GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: אני מציע, אדוני היושב ראש, מכיוון שהנחתי הצעת חוק שתיתן הכרה לאנרגיות מתחדשות ותגדיר אותן כחקלאות מתחדשת כדי לפתור הרבה אוד חסמים, כי אחת הבעיות הקשות ביותר זה בעצם כל השינועיות.
עמיר פרץ: אני לא אומר לעשות את זה גורף, כי אני לא רוצה שמדינת ישראל תהפוך למדינה של לוחות סולאריים, ונמצא עצמנו מהלכים בין חוות של זכוכיות, ובזה נגמר העניין.
עמיר פרץ: ודאי שאני רוצה שמדינת ישראל תשמור על האופי הירוק שלה, ודאי שהריאות הירוקות של מדינת ישראל הן האוויר לנשימה שלנו, אבל אם רוצים לדלג על אחת המכשלות הגדולות ביותר, כי רוב האלטרנטיבות של האנרגיה המתחדשת נמצאת בדרך כלל באזורים שהגדרת היעד שלהם זה הגדרה של חקלאות.
עמיר פרץ: אם נסייע בכך שניתן, עם כל ההסתייגויות, וצריך להכניס את ההסתייגויות לחקיקה, ואני מקווה מאוד שהוועדה אכן תסייע בידיי להעביר את הצעת החוק הזו, כי לדעתי, היא תפתור חלק גדול מהבעיות.
עמיר פרץ: היא לא תפתור הכול.
עמיר פרץ: כל הגורמים כאן נמצאים בדרך כלל תחת מתקפות וביקורת, גם רשות החשמל, גם רשות החשמל, גם משרד האנרגיה, אבל יש שלב עכשיו שאתם יכולים למצות קצת את הפירות, אז אל תיתנו לעסק להיתקע.
עמיר פרץ: תעשו את החיבורים הנדרשים – אדוני מנכ"ל חברת החשמל, את החיבורים הסופיים, שלא יהיה התקע והשקע כל אחד במקום אחר, אלא חבר ביניהם, ואין לי ספק שחברת החשמל יכולה לתרום חלקה, ובואו נתקדם אחר כך לדון, איך מגיעים ליעד של 20 השנים הבאות.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין.
דב חנין: לפני עשרה ימים הסתיימה ועידת קופנה
דב חנין: גן, שהיתה אירוע חסר תקדים מבחינת מספר ראשי המדינות והעוצמה הפוליטית שהגיעה לשם.
דב חנין: נשיא מדינת ישראל, שמעון פרס, התחייב בשם מדינת ישראל לכך שמדינת ישראל תפחית 20 אחוז מה-BAU שלה עד שנת 2020.
דב חנין: אגב, זה יעד מאוד צנוע בקנה מידה בין לאומי.
דב חנין: הוא קרוב מאוד לרף התחתון של המדינות המתפתחות.
דב חנין: אנחנו בכלל לא מדברים על המדינות המפותחות, אנו מדברים על המדינות המתפתחות, שהרף התחתון שלהן הוא 15 אחוז מה-BAU, ואנחנו ב-20 אחוז מה-BAU.
דב חנין: ברמה הבין לאומית זה קרוב לציון בלתי מספיק, אבל ברמה ישראלית זו מהפכה דרמטית.
דב חנין: כי ברמה המעשית, מה שהיעד הזה אומר זה יותר ממה שהוחלט בהחלטות הממשלה עד עכשיו.
דב חנין: אני יכול לשבת אתכם, אם תרצו, אנשי המשרד ורשות החשמל, ולהראות לכם שזה הרבה יותר קרוב למתווה שהציג השר ארדן בממשלה, של הפחתה, שעדיין לא סוכם בממשלה, אבל זה קרוב למתווה שלו.
דב חנין: לכן אנו מדברים פה על מהלך מאוד מרחיק לכת.
דב חנין: כדי לעמוד ביעד הזה אנו צריכים לעשות צעדים מאוד גדולים – התייעלות אנרגיה באופן מהפכני, נושא שנמצא בפני הוועדה שלך, אדוני, הצעת החוק עברה בתמיכת הממשלה, ונמצאת על שולחן הוועדה הזו, ואני מקווה שנקדם אותה במהירות וביעילות, ונושא של אנרגיה מתחדשת.
דב חנין: יש הרבה מאוד בעיות בקידום של אנרגיה מתחדשת, אבל אפילו לא נדבר על הרמה של המדינות המפותחות, אפילו לא נדבר על הרמה של התחייבות הנשיא פרס.
דב חנין: על פי החלטות הממשלה הקיימות, היעד שהממשלה קובעת לשנת 2020 זה עלייה פי 50 במשקל האנרגיה המתחדשת בישראל.
דב חנין: מי שלא מבין שאנו מדברים פה על מהפכה, לא מבין על מה אנו מדברים.
דב חנין: יושבים פה אנשי המקצוע הכי טובים.
דב חנין: אבל אני אומר לכם וגם לך, אילן, אני מכיר אותך ואני יודע שאתה איש מקצוע מעולה.
דב חנין: אם אתם, אנשי המקצוע, תמשיכו לחשוב בקטגוריות הרגילות שבהן עבדתם עד עכשיו, אתם לא תעשו את התהפכה הזו, כי מהפכה מחייבת להחליף את הדיסקט, ולהתחיל לחשוב אחרת לגמרי, אחרת אנו תקועים במקום.
