה, ובמיוחד המשק הסולארי, שהוא המקור, יוריד את העלויות, כפי שחזוי בכל העולם.
אילן סולימאן: אנו זוכרים שיש אנרגיות מתחדשות, אך אנו גם זוכרים שיש צרכנים מהצד השני.
אילן סולימאן: מול היעדים הציבור משלם, ותמיד יש למצוא את האיזון בין החדרה לבין מזעור העלויות.
אילן סולימאן: תעריף החשמל צפוי, ואנו מדברים על כ-5 אחוז בשנת 2014 לקידום הנושא.
אילן סולימאן: הדברים האלה לא חורגים ממה שמקובל בעולם, לפעמים זה יותר, אבל צריך תמיד להיות עם יד על הדופק, שלא ניסחף, ונשיג את היעדים במינימום העלות.
אילן סולימאן: אני חוזר ואומר מה ששאול אמר – הבעיה היא לא הסדרת תעריפים.
אילן סולימאן: הבעיה היא המוכנות התשתיתית במשק החשמל.
אילן סולימאן: הסדרות ל-4,000 מגה ואט אפשר גם אם נבוא ונדווח, ואכן זה רעיון ראוי, כל שבוע, ונגיד: הנה ההסדרות קיימות.
אילן סולימאן: אם לא תהיה מוכנות תשתיתית מבחינת קרקעות, הולכות החשמל, טיפול בחשמל הזה, אזי יהיו הסדרות- -
אופיר אקוניס: לא צריך כל שבוע , אבל אפשר בהחלט פעם בשלושה חודשים לקבוע דיון, נחשוב על זה.
אילן סולימאן: הנקודה הבסיסית היא המוכנות התשתיתית.
אופיר אקוניס: לזכותה של הממשלה הקודמת איני אומר הרבה דברים, אבל ההחלטה הזו היא מאוד מפורטת, כולל שהיא מדברת על סעיפי איתור והקצאת קרקעות באמצעות מכרזים.
אופיר אקוניס: היא מדברת על חבל אילות באופן ספציפי.
אופיר אקוניס: החלטה מאוד מפורטת ויסודית.
אופיר אקוניס: אגב, אני מפסיק אותך רגע, אילן, לא הבנתי – הרשות לשירותים ציבוריים התנגדה להצעה הזו, לפי מה שאני מבין.
אילן סולימאן: עמדת הרשות לשירותים ציבוריים חשמל לוקחת אחריות.
אילן סולימאן: אני חשבתי שהיעד לשנת 2020 צריך להיות 7 אחוז ולא יותר.
אילן סולימאן: התרעתי שהבעיה שלנו היא תשתית.
אילן סולימאן: אני חוזר ואומר לך כאן - אם לא נטפל בבעיות האלה, לא יהיה לנו 10 אחוז בשנת 2020.
אילן סולימאן: יהיו הסדרות, יהיו מתקנים שיעמדו ולא יהיה מה לעשות עם החשמל.
עמיר פרץ: הסדרה, אתה מתכוון חיבור לרשת?
אילן סולימאן: כן.
אילן סולימאן: חברת החשמל עובדת נכון, וההולכה מיועדת לקליטת צרכנים.
אילן סולימאן: עשינו פה שינוי תפיסתי שאנו מדברים על אלפי מגה ואטים של יצרנים שנכנסים לשוק.
אילן סולימאן: חברת חשמל צריכה הנחיות ותהליך של הקמת קווים.
אילן סולימאן: תהליך של הקמת קוים לוקח שנים.
אופיר אקוניס: אבל יעד הביניים של 5 אחוז עד 2014?
אופיר אקוניס: הוא אמר שנכון לרגע זה לא עומדים ביעד של 2020.
אופיר אקוניס: לגבי 5 אחוז עד 2014 - האם גם בזה אתם לא עומדים?
אילן סולימאן: כל מה שקשור להתקנות הקטנות, ולכן לקחנו מיקוד שמחוברות ברשת החלוקה, גם המתקנים של עד 5 מגה ואט וגם המתקנים הקטנים שעל גגות, אתם לא צפויה כל בעיה.
אילן סולימאן: כשיגיעו המתקנים הגדולים, הסולאר טרמי והגדולים, 500 מגה ואט ועוד כ-300 ברוח, יכול להיות שבנקודות מסוימות חברת חשמל תגיד: יש לנו בעיית חיבור- -
עמיר פרץ: זו אמירה לא רצינית.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת פרץ, בבקשה.
