GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל גלעד: כפי שידוע לכולנו, הפרויקטים הממשלתיים הגדולים הם חשובים, אבל באוצן מדינות שהתהליך הצליח באירופה וכו', הם הצליחו כתוצאה משילוב של רגולציה ממשלתית ופעילות של סקטור פרטי, ולגבי הסקטור הפרטי, מעבר לגגות שיכולים לתת פתרון חלקי, המשאב הוא קרקעות הקיבוצים והמושבים.
ישראל גלעד: העבודה שנעשתה על ידי הצוות שאפרים ריכז היא עבודה מקצועית, כוללת המלצות נכונות, נותנת ליזמות הפרטית את ההנחיה המתאימה, וגם מאזנת במידה רבה בין שמירת השטחים הפתוחים ובין הצורך בפיתוח השדות הסולאריים.
ישראל גלעד: אבל שאלת המפתח תהיה שאלת היישום.
ישראל גלעד: אנו חוששים מהתמשכות התהליך של הדיונים במועצה הארצית.
ישראל גלעד: אנו סבורים שלא ניתן להסתפק בתיקון התמ"א, וכפי שמופיע בדוח, תיקון החקיקה מתחייב כמהלך משלים מתוך מגמה באותם מקומות שהדבר מומלץ ורצוי להקנות סמכויות לוועדות המקומיות לאשר את השדות הבינוניים בהליך של היתר.
ישראל גלעד: המלצות מפורטות העברנו למינהל התכנון בנושא, ונראה לנו שיש כאן מקום לפעילות משולבת של המועצה הארצית בתחום תיקון התמ"א ומצד שני להליך חקיקתי של שינוי הוראות חוק התכנון והבנייה, סעיף 62 לחוק, בצורה שתאפשר לוועדות המקומיות על בסיס הנחיית העל של מינהל התכנון להוציא היתרים, ואז נוכל להגיע למצב המקובל גם בארצות אירופה, שבטווח של כששה חודשים ניתן להוציא היתר בנייה לשדה סולארי בינוני.
נעם סגל: אני מהפורום הישראלי לאנרגיה, אנו גוף אזרחי ללא מטרות רווח שעוסק בקידום אנרגיה בר קיימא לישראל.
נעם סגל: ראשית, אנו בעד אנרגיה סולארית ותומכים במהלכים שנעשו ומברכים את הרשות ואת המשרד, אך אני חושב שאנו צריכים להסתכל בראייה רחבה, של טווח ארוך, לראות אם אנו רוצים שתעשיית האנרגיה בת הקיימא בישראל תהיה בת קיימא, ואנו חוששים שהתהליכים הנוכחיים שבהם – המספרים שניתנו פה לא מדויקים.
נעם סגל: אנו הולכים להשקיע בין 700 מיליון למיליארד שקל בשנה בהסדרה הנוכחית, זה לפי נתונים גם של הרשות וגם של משרד האוצר- -
קריאה: איזו הסדרה?
נעם סגל: ה-350 פלוס ה-50.
נעם סגל: אפשר לצטט את עודד אגמון מדה מרקר מלפני שנה.
נעם סגל: אנו מדברים על השקעה של 20 מיליארד שקלים.
נעם סגל: בסופו של דבר זה לא יבנה תעשיה בת קיימא בישראל.
נעם סגל: אני לא יודע כמה מכם ביקרו לאחרונה במרכזי המחקר, כמה מכם יודעים כמה מרכזי מחקר באוניברסיטאות יש היום.
נעם סגל: אנו מדברים על אולי שלושה חוקרים באוניברסיטאות, שהצעיר בהם הוא בן 55, ומתוך 20 מיליארד השקלים האלה התקציבים שהולכים לאוניברסיטאות, שאמורים להפוך את ישראל למעצמה בחזון של ראש הממשלה, הם זניחים ביותר.
נעם סגל: אני חושב שצריך לחשוב איך מחלקים את התקציב הזה באופן שהכסף לא ייסע לסין אלא יישאר בישראל ויקנה לישראל את היכולות שהיא שואפת לבנות.
נעם סגל: תודה.
אהוד גת: אני ראש המועצה האזורית חבל אילות בעשר השנים האחרונות ומזה שבועיים גם יושב ראש הוועדה לאנרגיה מתחדשת של מרכז המועצות האזוריות, שבה רוב שטחי מדינת ישראל כפוטנציאל למה שיקרה בעתיד ולעזור לממשלת ישראל, לכולנו, אולי לעולם כולו, בייצור אנרגיה.
אהוד גת: יש יוזמות של רשויות ושל חברות פרטיות ויש קרקע, רק בחבל אילות, 13 אחוז משטח מדינת ישראל, 4,000 תושבים.
אהוד גת: אנו עושים הכול כדי להביא עוד תושבים לערבה.
אהוד גת: אמר נשיא המדינה: השמש קמה אצלנו לעבודה כל בוקר, אבל זה לא מה שמשנה.
אהוד גת: החיבור של הקרקע, של יוזמה, של השמש, וחיבור חשוב שיש לציין - חלק מהיזמויות הן יזמויות באזור שלנו, גם על פי החלטות ממשלה, בתמנע, בקטורה וכו', אבל אנו יכולים להיות ולשרת את המהלך שכולם מדברים עליו פה באזור הערבה.