דב חנין: לא נכפיל פי 50 עד שנת 2020 אם לא נחליף את הדיסקט ונבנה מנגנונים לגמרי אחרים ממה שיש לנו היום.
דב חנין: כדי להתמודד עם הבעיה הזו אנו צריכים התמודדות רוחבית.
דב חנין: חבר הכנסת פרץ דיבר על המכשלות בתחום התכנוני - בעיה מאוד רצינית, מחייבת התמודדות, פתרונות, עם הרבה שכל, ובצדק – אנו לא רוצים לחסל את השטחים הירוקים, אבל אנחנו ודאי רוצים לייצר מנגנון שיאפשר הרבה יותר פיתוח של אתרים לאנרגיה מתחדשת במקומות הרבים שזה אפשרי, וזה אפשרי במקומות רבים.
דב חנין: הדבר השני זה מנגנונים כלכליים.
דב חנין: אם אנו רוצים שגורמים ייכנסו לתחום ויפעלו בו, זה צריך להיות להם כדאי.
דב חנין: בתחום הזה יש כשל שוק מובנה, שקיים כיום.
דב חנין: היום יותר זול לייצר מפחם וגם מנפט מאשר מאנרגיה מתחדשת לכל סוגיה.
דב חנין: איך מתמודדים בעולם עם כשל השוק הזה - יש שני מכשירים כלכליים פשוטים.
דב חנין: אחד, להטיל מס פחמן.
דב חנין: אני חושב שזה צעד נכון, אבל פוליטית, יהיה קשה לקדם אותו בישראל.
דב חנין: הדרך השנייה לעשות זאת היא לתת סבסוד משמעותי ולטווח ארוך למי שמתעסק באנרגיה מתחדשת.
דב חנין: לגרום לזה שאנשים נכנסים לשוק הזה של האנרגיה המתחדשת, והם מבינים שהם לא נכנסים למשחק של תחרות שוק, אלא המדינה מעוניינת בזה, ואני אומר את זה באופן פתוח – המדינה מעוניינת באנרגיה מתחדשת, ולכן היא תיתן כסף לאנשים שעושים את המעשה הזה, שאנו מעוניינים לקדם אותו מבחינה כלכלית.
דב חנין: אני מסתכל על הנתונים שהממ"מ מציג בפנינו על ארצות העולם.
דב חנין: גרמניה, שמזג האוויר בה פחות שמשי מאשר בישראל, לפחות היום, כרגע המצב שם הרבה יותר מעונן מאשר אצלנו.
דב חנין: היום 14 אחוז מייצור החשמל, לפי הנייר של הממ"מ, היא אנרגיה סולארית?
דב חנין: איפה אנחנו ואיפה הם?
דב חנין: היעד של גרמניה לשנת 2020 הוא 30 אחוז, בספרד 37 אחוז.
דב חנין: איך הדברים האלה נעשים?
דב חנין: באמצעות מעורבות של המדינה.
דב חנין: המדינה לא יכולה לברוח מהשדה הזה.
דב חנין: אם אני מסתכל על טבלת המחירים שהממ"מ מציג לנו על מחיר ליצרנים סולאריים עבור רכישת חשמל ממתקנים סולאריים, אני רואה ששוויץ, קנדה – מדינה גדולה, אין בה הרבה שמש.
דב חנין: אבל היא החליטה שהיא רוצה לקדם אנרגיה סולארית.
דב חנין: נותנת ליצרן בשקלים ישראליים 2.81.
דב חנין: אצלנו מדברים על 1.97, אבל בפועל כבר יורדים; החדשים שנכנסים יקבלו תעריף הרבה יותר מצומצם, ואין גם ביטחון – אנו לא יודעים מה יהיה התעריף בעוד שנתיים או שלוש או ארבע למי שנכנס לשוק הזה.
דב חנין: כך לא נתקדם, חברים יקרים.
דב חנין: לכן, אדוני היושב ראש, אני רוצה לסכם ולומר, שאם אנו רוצים לעמוד ביעדים האלה, כולנו חייבים לשנות את הגישה באופן מהפכני.
דב חנין: שר התשתיות, השר לנדאו, מאוד פתוח לנושא הזה, ואני מצפה ממנו, אני רואה גם שראש הצוות שלו נמצאת אתנו, אני מצפה ממנו ממש להיכנס למלחמה כדי לקדם את הנושא הזה, אחרת הנושא הזה לא יתקדם.
דב חנין: אדוני היושב ראש, מהוועדה הזאת אני מצפה ששני הנושאים האלה של התייעלות אנרגיה ואנרגיה מתחדשת יהיו נושאים קבועים בוועדה הזאת, נקדם גם חקיקה וגם הסדרים.
אופיר אקוניס: בבקשה, חזי קוגלר.
חזי קוגלר: אדוני, אנחנו באיחוד לאנרגיה נקייה בישראל מאוד מברכים על קיום הדיון הזה.
חזי קוגלר: אנו יודעים שדיונים כאלה רק מאיצים את קבלתן של החלטות חשובות, כפי שנפלה שלשום ברשות החשמל, לכן אנו בהחלט מעודדים את המדיניות שאדוני מנהיג, לבקש שהפקידים האחראיים יציגו בפניו דין וחשבון מה שיותר מהר כדי להוכיח איך עומדים ביעדים.