עמיר פרץ: רק שאלה לחידוד הנושא; רשות החשמל, מעבר לעובדה שאתם עוסקים בחלופות שונות לאנרגיות ולסוגיהן, אתם עוסקים בקיבולת חשמל.
עמיר פרץ: נניח שלא היינו עושים בכלל חשמל מסוגים אחרים.
עמיר פרץ: הרי גם כך יודעים שהפער בין נקודות השיא של חברת חשמל לבין צורכי מדינת ישראל רק הולכים ומקצינים.
עמיר פרץ: היינו כבר בנקודות קיצון כאלה לפני שנתיים, של לפני קריסה, כלומר היקף הקיבולת שחברת חשמל צריכה להעמיד, בלי שום קשר למאיפה היא תגיע, ממילא חייבת להיות הרבה יותר משמעותית.
עמיר פרץ: אז אם אתה אומר לי שיש פה בעיה של מיקומים, זה לא נראה לי רציני.
עמיר פרץ: חברת החשמל היא אחד הגופים שהוכיחו שהם יודעים להתחבר לכל מצפה, אז אם תהיה חווה סולארית באיזה מקום, החיבור לרשת היא לא בעיה, הקיבולת היא בעיה, אבל הקיבולת היא תכנון לאומי של היקף חשמל שזורם, ולא ייתכן שזה רק קשור לעניין הסולארי.
שאול צמח: חבר הכנסת פרץ צודק.
שאול צמח: להגדיל את הקיבולת של קווי ההולכה היה צריך בכל מקרה.
שאול צמח: החלטת הממשלה נתנה דגש לסולארי, ונתנה דגש לסולארי באזור הערבה והנגב.
שאול צמח: שם יהיה הרבה היצע של חשמל ויהיה מעט ביקוש.
שאול צמח: אילו חברת חשמל היתה צריכה לתכנן אחרת, היתה מתכננת את זה אולי במיקומים אחרים.
שאול צמח: לכן קווי ההולכה נהיים יותר ארוכים ויותר רחוקים, בגלל הטכנולוגיה.
שאול צמח: זה מה שהוא התכוון להגיד.
עמיר פרץ: אתה מתאר אותנו כמדינה מפגרת.
עמיר פרץ: בכל אירופה יש רשת הולכה שעוברת ממדינה למדינה, בכל תקלה מרימים, מעבירים, והערבה לתל אביב - זה מיליוני קילומטרים?
עמיר פרץ: אני אחד המעריצים הכי גדולים של חברת חשמל, אני מעריך מאוד את היכולת הטכנולוגית שלהם, וזה לא מקובל עליי.
דב חנין: חבר הכנסת פרץ אופטימי – הוא מניח שבערבה יהיה עודף ייצור.
שאול צמח: רק דוגמה, להמחיש את מה שאני אומר: אנחנו מתכננים להקים תחנות בתמנע, באזור הערבה- -
אופיר אקוניס: בצמוד לשדה התעופה שמתוכנן שם...
שאול צמח: אבל כדי להוציא משם את החשמל, יש להעביר קו במכתש רמון.
שאול צמח: חברת חשמל יכולה לעשות את זה בתקופה הכי קצרה שאפשר.
שאול צמח: יש לה יכולות מצוינות, היא רק צריכה להשיג אישור של מוסדות התכנון.
שאול צמח: את זה קשה להשיג.
שאול צמח: הבעיות הן בעיות של קונפליקטים תכנוניים, שיאפשרו לה לעלות לשטח ולעשות.
שאול צמח: מרגע שתקבל אישור, אין בעיה.
עמוס לסקר: אם, לצורך הדיון, כל התוכניות תתממשנה, ונגיד לצורך התיאוריה שיש לנו מחר 2,000-3,000 מגה ואט מהנגב שצריך להוביל אותם למרכז.
עמוס לסקר: הפתרון אולי להעביר את תושבי המרכז לנגב.
עמוס לסקר: לכן צריך להקים קווי הולכה, וברמת הביצוע אין בעיה, כפי ששאול אמר.
עמוס לסקר: תחשבו רק על כמה מועצות אזוריות ועיריות ואישורים צריך לעבור כדי לעשות את זה.
עמוס לסקר: זאת הבעיה.