אהוד גת: המרחק שנוסע החשמל מאשקלון אלינו הוא 300 ק"מ.
אהוד גת: אנו יכולים בעזרת החלטות ממשלה ובעזרת מה שאנחנו מציגים לייצר בערבה את מה שצריך לצרכיה בשלב ראשון כדי להתחיל את המהפכה, ולכן אנו נעזרים בגופים שונים.
אהוד גת: יש פה מינהל מקרקעי ישראל, רגולציה ממשלתית, רשות החשמל, וכמובן, רשות התכנון.
אהוד גת: אלה שלושת הגופים המרכזיים שצריכים לקדם כמעט כל פרויקט, והוא אכן מקודם, רק אני חושב שאפשר יותר מהר.
אהוד גת: לדעתי, זה קשור בכוח אדם גם ברשות החשמל, גם בוועדות התכנון למיניהן.
אהוד גת: בלי זה לא יקרו דברים, בלי שיוציאו, ייזמו, יעשו ויבדקו.
אהוד גת: לא צריך ועדות יותר.
אהוד גת: קיימת הוועדה הזאת וקיימות ועדות מספיק.
אהוד גת: דרושה מנהיגות של ראש הממשלה ומטה.
אהוד גת: זה דבר חשוב.
אהוד גת: אנו במרכז המועצות האזוריות, הוועדות המקומיות שלנו הן לרשות הוועדה, הן לרשות ייצור החשמל, הן לרשות מדינת ישראל כדי לקדם את הגורמים האלה, רק צריך לעשות ולזרז.
אהוד גת: חבל אילות, המועצה שלי הקימה מינהלת אנרגיה לפני שלוש שנים.
אהוד גת: אנו מתקצבים מכספנו אנו כמיליון שקל בשנה במינהלת אנרגיה כדי לעזור ליזמים, לעזור למדינת ישראל לעמוד בהחלטה שלה לגבי אחוז החשמל.
אהוד גת: אנו הולכים עם היזמים לסטטוטוריקה המתאימה, לרגולציה המתאימה, וזה עובד.
אהוד גת: אם עשינו את זה אצלנו בחבל אילות, אפשר לעשות את זה בכל המדינה.
אהוד גת: אנחנו נוביל את זה במרכז המועצות האזוריות, וזה מה שהמדינה צריכה לעשות.
אהוד גת: כלומר יש קרקע, יש שמש, יש אנשים מתאימים, יש מקום שרוצה, יש החלטות ממשלה, רק עכשיו לחבר את הגורמים יחד ולעבוד מהר.
אהוד גת: לדעתי, כוח אדם נוסף, חייבים להוסיף בכל אחד מהמקומות האלה.
אהוד גת: תודה.
אבי מושל: קודם כל, אני רוצה לברך על הדיון שנעשה היום בוועדה.
אבי מושל: זהו דיון חשוב, בייחוד לאור היעדים שהוצבו לישראל, כפי שדיבר על זה חבר הכנסת חנין.
אבי מושל: אני רוצה להדגיש את הנושא של פיתוח מערכת ההולכה.
אבי מושל: היא אינה מפותחת היום בצורה שמאפשרת התקנה של מתקנים סולאריים בהיקף גדול, ואנו רואים בנושא זה אחד החסמים המשמעותיים ביותר שיש היום כדי להגדיל את השימוש באנרגיה מתחדשת בארץ.
אבי מושל: אנו חושבים שיש לעשות עבודה מאומצת כרגע בצורה מהירה ומיידית כדי לפתח את מערכת ההולכה בצורה שתאפשר התקנה מהירה ככל האפשר של שדות סולאריים ואנרגיית רוח בהיקף גדול.
אבי מושל: אנו רואים בזה החסם העיקרי, וחושבים שעל זה יש לתת את הדעת כרגע כתנאי ראשון להמשך הפיתוח הזה.
אילן סולימאן: כמה הערות לדברים שנאמרו פה; יש נקודה שלא העלינו, אנו חושבים שהתעריף שהרשות קובעת הוא אכן המנגנון המקובל, הנכון.
אילן סולימאן: אין ספק שבעולם יש לשקול את זה.
אילן סולימאן: יש מנגנונים נוספים.
אילן סולימאן: דיברו פה על תקציב המדינה ועל היבטים אחרים.
אילן סולימאן: זה לא חייב להיות מוטל כולו על צרכני החשמל.
אילן סולימאן: יש גופים שנותנים היבטי מס, יש גופים שנותנים מענקים.
אילן סולימאן: אנו באנרגיות מתחדשות נותנים תעריף כדי לקדם יעדים של הממשלה של אנרגיות מתחדשות.
אילן סולימאן: זו סוגייה קריטית במשק שלנו.
אילן סולימאן: אין לי ספק שזה צריך לקבל תמיכה, אך יש להבחין בין תעריפי החשמל שמקדמים אנרגיות מתחדשות ומשיגים יעדים של הממשלה לבין מדינה שרואה במו"פ כלי מרכזי, ואם רוצים שהמו"פ יהיה כלי מרכזי, כמו שהרשות וכל הגורמים פה יודעים לעשות את העבודה שלהם, צריך לחזור ולהקדיש את המשאבים הנחוצים לנושא המו"פ.
לאה ורון: כדי להוזיל את העלויות?
אילן סולימאן: לא.