חזי קוגלר: אנחנו מברכים על הדברים של חבר הכנסת חנין.
חזי קוגלר: ללא ספק, החלטת הממשלה מלפני שנה באה לסמן שינוי תפישה מקיר לקיר, ולגבי היעדים של 5 אחוז, 7 אחוז, 1,400 מגה ואט, 1,700 מגה ואט, זה מחטיא את המטרה.
חזי קוגלר: הרי אותו אוויר שאנו מדברם עליו, הצרכנים שאנו מדברים עליהם, הם גם נושמים את אותו אוויר, יהיו להם הרבה יותר מקומות עבודה, שגם זה נושא חשוב לוועדה הזו.
חזי קוגלר: החלטת הממשלה שעברה לפני שנה צפתה שיתווספו אלפי מקומות עבודה, הנגב והערבה בכלל יעבור שינוי מהפכני.
חזי קוגלר: תתווסף תעשייה שלמה וחשובה לייצוב בסיס טכנולוגיה הי טקית שתתרום הרבה מאוד למדינת ישראל.
חזי קוגלר: לדבר במונחים של מיליארד דולר לפה או לשם, גם זה מחטיא את המטרה, לדעתי.
חזי קוגלר: ידענו שאנו מוסיפים לקופת המדינה במימוש של ההחלטה הזו וגם מעבר לזה הרבה מאוד כסף מבחינת מס הכנסה, מסים חדשים, מבחינת הכנסות למדינה על דרך של ייצוא, מקומות אחרים, ובכלל פיתוח של האזור.
חזי קוגלר: צריך לזכור שאנו מדברים על היקפים הרבה יותר גדולים ממה שהוצג פה.
חזי קוגלר: היכולות הדרושות כדי לממש את ההחלטות, ולא רק 5 או 10 אחוז, אפילו יותר מזה, ישנן.
חזי קוגלר: דיבר פה מנכ"ל חברת החשמל, ואנו יודעים שניתנו בזמנו הנחיות לתגבור של המערכת של הולכת החשמל.
חזי קוגלר: נעשתה עבודה גדולה במשרד הפנים, במינהל תכנון, כדי להכניס לתוקף הליכים הרבה יותר קצרים ומהירים להקצאת קרקעות והוצאת ההיתרים.
חזי קוגלר: כל הדברים האלה יכולים להביא לכך שלא רק יעד הביניים של 5 אחוז יושג עד 2014.
חזי קוגלר: המדינה למעשה צריכה להשיג את היעד של 10 אחוז ב-2014, וזה ניתן לעשות, אבל ההחלטה הזו של הממשלה לפני שנה היא בעצמה היתה פשרה מכוח הנסיבות שהיו נהוגות אז, אבל מאז רואים פה כל העניין הגדול וההיערכות שנעשתה בתחום, התחום הזה כבר התבשל, הוא מסוגל להרים הרבה יותר ממה שכבר הוחלט על ידי הממשלה, ואנו בהחלט מעודדים שהיעדים שייקבעו וההליכים שצריכים ליישם אותם יהיו הרבה יותר רחוקים ממה שיש כבר עכשיו על הנייר.
חזי קוגלר: נשמח להעמיד לרשות הוועדה את הנתונים, כדי שיוכלו להיווכח, מה ניתן לעשות במדינה שהיא הרבה יותר מתקדמת מבחינה טכנולוגית מאשר מדינות אחרות, שלצערי, דווקא הן עומדות ביעדים שאנו נופלים בהם.
חזי קוגלר: תודה.
אופיר אקוניס: רויטל נחושתן, בבקשה.
רויטל נחושתן: שיכון בינוי סולאריה זו חברה שמתכננת ומקימה מערכות סולאריות פוטו וולטאיות עבור בעלי גגות.
רויטל נחושתן: בשנה האחרונה לקח לנו זמן לשכנע אנשים שהיו קטני אמונה בכך שהמדינה באמת הולכת למהלך ארוח טווח, לשכנע אותם שהם יכולים ולצריכים להקצות את הגגות שלהם, שהם גגות, שבניגוד לכל החסמים שעלו פה, לא קיימים.
רויטל נחושתן: בנושא של גגות בישראל אין חסם הקרקע.
קריאה: למה יש מכסה בכלל?
רויטל נחושתן: אני פה כי אין מכסה לגגות.
אמנון שפירה: המכסות נקבעות כדי להגיע למצב שנגיע למחירים סבירים ולעלות עודפת סבירה.
אמנון שפירה: המכסות זה חלק מהמדיניות, והמדיניות הזו תיקבע ותדבר על גודל המכסות ואופן הפריסה וכן הלאה.
אמנון שפירה: אך ברור שבמצב של 2.01 שירד ל-1.97 ₪, ראינו את הבום, וזה חלק מהעניין - חלק מהעניין של הבום בחודשים נובמבר ותחילת דצמבר, כי המחירים יורדים כל הזמן.
אמנון שפירה: הרי אין ספק שאנחנו מקימים את זה לרווחת כלל ציבור הצרכנים במדינת ישראל.
קריאה: אתם עובדים בשברירי אחוזים.
קריאה: בספרד הורידו מחירים אחרי שנוצרה מסה קריטית, גם ברוח וגם בחשמל סולארי, כבר הגיעו ל-30 אחוז.
