GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: אנחנו רוצים שתמשיך להתקיים חקלאות.
אבשלום וילן: בגדול התפיסה נכונה מאוד, להוציא את המטרדים האקולוגיים אל מחוץ לישוב בצורה שתאפשר פרנסה מכובדת בחקלאות, מחד, וגם שילוב של כל האלמנטים האחרים בתוך הישובים, מאידך.
אבשלום וילן: אני מזכיר לך שהאזור הזה, ש-70% מן הלולים מרוכזים בו, הוא שווייץ של המזרח התיכון בלי ניצול היתרונות של מה שיש לנו שם.
אבשלום וילן: הייתי שם רק לפני כחודש בסיור ואני אומר לך במלוא האחריות, למרות שאני תושב הדרום, לא רק שזה חבל הארץ היפה ביותר בארץ, אין לי ספק שצריך להשקיע שם הרבה מאוד בתשתיות נוספות כדי להשלים את המרחב הכפרי.
אבשלום וילן: עברתי כאן על פני כל מיני שלטי אזהרה אדומים שחילק ועד הפעולה להצלת ענף הלול בגבול הצפון.
אבשלום וילן: נשמע את האנשים.
אבשלום וילן: אבל אני מציע לממשלה, כשם שחתמנו כנציגי החקלאים על שורה של הסכמים עם המדינה שמקדמים את החקלאות, גם בנושא הזה ללכת קדימה ולפתור את המקרים הפרטניים לגופם.
אבשלום וילן: לא להגיע לכדי כך שבגלל כמה בעיות פרטניות יעצרו את המהלך הגדול.
אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת יצחק וקנין.
אופיר אקוניס: אני צריך לצאת לכמה דקות לפגישה עם שר אחר.
אופיר אקוניס: אני מבקש שתחליף אותי ותנהל את הישיבה במקומי, תודה.
יצחק וקנין: מאחר וקיבלתי את רשות הדיבור, כמי שמגדל בעצמו בגליל ומכיר את כל הבעיה ומכיר את החששות של החקלאים, אני סבור שהחשש העיקרי של המגדלים הוא חיבור של כמה גורמים ביחד, של כמה חקלאים ביחד.
יצחק וקנין: החשש נובע מן הטראומה בעקבות ההתמוטטות הכלכלית של ארגוני הקניות.
יצחק וקנין: הדבר הזה עדיין מבעבע בליבות האנשים שחוששים שמא נחזור לתקופה של איחוד מספר משקים ביחד, גידול משותף, שיווק משותף.
יצחק וקנין: את כל זה אנו מכירים, זה חשש גדול מאוד.
יצחק וקנין: אני בטוח כמעט במאת האחוזים שזה הדבר המרכזי שתשמעו כאן לאורך כל הדיונים, מכיוון שאני בעצמי מגדל ומכיר את הבעיה.
יצחק וקנין: אני מכיר גם את הרפורמה מכיוון שהייתי שותף לכל הדיונים בוועדה.
יצחק וקנין: בדרך כלל בכל שנה כאשר מגיעים הכללים של ענף הלול אני שותף לאישור שלהם.
יצחק וקנין: אחד הדברים שצריך לתת עליהם את הדעת, ואולי זה הדבר החשוב ביותר, מכיוון שהרפורמה נוגעת בנושא שחשוב מאוד דווקא לגליל, לישובים שנהנים מחוק הגליל, שבסוף התקופה, אם המהלך הזה יקרום עור וגידים ואכן הלולים יוצאו מתוך הישובים וכמה מגדלים יגדלו ביחד, חוששים שלא יהיה חוק הגליל יותר.
יצחק וקנין: זאת בעצם ההסכמה אליה הגיע משרד החקלאות עם משרד האוצר.
יצחק וקנין: חוק הגליל נתן במשך שנים עדיפות רצופה למגדלים בגליל להמשיך ולגדל, כי אחרת אין שום קיום.
יצחק וקנין: המגדלים בגליל ללא חוק הגליל, אני מאמין שברובם הגדול לא היו מגדלים היום.
יצחק וקנין: צריך לתת את הדעת לנושא הזה.
יצחק וקנין: אני מאמין שהוא יעלה כאן בוועדה.
יצחק וקנין: בכל אופן, הדיון לא פשוט ולא קל.
יצחק וקנין: צריך לקבל החלטות.
יצחק וקנין: אני מסכים למה שאמר מנכ"ל משרד החקלאות.
יצחק וקנין: צריך לקדם את זה.