אילן סולימאן: הנושא של המו"פ הוא דבר קריטי שיש להתמקד בו בתחום הסולארי.
אילן סולימאן: אין לנו יכולת להקים פה מפעלי ענק לייצור פאנלים ואנו לא נוביל את העולם בטכנולוגיות האלה, אבל המו"פ הישראלי, שנמצא כיום בשלבי פיתוח במוסדות האקדמיים, ואנו מכירים אותו, הוא כלי קריטי, אבל לא כל דבר שרוצים לקדם, הולכים לתעריפי החשמל.
אילן סולימאן: צריך לדעת לנצל נכון גם את המשאבים האחרים, ואם יש לנו מטרה כוללת, אין ספק שהמו"פ הוא כלי מרכזי, וצריך לקדם אותו, אבל לא כל דבר לרוץ לתעריפי החשמל, להגיד: זה הכלי שעכשיו משתמשת בו מדינת ישראל.
דב חנין: מילת המפתח היא: גם.
דב חנין: אני בעד גם לפתח את המו"פ, גם תעריפי חשמל, גם להסיר חסמים.
קריאה: לא מסתדר לי- -
חמד עמאר: אני מבקש לא לדבר ללא רשות.
אילן סולימאן: ההיבט של יזם שנכנס למשחק, יש לו התחייבות תעריפית, היא מובטחת ל-20 שנה, כך שמרגע שיזם נמצא במשחק וקיבל את האישור התעריפי, אין לו בעיה של מימון.
אילן סולימאן: אני מקבל את ההערה שלך לגבי כוח אדם.
אילן סולימאן: אם תפעל בעניין, אקח את זה.
אילן סולימאן: לגבי סולאר טרמי ו-PV, זה היעד שלנו בטווח הארוך.
אילן סולימאן: אנחנו מסתכלים על משק.
אילן סולימאן: אבל אם זו הולכת להיות המסה הקריטית, אין ספק שהכניסה שלהם צריכה להיות על בסיס תחרות.
אילן סולימאן: וכשהוצאנו את הסולאר טרמי, באו החבר'ה של ה-PV ואמרו: אנו בטווח הארוך מתחרים בטכנולוגיה הזו.
אילן סולימאן: המטרה היא שהמתקנים הגדולים שמחוברים לרשת ההולכה, שהם הרבה יותר משמעותיים, יתנהלו על בסיס תחרותי.
אילן סולימאן: אם ה-PV אכן, לפי כל העמדות, הולך להיות בהוזלת מחירים ויכול להתחרות בסולאר טרמי, בבקשה שיתחרה.
אילן סולימאן: אל תענה לי עכשיו, ננהל את הדיון אחר כך.
אילן סולימאן: לגבי הצריכה העצמית, אנו מדברים על להרחיב את היריעה על הגגות.
אילן סולימאן: החסם של הצריכה העצמית מבחינתנו ירד.
אילן סולימאן: הוא צריך לרדת מבחינתכם.
אילן סולימאן: אני חושב שזה ייתן דחיפה.
אילן סולימאן: כרגע בעניין הגגות, אם נסיר את החסם הזה, הרבה דברים ייפתרו.
אילן סולימאן: לגבי המכסות, ברגע שתתגבש מדיניות משרד התשתיות, מבחינת ההסדרה התעריפית, נהיה מוכנים להוציא אותה החוצה.
אילן סולימאן: נחכה להנחיה, נחכה למדיניות, נבהיר את המשמעויות ונצא החוצה.
אילן סולימאן: תודה.
זאב פרץ: אני מצטרף למחמאות לרשות ולחברת חשמל, אבל אני חושב שהם לא הגופים הרלוונטיים, ואני רוצה להתמקד בשתי נקודות; אל"ף, יש מאות לקוחות שמחכים, ולא יהיו המעבר, והם יסבלו כלכלית כי הם הזמינו פאנלים, שילמו לחברות, ולא יהיו בתעריף החדש, ועדיין המחירים שלהם לא ירדו, והתעריף יירד.
זאב פרץ: לגביהם, לדעתי, צריך למצוא פתרון.
זאב פרץ: לא מספיק להגיד שמי שעשה עד 14 בדצמבר צעד מסוים במקרה והופיע בחברת חשמל או הגיש נייר מסוים, זה לא נכון לעשות את זה, כי יהיו מאות אנשים וחברות ומפעלים שיפסידו כסף ובסכנת סגירה.
זאב פרץ: לי אישית יש מפעל, שלצערי הרב, הוא לא במכסה בגלל דברים טכניים, ווהייתי הבוקר בחברת חשמל.
זאב פרץ: היתר בנייה זמני הוגש ולא היתר קבוע כי הוועדה בירושלים מתכנסת רק פעם בחודש, ויש חשש שהוא לא יהיה במכסה, וזה מפעל בירושלים עם מאות עובדים.
זאב פרץ: אנחנו רק הקבלן המבצע לו את זה.
זאב פרץ: חוסר ההחלטה בנידון לגבי מאות האנשים האלה, אני מצטרף לטלי, יגרום לבעיה, לדעתי.
זאב פרץ: דבר שני, כולנו מדברים על דברים תכנוניים ארוכי טווח.
זאב פרץ: אין הסבר מדוע אין תעדוף לגגות.
זאב פרץ: גגות המדינה זה לא קרקע שאנו חוששים לה.