אילן סולימאן: ברגע שתיקבע מדיניות של השר לגבי ההמשכיות של הדבר הזה, אנחנו ניישם את התעריפים.
אילן סולימאן: אין פה מחלוקת מבחינתנו.
רויטל נחושתן: אנחנו קוראים כאן בשם הלקוחות שלנו, שמעוניינים לראות רצף הסדרה בנושא של גגות, קוראים להמשיך לייצר תעריפים למתקנים קטנים על גגות.
רויטל נחושתן: במקומות האלה, כפי שאמר חבר הכנסת פרץ, אין חסמים.
רויטל נחושתן: אפשר לקחת את ה-300, 400 מגה הראשונים, וכבר עכשיו ליישם אותם ולתת תעריף והסדרה המשכית מה שיותר מהר כדי לא לשבור את האמון של הלקוחות במתווה שהמדינה החליטה לקחת על עצמה.
רויטל נחושתן: תודה.
אופיר אקוניס: נחזור לגורמי השלטון.
אופיר אקוניס: יועץ שר הפנים, בבקשה.
אופיר אקוניס: איתור והקצאת קרקעות – זה הוטל על מינהל התכנון במשרד הפנים בתיאום וכדומה.
אופיר אקוניס: איפה הדברים עומדים מבחינת
אופיר אקוניס: כם, מבחינת משרד הפנים?
שמעון יפרח: ראשית, הדיון הזה מבורך.
שמעון יפרח: אני רוצה להתייחס בשלושה כיוונים.
שמעון יפרח: הראשון הוא הנושא הלאומי.
שמעון יפרח: השר עסק בנושא זה בהיותו שר התמ"ת.
שמעון יפרח: אני חושב שזה היה המטה הראשון שהוקם בראייה לאומית בהתייחס למו"פ, נושא של תעשייה, הכשרה מקצועית, תעסוקה, ועברנו כאן למשרד הפנים כדי להמשיך את נושא התכנון.
שמעון יפרח: זה רצף ההמשכיות, ולמעשה הנושא הזה מבורך וחייבת להיות אינטגרציה ממשלתית וההחלטה של ועדת השרים ביום ראשון היא נכונה, וליצוק לתוכה את התקנים.
שמעון יפרח: אנו שותפים עם התשתיות, עם כל הגורמים שיש פה כדי לקדם.
שמעון יפרח: לכן השר קורא בנושא הזה להסתכל על השוק הזה לא רק בראייה התכנונית אלא כך שנראה פה הי טק מתפתח בכל המובנים שהזכרתי.
שמעון יפרח: הנושא השני, נושא התכנון, נעשתה עבודה מקיפה במשרד באמצעות אפרים שליין שיושב פה, והדוח הזה יעלה במועצה הארצית הקרובה.
שמעון יפרח: יש דיונים על הנושא הזה, והעקרונות שהשר הנחה – אחד, שעקרונות התכנון יתאימו לרגולציה ולהסדרות ששמענו כרגע פה, ושלא יהיה מצב של נתק בין רגולציה וקביעת תעריפים למציאות השוק.
שמעון יפרח: העיקרון השני הוא שכוחות השוק שנמצאים פה יוכלו לקדם את הנושא הזה ולא ליצור נתק שלא יהיה תמריץ כלכלי חברתי לאנשים שיושבים פה ולהתעסק עם זה.
שמעון יפרח: הנושא השלישי, והוא העקרוני, וזה השר הנחה בדיון שם, לקבוע לוחות זמנים שיתאימו לקדם את השוק הזה מבחינת כל התכנון, וכך יהיה במועצה הקרובה – הנושא יעלה והנושא הזה יקודם.
שמעון יפרח: נקודה שלישית שהשר הנחה, אנחנו הכנו עבודה, אולי הקדמנו קצת את החזון, בעצם הראייה הכלכלית חברתית של הנושא הזה.
שמעון יפרח: מי שיתסכל ברציונל הכלכלי שהציג פה אילן סולימאן, ואנחנו בקשר מצוין, וגם מנכ"ל המשרד, הרציונל אומר:
שמעון יפרח: אנו גובים בתהליך כזה או אחר איזשהו עודף, 5 אחוז לאורך ציר הזמן, תקציב ציבורי, כל הצרכנים, גם גברת כהן מדימונה וגם המשפחה מתל אביב וממטולה משלמות, בוא בוא נראה איך ניצור לרשויות המקומיות ולמוסדות הלא כלכליים אפשרות לנצל גם את זה.
שמעון יפרח: אחד הרעיונות שעלו, אני לא רוצה לפתח את זה, זה חברה לתועלת הציבור, שהרשויות יקימו.
שמעון יפרח: זה עדיין לא עבר שום תחום משפטי כזה או אחר, זה נושא בראשיתו.
שמעון יפרח: לסיכום, הנושא הזה הוא שוק ברמה הלאומית, יש לקדם אותו, ואכן נעשה, אבל נתייחס גם לצד הכלכלי חברתי שלו, שכרגע אנו מפתחים אותו.
שמעון יפרח: תודה.
אופיר אקוניס: אני מבין שבשבוע הבא יש דיון פתוח במועצה הארצית בנושא.
אופיר אקוניס: יש הצעות החלטה?
שמעון יפרח: הייתי מבקש שאפרים ידבר בנושא הזה.