אילן סולימאן: כבוד היושב ראש, לכן זו הנקודה שגם כתוב בהחלטת הממשלה שהרשות התנגדה, הנקודה היתה שבלי התשתיות האלה וכדומה, לתת יעד שיהיה קשה להשיג אותו, נעמוד פה שוב בפני הוועדה הזו בעוד שבע שנים, אבל אני מקווה שהדיון הציבורי הזה יתמרץ את הסוגייה הזו.
אילן סולימאן: לגבי המתקנים הקטנים שהם בעצם כבר בתהליך, עד 50 קילו ואט על גגות, זו הסדרה שהיתה ראשונה בתמיכה של שר התשתיות פואד בן-אליעזר בזמנו, וזו הצלחה אדירה, לדעתי, בהיבט הזה שכיום אנו עומדים בהיבט של כמות מותקנת וכמות מוזמנת ומאושרת בחברת חשמל מעבר ליעדים שקבענו בסקטור העסקי.
אילן סולימאן: כמו שאמנון ציין, ניתן פתרון לכל מי שהגיע בזמן ובידיו האישורים המתאימים, ואנו מקווים שתתפרסם המדיניות של משרד התשתיות, שתהיה לזה המשכיות.
אילן סולימאן: פוטנציאל הגגות אכן עומד על כ-300-400 מגה ואט במדינת ישראל בתהליך הזה.
אילן סולימאן: בסקטור הביתי המכסה עדיין לא מולאה.
אילן סולימאן: יש שם קשיים של צרכנים ביתיים להתחייב על הדברים האלה, אבל מכיוון שאם תהיה המשכיות, הרי התעריף לסקטור הביתי יהיה יותר מתמרץ, ואנו מאוד מקווים שהיזמות תיכנס לתהליך הזה.
אילן סולימאן: אותו דבר עשינו בעיקר מהיבטים של אזורי הצפון והפריפריה, הסדרה דומה לחלוטין עם תעריפים מתאימים לטורבינות רוח קטנות.
אילן סולימאן: יש לנו בקשות, וגם כאן הסוגייה היא עניין ההיתרים.
אילן סולימאן: כלומר ההסדרה קיימת, התעריפים קיימים, ויש צנרת גם בקשות לחברת חשמל, אבל עדיין הצבת הטורבינה וכל סוגיות ההיתרים עדיין לא נפתרה.
אילן סולימאן: לגבי ההחלטה מתקנים סולאריים בינוניים, זה נקבע ויצא החוצה.
אילן סולימאן: בתוך ההסדרה חשבנו שראוי, מכיוון שהתחום הזה כל הזמן מתפתח ואנחנו רואים קדימה, הרי ש-10 אחוז מהמכסה מאפשר גם לטכנולוגיות סולאריות אחרות להיכנס, ואנחנו מאמינים שאם תיפתר הבעיה של הקרקעות ומינהל התכנון, אנחנו את ה-300 ואט מסוגלים ליישם ולממש, לפחות את רובה, עד שנת 2014.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני מתנצל על כך שאני מתחקר קצת את רמת התכנון והתוכניות לטווח ארוך.
עמיר פרץ: אבל תוכל לומר לי בבקשה מה היקף צריכת החשמל היחסית של אזורים קשיי התעבורה למיניהם שנמצאים?
אילן סולימאן: בדרום הארץ מבחינת אנרגיה?
אילן סולימאן: אחוזים בודדים.
אילן סולימאן: מספרים מדויקים אוכל להעביר לך אחר כך.
עמיר פרץ: כדי להגיע ל-4, 5 אחוז, קודם תייצר כך שאתה מספק את כמות האנרגיה הנדרשת באזורים סמוכים.
עמיר פרץ: הרי גם זה עדיין לא סיפקת.
עמיר פרץ: אין לכם כרגע.
עמיר פרץ: דבר שני, אתם חייבים להציב תוכנית חלופית למתקנים - גם אם אין בעיות תכנוניות, יכול להיות שהעלות של לעשות קווי הולכה כאלה דרך מכתשים וכו' היא כזאת אסטרונומית שאולי יש מקום לשקול את העניין שמי שכבר מתוכנן – מתוכנן, אז יש שתי טחנות רוח שמתוכננות ועוד איזו חווה.
עמיר פרץ: כרגע אתה לא פוגע מבחינה כלכלית באף אחד.
עמיר פרץ: אתה צריך לחשוב, לאן אתה מעתיק את זה.
עמיר פרץ: יש מספיק אזורים.
עמיר פרץ: לכן אתם צריכים להציג תוכנית אלטרנטיבית.