יצחק וקנין: הרי בסופו של דבר אם הישובים לא יילכו לקראת המהלך, יבואו לכאן ארגונים שונים, והמשרד להגנת הסביבה, ודברים שבעבר לא התייחסנו אליהם לא תהיה ברירה אלא להתייחס אליהם.
יצחק וקנין: לכן הדיון הזה חשוב מאוד.
יצחק וקנין: אין לי ספק שבסופו של תהליך יצטרכו להתקבל כאן הכרעות ברורות איך לטפל בכל הנושא הזה.
יצחק וקנין: רשות הדיבור לעו"ד אבשלום רביבו, שמייצג את "גליקסמן, ייצור ושיווק ביצים".
לאה ורון: אם אפשר, בקצרה מאוד, משום שהשעון מראה שבעוד זמן קצר אמורה להיפתח כבר הישיבה הבאה.
אבשלום רביבו: אנסה להסתפק בדקות ספורות.
אבשלום רביבו: אשים את האצבע על כמה נושאים שהוועדה הנכבדה הזאת צריכה להיות מודאגת מהם.
אבשלום רביבו: לדעתי אין מחלוקת בין כל היושבים כאן על כך שהרפורמה העומדת על הפרק היא מהלך מרכזי מאוד, מהותי מאוד וחשוב מאוד שלא קורה פעם בכמה שנים אלא אולי אפילו רק פעם בשנות דור.
אבשלום רביבו: אם אשתמש בדברי המנכ"ל, זה בדיוק מה שצריך להדאיג אותנו.
אבשלום רביבו: ככה לא עושים רפורמה.
אבשלום רביבו: אם אנשי משרד החקלאות שיושבים כאן אומרים: אנחנו דנים בתיקון מספר 16 אבל לרפורמה יש רק כמה סעיפים מינוריים בתוך התיקון שהם כרגע לא חשובים – ככה לא מחוקקים רפורמה, ככה לא דנים ברפורמה, ככה לא עושים רפורמה.
אבשלום רביבו: אם נציגת מינהל מקרקעי ישראל אומרת כאן:
אבשלום רביבו: באנו לדיון בתיקון מספר 16 אבל לא לדיון על הרפורמה, זאת אומרת שגם הם לא יודעים שהרפורמה היא חלק מהותי, בלתי נפרד וחשוב מתיקון מספר 16 שעומד כאן על הפרק.
אבשלום רביבו: רבותי, זה בדיוק מה שמשרד החקלאות רוצה לעשות.
אבשלום רביבו: לדעתי הוא רוצה לעשות את הרפורמה הזאת במחשכים, כלומר להבליע אותה בתוך הצעת חוק כוללנית, בכמה סעיפים, כך שאף אחד לא ישים לב, אף אחד לא יידע, אף אחד לא יתנגד.
אבשלום רביבו: אני מבקש להפנות לסעיפים מאוד-מאוד מהותיים.
יצחק וקנין: אנחנו עדיין לא דנים בסעיפים.
יצחק וקנין: אנחנו שומעים הערות כלליות.
אבשלום רביבו: תיקון מספר 16 כולל סעיפים מאוד-מאוד מהותיים, שהם-הם הרפורמה.
אבשלום רביבו: הרפורמה הזאת לא אמורה להתקבל בדרך של סעיפונים מובלעים.
אבשלום רביבו: אני מפנה בעיקר לתיקון של סעיפים 31 ו-34 בחוק העיקרי.
אבשלום רביבו: אנחנו שומעים על הרפורמה הזאת לא מהיום.
אבשלום רביבו: "גליקסמן" הוא למעשה המגדל והמשווק בין הגדולים במדינת ישראל.
אבשלום רביבו: ביחד עם מגדלים ומשווקים אחרים כמובן זומנו לשימוע במשרד החקלאות.
אבשלום רביבו: כבר תקופה ארוכה מאוד אנחנו נמצאים במגעים עם משרד החקלאות.
אבשלום רביבו: אנחנו מבקשים לקבל מסמכים, מבקשים לקבל נתונים, מבקשים לקבל דברים כדי שנוכל להתייחס, כדי שנוכל לבוא מוכנים לשימוע.
אבשלום רביבו: הרי זה דבר מהותי מאוד, דבר שיכול לחסל אותנו, שיכול לחסל את המגדלים, יכול לחסל את הענף.
אבשלום רביבו: לא קיבלנו ולו דבר.
אבשלום רביבו: אמרו לנו: תבואו ותגידו את דברכם.