אפריים שליין: אגיד כמה מילים בנושא מסמך המדיניות שעתיד לעלות במועצה הארצית, זה קשור לכמה דברים שעלו פה במהלך הדיון לגבי החלטת הממשלה והיישום.
אפריים שליין: מרגע החלטת הממשלה קודמו במסגרת המועצה הארצית לתכנון ובניה גם הגדלה של אתר אשלים, כי כל מי שעסק בהחלטת הממשלה לא ידע כמה שטח צריך פר מגה ואט.
אפריים שליין: אולי המחירים יירדו, אבל כמות השטח רק הולכת וגדלה.
אפריים שליין: אתר אשלים – היה צריך תוספת שטחים להחלטת הממשלה מלפני שלוש שנים, וזה עבר בשנה האחרונה.
אפריים שליין: פר מגה ואט גדל בחצי השנה האחרונה מ-20 ל-25 דונם, אז 25 אחוז צריך יותר שטח ממי שצפה את החלטת הממשלה בראשית 2009, ולמצוא שטח במדינה זה מאוד קשה.
אפריים שליין: כל התכנון זה פאזל.
אפריים שליין: על כל תא שטח יש תחרות אדירה.
אפריים שליין: אותו דבר לעניין הולכת החשמל – גם החלטות ממשלה זה פאזל.
אפריים שליין: מכתש רמון זה אתר מורשת עולמית שמביא את כל התיירות לאזור הר הנגב ומכתש רמון, אז להעביר שם קו חשמל שיוריד את ההכרה שלו כאתר מורשת עולמית זה החלטה מאוד מאוזנת שצריך לקבל אותה.
אפריים שליין: אבל מה עשתה המועצה הארצית?
אפריים שליין: קידמה את האתר בתמנע, קידמה את האתר בקטורה, ומינהל התכנון לקח על עצמו ליצור מסמך מדיניות כדי שכל היזמים שפועלים בשוק בשנה האחרונה, תהיה אוריינטציה, היכן לכוון את היזמויות, ובמיוחד לגבי מחזיקים בקרקע, חקלאים, שלא ייפלו בפח בכל מיני יוזמות שאחר כך אין להם ישימות תכנונית כי צריך לחשוב גם על האזרחים ולא רק על היזמים.
אפריים שליין: המסמך שהוכן הוא בראייה תכנונית.
אפריים שליין: אנו אחראים למשאב הקרקע של המדינה, לכן האוריינטציה בראש ובראשונה לגגות, וגם אנו ממליצים לבטל כל מכסה תעריפית על הגגות.
אפריים שליין: זה השוק שגם מוכיח את עצמו.
אפריים שליין: משרד הפנים, שר הפנים תיקן תקנות שאפשרו את ההיתר בעבודה מצומצמת, ולראיה – כל השוק הזה נוצל.
אפריים שליין: כלומר משרד הפנים נקט את הצעדים המעשיים הראשונים.
אפריים שליין: בנוסף, הרחבנו את העבודה של אותה ועדה שבשעתו איתרה את אתר אשלים כדי שמההיצע הממשלתי, יזמים יוכלו להציע בין בתוכנית ממשלתית ובין בתוכנית פרטית, ונבחרו אתרים בצומת הנגב ובדימונה, והיום אנו בדיאלוג עם עיריית דימונה ועם מועצה אזורית רמת נגב שיקדמו שם תוכניות, ובנוסף, יש פוטנציאל, ולא נחסמה בהחלטת המועצה הארצית שום יוזמה פרטית לקדם אתרים.
אפריים שליין: יזמים פרטיים יכולים להביא תוך הסיכון שלהם והראייה שלהם לפעמים אתרים שהמדינה לא יכולה להציע אותם מתוך אחריות, ודיברה פה נציגת שיכון ובינוי – הם בעצמם הגיעו לוועדה- -
לאה ורון: ההיתר לעבודה מצומצמת לא מדובר לצריכת חשמל עצמית?
אפריים שליין: בתקנות הוא לצריכה עצמית.
לאה ורון: איך פותרים את זה?
אפריים שליין: לאור זה אנו מציעים לשנות את ההגבלה של הצריכה העצמית, אבל זה לא במסגרת רק חוק התכנון והבנייה.
אפריים שליין: הפתרונות הם לא רק בתחום התכנון והבנייה, למרות שנאמר פה.
אפריים שליין: גם התעריפים צריכים להיות מתאימים.
אפריים שליין: ראינו הכול לפי העיניים התכנוניות.
אפריים שליין: קודם כל גגות, אחר כך ננצל קרקעות שכבר פותחו, למשל דו שימוש בחניונים, דו שימוש בשטחי תעשייה, לאפשר במתקנים הנדסיים כמו מאגרי מים, כמו שטחי תעשייה שנמצאים בנגב, מתוכנית פינוי מסיני מ-82' ולא מצליחות להתרומם, איך להקל בנושא שינוי הייעוד של חלק מהשטחים האלה, תוך ראייה שאם צריכים שטחים לתעשייה, לא הפקרנו את נושא התעסוקה.
אפריים שליין: זה המסלול שמתווה.
אפריים שליין: לגבי השטחים הפתוחים, שזה השלב הבא, אנו מציעים מדרג.
אפריים שליין: דיברו עד עכשיו על תעריפים עד 5 מגה ואט.