זאב פרץ: יש בעלי גגות, רפתות, לולים, עסקים, שיש אפשרות לקדם את המערכות על הגגות שלהם, ובמקום לתת מחיר עדיף, אנחנו עברנו לשינוי דרסטי מ-1.97 להמלצה ל-1.61, והגרוע מכל – אין רצף.
זאב פרץ: יחכו להחלטה.
זאב פרץ: יש המלצה.
זאב פרץ: בינתיים נוצר ואקום בתחום הזה, ובכלכלה זה לא עושה טוב – אנשים מפוטרים, חברות מפסיקות ליזום, ואנשים בורחים מהתחום הזה.
זאב פרץ: להערכתי, צריך להסיר את חסם המכסה, ולפחות החלטה מיידית לגבי מעבר לתעריף מדורג.
זאב פרץ: אם רוצים להגיע ליעד של 1.61, לא חייבים להגיע לזה מייד.
זאב פרץ: אפשר לתת דירוג.
זאב פרץ: אני שלחתי לפני שבוע לד"ר סולימאן את ההצעה שלי לדירוג, אני שמח שהם עשו את זה בכיוון הקרקעות, כנראה גם בזכות המחקר שלהם, אבל לגבי הגגות, אני מציע לעשות את זה מיידית בוועדה שתתקיים.
רענן אמויאל: דובר פה על ידי מנכ"ל משרד התשתיות על העובדה שיש קונפליקט עם החקלאות.
רענן אמויאל: אנחנו סבורים שאין קונפליקט עם החקלאות.
רענן אמויאל: יש החלטה 1162 של ממ"י, שמאפשרת יזמות בשטחים חקלאיים.
רענן אמויאל: בעצם, הפתח הגדול ליזמות הזאת ניתן עם ההחלטה הזו.
רענן אמויאל: זו אופציה אחת.
רענן אמויאל: משרד החקלאות מבין את הכיוון הנדרש מבחינת האנרגיה החלופית, הוא תומך בו, ואנחנו אחד המשרדים הראשונים, אם לא הראשון בהם, שיצא עם מסמכי מדיניות ברורים בעניין הזה.
רענן אמויאל: אנו תומכים במסמך המדיניות של משרד הפנים, ונתמוך בו במועצה הארצית הקרובה, כמובן.
דב חנין: מה עמדתכם בנושא הגבלת היקף הקרקע ל-250 דונם?
רענן אמויאל: לאדוני יש מטרה ברורה לקדם את נושא האנרגיה החלופית, וזו באמת מטרה מאוד ראויה, אך יש לזכור המדינה שלנו ארץ קטנה.
רענן אמויאל: יש בה אינטרסים רבים, יש בה מגבלות רבות.
רענן אמויאל: והמשמעות של מה שנאמר פה מבחינת היקף הקרקע של 100 אלף דונם, שרובו ככולו יבוא באזור הנגב, ואנו יודעים שזה יבוא על קרקעות חקלאיות, היא משמעות רבת משקל לחקלאות ולישובים הכפריים.
דב חנין: אדוני היושב ראש, ודאי יש לשקול את שיקולי האיזון, ויש להגן על החקלאות וכו', אבל הקביעה של רף נוקשה של 25- דונם היא לדעתי, ואני אומר את זה מתוך הצטרפות לדברים שאתה אמרת בפתיחת דבריך, חשיבות הנושא וכדומה - יכול להיות שיש מקומות שבהם כן צריך את המגבלה הזו.
דב חנין: יש מקומות שבהם היא לא מועילה.
דב חנין: אבל כאשר אתם קובעים פלס כזה אוניברסלי וכללי, אתם יוצרים פה חסם מאוד רציני ומיותר.
רענן אמויאל: לצערי, אדוני כנראה לא מכיר את המדיניות שלנו עד הסוף.
רענן אמויאל: אמנם קבענו את המגבלה של 250 דונם, אך יחד עם זאת אפשרנו, למשל בערבה, אפשרות להגיע למיזמים של 800 דונם, ואנחנו בהחלט נותנים האופציה למיזמים הסולאריים הגדולים.
רענן אמויאל: מי שיוזם את המיזמים הסולאריים הגדולים הם אותם קיבוצים שיש להם היקפי קרקע מאוד גדולים, עם עודפי קרקע מעבר למשבצות שלהם – יש מונחים שלא בטוח שכולם מכירים.
רענן אמויאל: אנחנו בהחלט מאפשרים, אם תהיה החלטה בוועדת עורכים של תמ"א 10, לקדם את המיזמים האלה, בהחלט נזרום אתם.
רענן אמויאל: העניין הוא שאנו מבקשים שאותם קיבוצים שבגלל שיש להם עודפים כל כך גדולים של קרקע, הם אלו שיוזמים מיזמים כל כך גדולים, יתבקשו וישיבו מהקרקעות הזמניות שלהם לטובת ישובים אחרים אשר יש להם מחסור בקרקע, וזו דרישה ראויה מבחינתנו, לדעתי, דרישה מאוזנת.
רענן אמויאל: מבחינת גגות, אנו בהחלט תומכים בנושא קידום הגגות, אנו סבורים שיש להסיר את המגבלה הקיימת.
רענן אמויאל: רק בשנים האחרונות קודמה רפורמה ברפת, רפורמה שהגדילה במאות אלפי מטרים מרובעים את היקפי הגגות במגזר החקלאי.