עמיר פרץ: ברור שאתם הולכים בעיניים פקוחות למצב שכמות ההסתייגויות שיהיה לך בלהעביר כבלים במכתש מכל סוג – אם יש לכם דוגמה אחרת, אשמח.
עמיר פרץ: מה, לא צפיתם מראש את הבעיה?
אמנון שפירה: שתי ההסדרות שראית פה כרגע הן הסדרות לרשתות החלוקה, לא לרשתות ההולכה.
אמנון שפירה: החלוקה, יש בה פחות בעיות מההיבט הסטטוטורי וכן הלאה.
אמנון שפירה: ברגע שאתה נכנס להולכה, ואתה תשים את התחנות האלה במקומות הכי טובים בארץ - אחרת לא תקבל אנרגיה.
אמנון שפירה: אם אתה תגיד: אני רוצה לשים את זה במקום סמוך, לא תקבל אנרגיה.
אמנון שפירה: הקרינה שם נמוכה, החום נמוך.
אמנון שפירה: החום גבוה בנגב, הרוח גבוהה ברמה.
עמיר פרץ: ראיתי את המפות שפרסמתם.
עמיר פרץ: אין הבדל מהותי באזורים שונים מבחינת החום.
אמנון שפירה: דיברנו על קרינה, לא על חום.
אמנון שפירה: טרמו סולארי עובד על חום.
אמנון שפירה: ה-PV שאנו מדברים עליו פה עובד על קרינה.
דב חנין: גם קרינה וגם חום יש לנו מספיק בכמעט כל האזורים בארץ.
אילן סולימאן: בהתאם למתווה של 1,400, פרסמנו לשימוע אחרי עבודה מאומצת הסדרה למתקנים הגדולים בטכנולוגיות הסולאריות, היא יצאה לפני כחודש.
אילן סולימאן: אנחנו אמורים לקבל את ההתייחסויות עד סוף חודש ינואר.
אילן סולימאן: אנו מעבירים את זה ליזמים ולשחקנים בשוק, הם מגיבים.
אילן סולימאן: בדרך כלל הזמן שלוקח מרגע שמגיעה ההתייחסות בשימוע ועד שמעבירים את זה להחלטת תעריפים ברשות, הוא כחודשיים-חודשיים וחצי.
אילן סולימאן: אם ייווצרו בעיות קשות, גם סטטוטוריות, גם משפטיות, זה לוקח יותר זמן.
אילן סולימאן: לנו יש תמריץ להוציא את זה מה שיותר מהר ולתת ליזמים האלה להתחיל לרוץ.
אילן סולימאן: המטרה היא להוציא תעריף נכון שיזמים ייכנסו, מצד שני, העלות לציבור תהיה מינימלית ככל האפשר, ותמיד מחפשים את האיזון.
אילן סולימאן: לא רוצים להוציא משהו כי אמרנו שנוציא מחר בבוקר וכולם יגידו לנו: לא ישים.
אילן סולימאן: זה אני מקווה שלא יקרה.
אילן סולימאן: במקביל יש לנו החלטה של ממשלת ישראל על המכרז באשלים, שהתקבלה לפני כשלוש שנים, ואמורים להביא לתוספת של 250 מגה ואט בשיטה של מכרזים, ובסך הכול אני מעריך שבהיבט הזה, אם הכול יסתדר, אנו מדברים על כמות כוללת של כ-700 מגה ואט.
אילן סולימאן: בטכנולוגיות האחרות כמעט אין לנו פוטנציאל.
אילן סולימאן: דיברנו במיוחד על הרוח.
אילן סולימאן: הרוח הוא הכי כלכלי, אני חושב שצריך לתת לו כל התמיכות בדבר הזה.
אילן סולימאן: היתה הסדרה לרוח, היא היתה מאוד רלוונטית.
אילן סולימאן: נתקלנו בשתי סוגיות; אחת, הבנקים התקשו ולא רצו לממן כי הם ראו תנודיות בתעריף, שהוא מרכיב אצל היזמים, אז ניגשנו חזרה ופתרנו את הבעיה הזו.
אילן סולימאן: מצד שני, גם עלויות הזיהום בעולם עלו.
אילן סולימאן: גם נעשתה פה עבודה על ידי המשרד להגנת הסביבה, שגילה שעלויות הזיהום יותר גבוהות.
אילן סולימאן: חשבנו שראוי לתקן את מרכיב הפרמיה שאנו נותנים לאותם יזמים, ואני מניח שעד סוף ינואר ההסדרה הזו גם תהיה בחוץ.