אפריים שליין: 5 מגה ואט זה כ-150 דונם, אם זה בראייה רחבה - אנו חושבים שאם זה הולך – מדובר על מכסה של 300 דונם, אז אם אתה מדבר שבארץ אתה אומר: אלה רק היוזמות, אז צריך 60 יוזמות בפועל, שזה בערך 90 תוכניות, שאפשר לפזר את זה בכל הארץ, וזה שחבר הכנסת חנין דיבר על שינוי הדיסקט, בראייה התכנונית זה שינוי הדיסקט, שאומרים: 150 דונם צמוד דופן לישובים כאוריינטציה של מדיניות תכנונית זה בהחלט שינוי במדיניות התכנון ביחס לשטחים הפתוחים.
אופיר אקוניס: האם שר הפנים יזום תיקון לחוק תכנון ובנייה?
אופיר אקוניס: זה יכול להיות אחד הפתרונות המעשיים יותר.
אפריים שליין: תוכניות גדולות יותר שיכולות להיות בסמכות של ועדה מחוזית ותוכניות גדולות יותר בסמכות המועצה הארצית.
אפריים שליין: בעצם, התוכנית נותנת מתווה לכל יוזמה, מהקטנה ועד הגדולה, וגם הכלים התכנוניים.
אפריים שליין: יש אפשרות אחת – פעולות חקיקה.
אפריים שליין: אפשרות שנייה היא פעולות תכנונוית כמו תיקון תמ"א 10.
אפריים שליין: ההצעה שלנו ביום שלישי מתייחסת ביכולות שלנו לתקן בתמ"א 10.
אפריים שליין: אם רוצים שוועדה מקומית תדון בתוכנית, צריך לשנות את סעיף 62א לחוק התכנון והבנייה, וזה פעולת חקיקה.
אפריים שליין: אם אומרים שאותה יחידת שטח תהיה בסמכות של ועדה מחוזית, זה רק תיקון של תמ"א 10, שאנו חושבים שיכול לעבור את המועצה הארצית ואישור הממשלה בטווח של חמישה חודשים-חצי שנה.
אפריים שליין: אם נצליח כבר להעביר הוראה ביום שלישי, היא תעבור.
אפריים שליין: אם לא, היא תעבור במליאה הבאה.
אפריים שליין: לעניין קווי ההולכה, קווי ההולכה הם קודם כל דבר שצריך להבין אותו.
אפריים שליין: אם היזמים שיושבים פה או חקלאים נהנים מתנאי השטח שהם משכירים אותו ומייצרים חשמל, את ההולכה סופג אזרח אחר, ולהעביר קו מהנגב למרכז הארץ זה לפעמים אולי קרקעות שהן בעיתיות או תושבים שגרים, על חקלאים שלא רוצים את זה, וזה דבר שהוא לא אוטומטית פשוט.
אפריים שליין: המועצה הארצית נתנה דעתה שכבר עם קידום היוזמות בערבה, שקידום היוזמות לצרכנים לא צריך להיות מותלה בקידום התכנון של קו מהערבה למרכז הארץ, וביקשה מוועדת עורכי תמ"א 10, שהיושב ראש שלה זה משרד התשתיות, לקדם את רשת ההולכה, בראייה, כמה מגה ואטים יופקו בנגב, שלכל יזם שיבוא תהיה המערכת מוכנה תכנונית לספק לו את הולכת החשמל.
אופיר אקוניס: איתן פרנס, בבקשה.
אופיר אקוניס: לפי תקנון הכנסת, אנו צריכים לסיים עוד 8 דקות.
אופיר אקוניס: בזה הרגע ביקשתי מיושב ראש הכנסת הארכה של כחצי שעה.
איתן פרנס: אני רוצה להביא לכאן את קולם של העוסקים, של היזמים ושל מי שעוסק היום בתחום הזה ביום-יום שלו, מעל אלף איש שמתפרנסים, וחבר הכנסת עמיר פרץ היה כאן - לבטח זה בראש מעייניו.
איתן פרנס: צריך קודם כל לדעת לפרגן.
איתן פרנס: יושבים לימיני חברת החשמל והרשות לשירותים ציבוריים חשמל.
איתן פרנס: מדובר בנושא חדשני, וכשצריך לפרגן, צריך לעשות זאת.
איתן פרנס: מצד שני, יש כאן דבר שלא נעשה.
איתן פרנס: מדינת ישראל קבעה החלטת ממשלה, פתחה למעשה שוק בפני היזמים, וצריכה למצוא את הכלים לאפשר ליזמים שפועלים בשוק הזה שיהיה אופק ושתהיה המשכיות.
איתן פרנס: אני רוצה לרדת מרמת הדיון הרחבה ביותר לבעיה המציקה ביותר שיש לנו היום – ההסדרה שהסתיימה, ההסדרה למתקני גגות, מתקנים קטנים.
איתן פרנס: אנו נמצאים במצב שבו מאות לקוחות מחכים למימוש ההזמנות שלהם.
איתן פרנס: יש פה עוסקים שלמים שנמצאים על סף קריסה.
איתן פרנס: אני מבקש, לא רק מדיניות.
איתן פרנס: עם מדיניות שלוקח להכין אותה חודשים לא הולכים למכולת.
איתן פרנס: אנו צריכים ביום שני הבא בבוקר במליאת הרשות הבאה החלטה על המשכיות של ההסדרה.