רענן אמויאל: אנחנו חושבים שיש פה תרומה למשק המשפחתי.
רענן אמויאל: מבחינתנו, זה נושא חשוב, ואנו תומכים, וכמובן, ככל שיהיה על גגות, זה יפחית את הפגיעה בקרקע חקלאית.
קריאה: גם חממות?
רענן אמויאל: אני לא נכנס כרגע לפרטים המקצועיים.
רענן אמויאל: מבחינת חממות, יש לנו מגבלה כרגע.
רענן אמויאל: מבחינת הסטטוטוריקה, אנו בהחלט תומכים במסמך של אפרים שליין, אך אני רוצה לומר לכולם שאפשר לעשות שינוי ייעוד בזמן קצר.
עידו גרינברג: אני חושב שמהות הדיון פה היום היא יותר בקבלת החלטות ופחות בלשמוע את הצדדים והסדרה כזו או הסדרה אחרת.
עידו גרינברג: יש פה כרגע מצב חירום.
עידו גרינברג: אמנם הוא לא מצב חירום שמדינת ישראל הולכת לקרוס מבחינה כלכלית או ביטחונית, אבל יש פה יעדים שהממשלה הקודמת הציבה.
עידו גרינברג: יש פה רגולציה שהחלה בצורה חיובית, לא המשיכה בצורה חיובית, ויש פה צבא שלם של יזמים, צבא איכותי ביותר שרץ ומסתער בכל הארץ למעלה משנה, מתחייב מול לקוחות, מול ספקים, מול מפעלים, מול בנקים על פרויקטים גדולים ביותר, והכול כי יש ממשלה שקיבלה החלטה, יש מדיניות מסוימת, שאנחנו רוצים כולנו להאמין שהמדיניות הזו אכן אמיתית וגם תתמוך באותם יזמים.
עידו גרינברג: אחד החסרונות של הדיון היום, אני חושב, זה שדווקא השר הממונה לא נמצא פה כדי להגיב על הדברים, ולא נקבע עדיין לוח זמנים ברור להסדרה חדשה, אלא עוד כותרת שתהיה מחר ומחרתיים בעיתונים.
עידו גרינברג: זה לא מספק פה אף אחד.
עידו גרינברג: אני קורא ליושב ראש הישיבה, חברי הכנסת שנמצאים פה, לדאוג לכך שלדיונים הבאים יהיה פה השר הממונה של הנושא – הוא לא פחות חשוב מכל נושא אחר שקשור למשרד התשתיות, ולדאוג ללוח זמנים ברור, כדי שנוכל גם לתת תשובות ללקוחות שלנו ולעמוד ביעדים שהמדינה רוצה.
עידו גרינברג: ושוב - הכול מתחיל ביזמים.
עידו גרינברג: אותם צריך לדחוף.
עידו גרינברג: תודה.
אופיר אקוניס: להערתך האחרונה, הרעיון לזמן את שר התשתיות הוא טוב.
אופיר אקוניס: המגבלה היחידה שלנו, שאין צווי הבאה בוועדות הכנסת.
אופיר אקוניס: מכיוון שזו הישיבה הראשונה ואינה האחרונה, גם השר יגיע לפה לאחת הישיבות הקרובות וגם ייתן את תשובותיו, אם כי כמובן מייצגים אותו פה המנכ"ל וראש המטה.
אופיר אקוניס: ברור מהישיבה הזאת כי תחום חשמל סולארי בישראל הוא תחום רחב.
אופיר אקוניס: גם כמות המשתתפים פה מעידה על העניין הרב שהוא מעורר – תחום התעשייה, התשתיות, התעסוקה, הגנת הסביבה, רשויות מקומיות, רשויות תכנון, חקלאות.
אופיר אקוניס: לא קיבלתי תשובה לשאלה, האם קיים תיאום בין משרדי הממשלה לשם קידום יעיל של הנושא.
אופיר אקוניס: הוועדה קוראת למשרד הפנים ומינהל התכנון לפעול בדחיפות לתיקון תמ"א 10, וככל שיידרש להציע תיקונים לחוק התכנון והבנייה שיאפשר קבלת רישיונות למתקנים ואנרגיה סולארית בעיקר על גגות, ורישוי מבני תעשיה גדולים ומבני ציבור ולתקן ייעודי קרקעות כך שבקרקע המיועדת לתעשייה תתאפשר הקמת מתקנים סולאריים לייצור חשמל.
אופיר אקוניס: הוועדה קוראת לבחון אפשרות להסית את 15 מגה ואט שנותרו ממכסות הגגות הפרטיים לגגות של מבני ציבור ומבני תעשייה.
אופיר אקוניס: כל עוד העניין תלוי בוועדת הכלכלה בראשותי, נעמוד על פיקוח של יישום החלטת הממשלה.
אופיר אקוניס: מדובר בתהליך ארוך טווח ויש להעמיד יעדי ביניים ולעמוד בהם.
אופיר אקוניס: נסייע להסרת חסמים בירוקרטים בדרך להשגת יעדיי הממשלה.
אופיר אקוניס: החלטתי, כפי שעשינו במגוון נושאים, אחד מהם הוא הטיפול במפוני גוש קטיף – מר גרינברג, הדבר הזה מטופל פה ומתקדם.