אילן סולימאן: להקים תחנה זה לא מהיום למחר, חוץ מה-PV הקטנים, שהתהליכים יותר קצרים.
אילן סולימאן: גם אם ההסדרה תהיה מחר, עם הסטטוטוריקה, עם התהליכים, עם הסגירות הפיננסיות, נגיע ל-2012-2013.
אילן סולימאן: אני מקווה ומאמין שבכוחות משותפים ב-2014 נהיה עם ה-1,400.
עמיר פרץ: מה הנוסחה שלכם לתוכנית של העלאת המחיר לצרכן?
עמיר פרץ: יש לכם נוסחה של כניסת אנרגיה חלופית ועלייה?
אילן סולימאן: הכנסה של אנרגיות מתחדשות במדינת ישראל במתכונת מוטלת על צרכני החשמל.
עמיר פרץ: את זה הבנתי, לצערי.
עמיר פרץ: מה אני מודאג – כשבנית נוסחה, אם היא נוסחה מקבילה לכניסת היקף האנרגיה, ניחא.
עמיר פרץ: אבל אם בנית נוסחה שנתית, אתה תספיק להעלות את המחירים.
אילן סולימאן: הביטוי התעריפי של העלויות האלה בתעריף החשמל מקבל ברגע שהמתקנים החשמליים מקבלים אנרגיה.
חמד עמאר: בכמה אחוזים יעלה לצרכן?
חמד עמאר: אם ב-2020 יש לנו ה-10 אחוז, כמה זה יעלה?
אילן סולימאן: 2020 – ההערכות שלנו מדברות על כ-10, 11 אחוז.
אופיר אקוניס: אני מבקש את ההתייחסות של מנכ"ל חברת החשמל.
עמוס לסקר: אדבר בקיצור, מאחר שאני חושב שרוב הדברים נאמרו.
עמוס לסקר: למעשה, אנחנו קבלן מבצע של רגולציה.
עמוס לסקר: אנחנו מקבלים את ההנחיות, את אמות המידה, את רמות הסף, ואנו מבצעים.
עמוס לסקר: ברמה העקרונית, אנחנו מברכים על כל מה שקשור באנרגיות מתחדשות.
עמוס לסקר: לצערי, מבחינה רגולטורית אסור לנו לבצע שום דבר, ואין לי בעיה, שהשוק הפרטי יעשה את זה, אבל ברמה העקרונית, כל מה שאנו יכולים לסייע כדי להכניס את הנושא, אנו פתוחים בעניין.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני חושב שהדיון הזה מאוד חשוב, הוא מתרחש בעתו, ואני מודה לחברי הכנסת שיזמו את הדיון הזה.
עמיר פרץ: עלו כאן הנושאים העיקריים.
עמיר פרץ: יש הרבה אנרגיה סביב הנושא, ואני חושב שיש להתחיל בשלושה דברים שהוועדה מבקשת.
עמיר פרץ: אל תלכו עכשיו על תפשת מרובה לא תפשת.
עמיר פרץ: תתחילו עם הפתרונות.
עמיר פרץ: קחו את חברת החשמל.
עמיר פרץ: במקומות שכבר יש איתור שטח, העסק עבר את כל הגורמים ואפשר לצאת לדרך, צריך לצאת לדרך.
עמיר פרץ: אני מתנגד למה שאומר חברי חנין, לנסות להעתיק את החוות האלה ואת האלטרנטיבה למרכז.
דב חנין: עוד לא אמרתי שום דבר.
אופיר אקוניס: זה עוד פחות ריאלי מהנגב ומהערבה, חוץ מזה שיש החלטת ממשלה, והיא טובה ונבונה בעניין הזה, והיא ממקדת את הנושא בנגב ובערבה.
אופיר אקוניס: אם זה יהיה במרכז, תכין תוכנית ל-2050, וגם אז היא לא תבוצע.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, ברור שהאלטרנטיבות בנגב הן ברובן מיועדות לתפישה האקולוגית של מדינת ישראל, וברור שעל כל תוכנית יהיו מספיק עיניים שיבחנו אותה, ולמרות כל זאת אני חושב שבעבודה מתואמת בהחלט אפשר להאיץ את העניין ולהגיע ליעד של ה-5 אחוז.
עמיר פרץ: אני לא יודע אם נוכל להגיע ליעד של 10 אחוז, אבל היעד של 5 אחוז הוא אפשרי.