איתן פרנס: יש כאן כמעט אלף עובדים שעוסקים בזה ומצפים לזה.
איתן פרנס: לנושא התכנון והבניה, וזה אולי נושא לדיון ועדת הכלכלה הבאה של הכנסת - בשבוע הבא במחצית השבוע מתחילה המועצה הארצית לדון בנושא התכנוני.
איתן פרנס: הדוח שהונח בפני המועצה הארצית לתכנון ובנייה יוצר מצב משפטי בעייתי ביותר, שקובע שבכל ייעוד קרקע בישראל צריך להכין תוכנית לשינוי הייעוד כדי להקים מתקן סולארי, בין אם זה גג ובין אם זה שטח קרקע.
איתן פרנס: כדי לתקן ולהיחלץ מהמצב המוצע הזה מציע מינהל התכנון לתקן תוכנית מתאר ארצית.
איתן פרנס: כדי שאפשר יהיה לשים על גג מתקן שגדול מהצריכה העצמית, מדינת ישראל הולכת למהלך של תיקון תוכנית מתאר ארצית לפי הדוח הזה.
איתן פרנס: אני לא רוצה להיות כאן בעוד שנה.
איתן פרנס: אני קורא לוועדה הזו להשתמש בכל הכלים שיש לה וליזום, אם צריך, החלטה בהיררכיה הגבוהה ביותר, מעשה חקיקה שמחלץ את הגגות מתוך הסבך של המתקנים הסולאריים בכלל.
איתן פרנס: אין דינם של מתקנים של 100 מטר ו-200 ו-300 ו-400 מטר כדינן של תחנות טרמו סולאריות אלפי דונמים, וצריך לעשות את המעשה הזה בהקדם, ובייחוד להתמקד ביום שני הבא בבוקר, אנו צריכים המשכיות להסדרה, משכורות לעובדים.
איתן פרנס: תודה.
אופיר אקוניס: סמדר בת-אדם, בבקשה, אולי את רוצה עכשיו את עמדת שר התשתיות.
סמדר בת-אדם: כמה נקודות להשלמה; דובר כאן על הנושא החברתי.
סמדר בת-אדם: בתוך האסטרטגיה שמתגבשת בימים אלה במשרדנו, הנושא הזה תופס חשיבות רבה מאוד.
סמדר בת-אדם: אנו בודקים כיצד ניתן לתעדף אזורים מסוימים על פני אזורים אחרים.
סמדר בת-אדם: יש לקחת זאת בחשבון.
סמדר בת-אדם: זה לא נושא פשוט.
סמדר בת-אדם: דובר פה על המחיר הגבוה שמושת על האזרח, ושמענו שהוא נופל על האזרח פעמיים – פעם אחת בגין העלות של האנרגיה הסולאית, פעם שנייה בגין מערכות ההולכה הגדולות.
סמדר בת-אדם: גם זה נושא שאני מציעה לשקול אותו בהיבט החברתי.
סמדר בת-אדם: אנו לא יכולים לקדם דבר אחד ואז תבוא צעקה בחדר אחר, למה לא דאגנו לאזרחים במקום אחר.
סמדר בת-אדם: אנחנו סופגים את זה עכשיו כאן, ממש דיון מקביל בחדר בוועדת ביקורת המדינה.
סמדר בת-אדם: שטחי אדמה – גם זה לא נושא שהציבור עסק בו.
סמדר בת-אדם: מתעסקים באוויר הנקי, בטכנולוגיות החדשות.
סמדר בת-אדם: אני לא משוכנעת שהציבור הישראלי רוצה לצאת לטייל ולראות במדינה הקטנה הזו, שחלקנו כאן עוד שואפים שתהיה יותר קטנה, שטחים מאוד גדולים מכוסים בפאנלים סולאריים.
סמדר בת-אדם: אז אני מציעה גם את העניין הזה של נוף ושטחי אדמה לקחת בחשבון.
סמדר בת-אדם: מה שאין כאן מחלוקת סביב השולחן הזה זה נושא הגגות, שנמצא בראש סדר העדיפויות שלנו, ואותו כולנו רוצים לקדם, ואני פונה למגזר העסקי ומציעה לו להתנפל במלוא הכוח על אותם כמעט 15 מגה ואט שנותרו פנויים בקרב הגגות הפרטיים.
סמדר בת-אדם: זה ודאי הרבה יותר קשה לעסוק בהם, זה לא פשוט כמו לבוא לגגות גדולים של מפעלים, אבל זה מגה ואטים פנויים שלא נוצלו.
רויטל נחושתן: כי האזרחים שהם בעלי וילות ואנשים פרטיים לא מעוניינים לשים על הגגות שלהם את המערכות האלה באותם היקפים שעסקים מעוניינים.
רויטל נחושתן: אדם שיש לו וילה, ולא רוצה לקבל עליה החלטה לעשרים שנה, לא מעוניין לעשות את זה.
רויטל נחושתן: זה לא שהחברות לא מעוניינות.
סמדר בת-אדם: יכול להיות שהנושא לא הגיע באותה רמת מודעות לצרכן הקצה הפרטי, כי כולנו ניזונים ממעגלים שונים של אנשים.
סמדר בת-אדם: בסקר בלתי אמפירי שאני ערכתי, גיליתי בעלי גגות פרטיים רבים שמגלים עניין רב בנושא הזה.