אופיר אקוניס: כאשר קובעים ישיבה כל שלושה חודשים, אתה רואה את משרדי הממשלה מתכנסים.
אופיר אקוניס: כותרות בעיתונים זה דבר חשוב, אבל מתחת לכותרת גם יש תוכן ידיעה, ובנושא המפונים, הם אומרים – הדברים מתקדמים.
אופיר אקוניס: הדבר הזה הולך לקרות גם בנושא הזה.
אופיר אקוניס: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקבוע פעם בשלושה חודשים דיון בנושא הזה על בסיס קבוע.
אופיר אקוניס: לא נקיים דיונים כלליים אלא דיונים ספציפיים ונבדוק את התקדמות משרדי הממשלה והרשויות הרלוונטיות, ובראשן מנכ"ל משרד התשתיות, רשות החשמל וחברת החשמל ביישום ההחלטה בליווי יעדים מספריים.
אופיר אקוניס: ללא יעדים מספריים לא נוכל לעמוד ביעד הביניים של ייצור 5% עד שנת 2014, וכמובן שלא ביעד של 10%.
אופיר אקוניס: נקיים את הישיבות כדי לעמוד ביעדים וכדי לקיים את החלטת הממשלה הטובה מאוד מינואר 2009 וכל ההחלטות המתלוות אליהן.
אופיר אקוניס: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
אופיר אקוניס: על סדר-היום: תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון) (תיקון), התש"ע-2009, לפי בקשת משרד החקלאות ושר החקלאות.
אופיר אקוניס: מה אומרות התקנות?
מיכל סגן-כהן: החוק להסדרת פיקוח על כלבים מקים מאגר מידע ארצי לרישום כלבים.
מיכל סגן-כהן: מאגר המידע הזה פעילותו מוסדרת לפי תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים.
מיכל סגן-כהן: התקנות קובעות איזה פרטים יהיו פתוחים לעיון הציבור.
מיכל סגן-כהן: עלה צורך לעשות עדכון - - -
אופיר אקוניס: כרגע יש מאגר כזה?
מיכל סגן-כהן: כרגע יש מאגר כזה.
מיכל סגן-כהן: אנחנו בדיוק מנסים להראות לכם איך הוא עובד.
אופיר אקוניס: את יכולה לבדוק עלי?
מיכל סגן-כהן: הבעיה היא שהמחשב הנייד שלי כרגע לא נכנס לאינטרנט.
אופיר אקוניס: רן, אתה יכול להביא מחשב?
אופיר אקוניס: מעניין אותי לראות.
אופיר אקוניס: כל בעל שקיבל רישיון ומחדש את הרישיון ברשות המקומית שבה הוא גר, הוא בתוך המאגר?
אופיר אקוניס: לא ידעתי שקיים מאגר ארצי.
מיכל סגן-כהן: כן, הוא בתוך המאגר.
מיכל סגן-כהן: אם יש כלב מסוים, הוא רשום כמסוכן.
מיכל סגן-כהן: אם הכלב נשך, רשום שהוא נשך.
מיכל סגן-כהן: רשום אם הוא מחוסן.
מיכל סגן-כהן: יש לו כל מיני תוצרי לוואי - - -
רון מוסקוביץ: צנעת הפרט.
מיכל סגן-כהן: פה בדיוק העניין.
מיכל סגן-כהן: חלק מהדברים פתוחים לציבור וחלקם אינם פתוחים.
אופיר אקוניס: מה עוד יש על הבעלים במאגר הזה?
בוריס יעקובסון: במאגר הזה יש פרטי הכלב, פרטי בעליו, פרטי חיסון שנתי לכלבת.
בוריס יעקובסון: מופיע שם פרטי ושם משפחה של הבעלים, מספר טלפון וכתובת, אבל לא הכול מוצג לציבור.
בוריס יעקובסון: יש דברים שהם בתוך מאגר של משרד החקלאות ותקנה 17 מדברת על מה יוצג לעיון הציבור.
אופיר אקוניס: זאת אומרת שהדברים שיפורסמו מופיעים בסעיף 3 למכתבו של השר.
אופיר אקוניס: יש פה בעיה?
מיכל סגן-כהן: כיוון שנערך תיקון לתקנות ובינתיים התיקון הגדול עדיין לא נכנס, ביקשו מאיתנו להוסיף מספרי טלפון ושהם יהיו גלויים.
מיכל סגן-כהן: הם יהיו גלויים בתנאי שאם אדם לא רוצה שמספר הטלפון שלו יופיע, אז הוא זאת ואז הוא לא יפורסם.
מיכל סגן-כהן: זה כרוך בשינויי תקנות רוחביים.
מיכל סגן-כהן: הוועדה לא תספיק לדון בשינויי התקנות הרוחביים האלה ולכן אנחנו מבקשים הארכה של התקנות הנוכחיות עד 31.5.2010.
אופיר אקוניס: אתם תספיקו עד ה-31.5.2010?
מיכל סגן-כהן: עד ה- 31.5 מבקשים שהוועדה תעלה שוב על סדר היום את מכתבו הקודם של שר החקלאות ותקיים דיון בתקנות.
מיכל סגן-כהן: זה פשוט הוגש במהלך חודש דצמבר וברור היה שהוועדה לא תוכל לדון בזה במהלך חודש דצמבר.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשאול אותך שאלה ששאלתי אותך גם בישיבה במשרד החקלאות.