סמדר בת-אדם: ברור שצריך להחדיר את זה, לעשות פרסום- -.
לאה ורון: מה עם אותם גגות של מבני תעשייה?
רויטל נחושתן: אנחנו מבקשים להגדיל אותה.
אופיר אקוניס: קיבלנו הארכה לישיבה לפחות עד 11:30.
סמדר בת-אדם: נושא בעל משמעות רבה, שהשר לנדאו מייחס לו חשיבות רבה מאוד, ולצערי, לא קיבל את ביטויו בהחלטת הממשלה הקודמת זה מתן העדפה לטכנולוגיות ישראליות.
סמדר בת-אדם: אנחנו מאוד רוצים לקדם את הנושא כך שתהיה העדפה ברורה לטכנולוגיות והזדמנות לטכנולוגיות ישראליות, כי עוד דבר שהציבור הישראלי לא היה רוצה כאשר הוא כבר משלם את ממונו עבור הפאנלים הסולאריים, שהתשלום יעבור לסין ולגרמניה, שם כרגע עיקר הטכנולוגיה הזו מיוצרת, וגם זה דבר שייחשב באסטרטגיה הזו.
סמדר בת-אדם: תיקון נוסף קטן – אני שומעת מידידי, איתן פרנס, שיושב פה, שפוטנציאל הגגות אינו אחוז אחד מתוך ה-10, כלומר לא 10 אחוז מהיעד הקיים כרגע, אלא 30 אחוז מהיעד.
סמדר בת-אדם: זה תיקון חשוב.
סמדר בת-אדם: והערה לידידי דב חנין בקשר לשמעון פרס, אני רוצה להזכיר לך שפרס אמר שנעשה כמיטב יכולתנו.
סמדר בת-אדם: זה גודל ההתחייבות שלו.
סמדר בת-אדם: כדאי שנהיה מדויקים גם בזה, ושנינו חולקים את הדעה שהתייעלות אנרגטית זה הדגל הראשון שמדינת ישראל צריכה להוביל בנושא הזה.
סמדר בת-אדם: תודה.
דב חנין: אני רק רוצה לומר לך שבוועידה הדברים התקבלו כאילו מדינת ישראל תתחייב ל-20 אחוז.
דב חנין: כמובן, אפשר להפנמות את כולם לאותיות הקטנות, אבל אני לא מציע שזה יהיה הכיוון שלנו.
סמדר בת-אדם: ויכוחים רבים היו – השטחים או שטחים.
סמדר בת-אדם: ..
יוסף אברמוביץ: בשם הקיבוצים והמושבים שחתמו אתנו וחותמים אתנו, אנו רוצים להודות ולשבח את אנשי רשות החשמל, את אמנון שפירה, את ד"ר אילן סולימאן, עודד אגמון והצוות ואנשי תשתיות ואוצר.
יוסף אברמוביץ: עבדתם בצורה מקצועית, עם רצון טוב, עם חזון.
יוסף אברמוביץ: אנו מודים לכם על 1.49 שקל לשדה בינוני, אף על פי שזה יהיה קשה וזה גבולי.
יוסף אברמוביץ: אתם אנשי המפתח למהפכה הסולארית, ואנו רואים בכם כחלוצים ושותפים.
יוסף אברמוביץ: חבר הכנסת חמד עמאר ציין את הצורך לשדות גדולים, ואנו מסכימים אתך, אילן, שצריך תעריף נכון לשדה גדול, אך אין מדינה בעולם היום שבאמת רוצה לעודד אנרגיה סולארית, שיש תעריף אחד לשדה גדול בשביל סולאר טרמו ו-PV, ואם באמת יש רצון אמיתי כדי להגשים את החלום של נתניהו ולהגיע למטרות של הממשלה, צריכים תכנון חדש, להפריד בין סולאר טרמו ו-PV לשדה גדול כדי שיהיה תעריף נכון, אבל עד עכשיו הרשות עשתה את שלה.
יוסף אברמוביץ: בשבוע הבא המועצה הארצית יכולה גם לעשות את שלה, וישראל יסביר את העמדה שלנו.
ישראל גלעד: גם בשאלת המקרקעין, כמו בנושאים אחרים, השאלה היא של מידתיות.
ישראל גלעד: במדינת ישראל יש 3.5 מיליון דונם של שטחים חקלאיים.
ישראל גלעד: משרד החקלאות במסמך עמדה מקצועי שלו ממליץ על סדר גודל של 250 דונם לקיבוץ או למושב.
ישראל גלעד: אם ניקח את 700 הקיבוצים והמושבים הקיימים במדינת ישראל, שמרביתם באזורי הפריפריה, הנגב והגליל, ונעשה את המכפלות המתאימות, שזו גישה מקצועית של משרד החקלאות, מתוך הכרה של התפתחות החקלאות, אנו מגיעים לרזרבה של כ-175 אלף דונם שבהחלט מתאימים ליעדים שהממשלה קבעה.
ישראל גלעד: מעבר לכך, בעקבות הפרסום האחרון יש לציין גם שמועצת מינהל מקרקעי ישראל קיבלה לפני כעשרה חודשים החלטה מתאימה שמאפשרת את פיתוח השדות הסולאריים בסקטור המושבי והקיבוצי.
ישראל גלעד: השאלה התכנונית תהיה שאלת המפתח להתפתחות הענף בסקטור הפרטי.