אופיר אקוניס: החוק של חבר הכנסת גדעון סער מהכנסת ה-16, לגבי איסור יבוא של כלבים מסוכנים הוא חוק חי?
מיכל סגן-כהן: החוק הזה מסדיר החזקת כלבים מסוכנים.
מיכל סגן-כהן: בזמנו היה מקרה מצער שבו ילדה נטרפה למוות ומייד אחרי כן הוועדה אישרה תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים (החזקת כלבים מסוכנים).
מיכל סגן-כהן: לפי התקנות האלה, בין היתר, אם יש לך כלב מסוכן והכלב בביתך ויש אנשים זרים מתחת לגיל מסוים, אי-אפשר להוציא את הכלב מהחדר אלא אם הוא מוחזק בתנאים מסוימים, למשל עם זמם.
מיכל סגן-כהן: הרעיון היה שאם ילד הולך לבקר ילד אחר, שלא תהיה בעיה של סיכון ילד.
אופיר אקוניס: אנחנו רואים ירידה במספר הכלבים המסוכנים?
בוריס יעקובסון: קודם כל היתה עליה.
בוריס יעקובסון: למה היתה עליה?
בוריס יעקובסון: כי ברגע שהתקנות נכנסו ואנשים רשמו את הכלבים המסוכנים, אז היתה עליה.
בוריס יעקובסון: בהחלט אנחנו עוקבים.
בוריס יעקובסון: גם המרכז וגם הרופאים ברשויות יודעים אם כלב מעוקר.
בוריס יעקובסון: כל הנקודה של רישום כלב מסוכן היא שהוא צריך להיות מעוקר ומסורס.
בוריס יעקובסון: אם הוא מופיע אז אין לו צאצאים.
בוריס יעקובסון: כמובן שיש כלבים שהם לא רשומים והם במחתרת.
בוריס יעקובסון: אנחנו רוצים להגיע לכמה שיותר כלבים.
בוריס יעקובסון: הגענו למצב ש-70%-80% מהכלבים הרשומים עברו סירוס.
בוריס יעקובסון: התיקונים שנעשו, ליבוא יצוא, בהחלט אנחנו הקלנו.
בוריס יעקובסון: אנחנו בהחלט הקלנו על אנשים - - -
אופיר אקוניס: למאגר של המדינה קוראים "Dog Center"?
בוריס יעקובסון: כן.
אופיר אקוניס: לכלב שלי קוראים ג'וניור, זה נכון.
אופיר אקוניס: גולדן ריטריבר, זה גם נכון.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין, ברוך הבא.
אופיר אקוניס: אתה רוצה לשמוע על מאגר הכלבים הארצי?
יצחק וקנין: של מי הכלב הזה?
אופיר אקוניס: שלי.
אופיר אקוניס: לפני שנכנסת לא ידעתי על קיומו של מאגר כלבים ארצי.
ציון פיניאן: אתה יודע כמה חתולים יש במדינה?
ציון פיניאן: שני מיליון.
בוריס יעקובסון: אמרנו שאנחנו לא מאגר למספרי טלפונים.
בוריס יעקובסון: בעיניי כל ההמולה בעניין הטלפון היא מיותרת.
בוריס יעקובסון: לא רצינו לנהל הרשאות כי זה דבר מיותר.
בוריס יעקובסון: אני חושב שזאת הדרך הנכונה.
בוריס יעקובסון: בינתיים יש אפשרות למצוא את האדם דרך מרכזיית 144.
בוריס יעקובסון: הפואנטה היא שמחפשים במאגר.
עידו אשת: אלא אם כן האדם ביקש שהטלפון שלו יהיה חסוי.
בוריס יעקובסון: גם ע כשיו אנחנו אומרים בתקנות שאם הוא רוצה להיות חסוי, הוא יהיה חסוי.
איתי עצמון: זה כבר נושא שיידון בהמשך.
אופיר אקוניס: הבנתי, תודה.
מיכל סגן-כהן: אני אגיד לך איפה אני רואה את הבעיה.
מיכל סגן-כהן: התקנות ששר החקלאות הגיש לאישור הוועדה הן תקנות שבעצם הן פרי בקשת חברי הכנסת.
מיכל סגן-כהן: הציבור בעצם ביקש שתהיה הוספת מספר טלפון.
מיכל סגן-כהן: קודם היה טלפון ואח-כך הורידו אותו.
מיכל סגן-כהן: אחר-כך אמרו שצריך להוסיף את הטלפון, אבל צריך להוסיף את הטלפון בלי לפגוע באלה שלא רוצים את הטלפון.
מיכל סגן-כהן: כל העבודה הזאת סביב הטלפון בעצם באה כתוצאה מבקשה שהופנתה למשרד החקלאות.
מיכל סגן-כהן: בעצם אנחנו מגישים לדעת את התקנות כשאנחנו לא יודעים מה עמדת הוועדה.
מיכל סגן-כהן: זה לא שאנחנו ביקשנו את זה, אנחנו התבקשנו לעשות סידור לתקנות.
אופיר אקוניס: כדי להסדיר את התקנות הארוכות יותר.
עידית חנוכה: התקנות הקודמות היו רק בלי טלפון.
עידית חנוכה: בדיונים קודמים ביקשו – אולי אילי יוכל להסביר.
איתי עצמון: בדיונים הקודמים עלתה השאלה האם מספר הטלפון של בעל הכלב יהיה גלוי ובאלו תנאים הוא יהיה גלוי.
איתי עצמון: לכן הוחלט שבינתיים מספר הטלפון לא נכלל בתוך התקנה.
איתי עצמון: זה מעורר שאלות איזה מנגנון בדיוק, "אופט אין" או "אופט אאוט".
איתי עצמון: אני מניח שהנוסח הרחב יותר יידון בסוגיה הזאת.
אופיר אקוניס: אנחנו נאריך את התוקף ונמשיך את הדיון בזמן הקרוב.
אופיר אקוניס: היתה בקשה של חברי כנסת בכנסת הקודמת, שלא להציג מספר טלפון.
מיכל סגן-כהן: הקושי שלי הוא שבעצם אנחנו מגישים בקשה לתיקון לפי רחשי הציבור שנשמעו פה אבל אנחנו לא בדיוק בטוחים שזה מה שאנחנו מתבקשים לעשות היום.
בוריס יעקובסון: אם זה היה תלוי בנו, היה טלפון.
אופיר אקוניס: נחשוב על זה בזמן הקרוב.
אופיר אקוניס: קודם כל נאשר.
אופיר אקוניס: האם לשלטון המקומי יש הערות?
נעה בן ארי: לא.
מיכל סגן-כהן: "תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון) (תיקון), התש"ע-2009 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ג) ו-(ו), 9 ו-25 לחוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ג-2002, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקן תקנות אלה: תיקון תקנה 3 – 1.
מיכל סגן-כהן: בתקנה 3 לתקנות להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון), התשס"ח-2007, במקום "עד ליום 31 בדצמבר 2009" יבוא "עד ליום י"ח בסיוון התש"ע (31 במאי 2010).
מיכל סגן-כהן: "
איתי עצמון: אנחנו מתקנים את התיקון לתקנות העיקריות.
אופיר אקוניס: אין הערות, אני מאשר את התקנות.
אופיר אקוניס: תודה, הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: רבותי, אנחנו נאשר עוד כמה דקות את צו שירות נתוני אשראי (דחיית תחילתו של תיקון מס' 3 לחוק).
אופיר אקוניס: קיבלתי בעניין את מכתבו של שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, וגם את הצו המצורף.
אופיר אקוניס: עורכת-הדין דוידוביץ, בבקשה.
הילה דוידוביץ: במשרד המשפטים, לפני חודשיים התקנות היו מוכנות.
הילה דוידוביץ: בגלל לוח-הזמנים העמוס של הוועדות, קיבלנו את המלצתכם לבקש הארכת מועד, כיוון שיידרשו מספר דיונים, והדיון הראשון התקיים רק לפני כשבוע.
הילה דוידוביץ: מכאן נובעת הבקשה.
הילה דוידוביץ: נודה על אישורכם.
אתי בנדלר: איך קבעתם את המועד 30 ביוני, שאתם מבקשים לדחות את תחילת החוק אליו?
הילה דוידוביץ: נעתרנו להמלצתכם.
אתי בנדלר: מה שיושב-ראש הוועדה המליץ?
הילה דוידוביץ: בשביל הפרוטוקול נבקש, כמובן, לקדם את הנושא הזה כמה שיותר מהר, אם אפשר, פחות מחצי שנה.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבחינתנו ערוכים ומוכנים.
אופיר אקוניס: מה שנקרא "בתוך חצי שנה", או לפחות ננסה.
אתי בנדלר: אני רוצה לברר אם הבקשה רק בשביל הפרוטוקול?
הילה דוידוביץ: אנחנו נשמח, בכפוף ללוח-הזמנים שלכם.
אופיר אקוניס: הערות נוספות.
אופיר אקוניס: אם לא, אני אאשר את הצו.
אתי בנדלר: רק תקראי את הצו.
הילה דוידוביץ: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 6 לחוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז-2007 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור: דחיית תחילתו של תיקון מס' 3 לחוק 1.
הילה דוידוביץ: תחילתו של החוק תידחה ליום י"ח בתמוז התש"ע (30 ביוני 2010).
הילה דוידוביץ: "
אופיר אקוניס: להערתך לפרוטוקול, וגם לא לפרוטוקול, בהחלט נעשה מאמץ גדול כדי לקיים בחצי השנה הקרובה את סיום החוק- - -
אתי בנדלר: את הדיון בתקנות.
אופיר אקוניס: את הדיון בתקנות ותחילתו של תיקון מס' 3.
אופיר אקוניס: אני מאשר את הצו.
אופיר אקוניס: הצבעה בעד פה אחד צו שירות נתוני אשראי (דחיית תחילתו של תיקון מס' 3 לחוק), התש"ע-2009 אושר.
אופיר אקוניס: נקבע מועדים ונודיעכם בעניין.
אופיר אקוניס: על סדר היום: הצעת חוק אגרה בעבור רשות השידור (הקפאת והפחתה באגרה) (תיקוני חקיקה), התש"ע-2009.
אופיר אקוניס: אנחנו בבקשת הממשלה להצעת חוק שעברה אתמול בקריאה ראשונה, שמבקשת להקפיא לשנה את מתווה ההפחתה של האגרה.