אבשלום רביבו: על מה נגיד את דברינו?
אבשלום רביבו: מה הרפורמה?
אבשלום רביבו: מה המסמכים?
אבשלום רביבו: עד כדי כך החמירו הדברים שהמגדל השני, חברת "לסר", ותיכף ידבר בא כוחו, נאלץ להגיש עתירה מנהלית כנגד משרד החקלאות, עתירה שנתקבלה, ובית-המשפט הורה למשרד החקלאות: יש טעם לפגם בהתנהלות שלכם, תמציאו את כל המסמכים.
אבשלום רביבו: עד עצם היום הזה לא מולאה החלטת בית-המשפט.
אבשלום רביבו: יש כאן הצעת חוק בנוגע לרפורמה שאנו כגורמים מהותיים לא יודעים בכלל על מה מדובר.
אבשלום רביבו: יש עשרות תכתובות בינינו, לאן לא הגענו עם הדבר הזה, אך שום דבר.
אבשלום רביבו: אני שמח על דברי המנכ"ל כי אני רוצה להראות עד כמה המשרד הזה מנותק למעשה.
אבשלום רביבו: מה אומר לנו המנכ"ל?
אבשלום רביבו: אני מצטט: "יקשה למצוא חקלאי שלא מתנגד".
אבשלום רביבו: אדוני היושב-ראש, על השולחן הזה יש קלסר עם חתימות של 1,800 חקלאים מתנגדים רק באזור הצפון.
יוסי ישי: אז המנכ"ל מנותק?
אבשלום רביבו: אני מצטט אותך.
אבשלום רביבו: אמרת ש"יקשה למצוא חקלאי שמתנגד".
יוסי ישי: אני מציע שתקרא שוב את הפרוטוקול.
יצחק וקנין: אני חושב שזה המנכ"ל הכי פחות מנותק שיש, בלי שום קשר לרפורמה.
אבשלום רביבו: אדוני המנכ"ל, הבנתי שאתה אומר שאין מי שמתנגד.
יוסי ישי: או שתאזין טוב יותר, או שתקרא את הפרוטוקול.
אבשלום רביבו: אדוני המנכ"ל אומר שהרפורמה הזאת נועדה להתמודד עם שפעת העופות.
יוסי ישי: אתה שוב לא מדייק.
יוסי ישי: אם אתה מצטט אותי, תצטט נכון.
יוסי ישי: אני מוכן שיקראו בפרוטוקול מה אמרתי.
יוסי ישי: אם לא מצטטים אותי נכון, או מצטטים במכוון חלקים מדבריי אני מבקש שיתייחסו לזה בהתאם.
אבשלום רביבו: הועלה כאן נושא שפעת העופות.
אבשלום רביבו: אני רוצה לומר כעובדה, שפעת העופות לא היתה בענף המטילות, נקודה.
אבשלום רביבו: כלומר נכון להיום אמפירית אין קשר בין שפעת העופות ובין ענף המטילות.
יוסי ישי: - - -
שמואל לויט: שפעת העופות לא היתה בצפון?
יצחק וקנין: רבותי, אם הדיון כרגע הוא על שפעת העופות אז נסיים בתוך 5 דקות.
יצחק וקנין: אבשלום רביבו: זה הועלה כנימוק.
יצחק וקנין: אני כבר מסיים.
שמואל לויט: אבל תשתדל לדייק.
אבשלום רביבו: הרפורמה תחזק את הריכוזיות בענף ולא תפתור את הבעיות שעליהן מצביעים באשר לאותה ריכוזיות.
אבשלום רביבו: בהשוואה, בשום מקום בעולם אין גידול בגיל אחד כפי שמציעה הרפורמה.
לאה ורון: למה הכוונה ב"גידול בגיל אחד"?
יוסי ישי: שיסביר.
יוסי ישי: נראה אם הוא יודע.
אבשלום רביבו: אני יכול להסביר, אבל זה ייקח זמן.
אבשלום רביבו: אני יודע, אדוני, יותר מאשר אתה חושב.
אתי בנדלר: אם אתה מתייחס לסעיף מסוים בהצעת החוק, אנא התייחס אל הנושא כאשר נגיע לאותו סעיף.
אבשלום רביבו: בסדר, אתייחס לזה בהמשך.
אבשלום רביבו: הרפורמה הזאת בגדול לא נתנה דעתה בכלל למגדלים שהם לא צפוניים, כלומר נתנה דעתה אך ורק לצפון והזניחה באופן מוחלט את מגדלי המרכז ולא נתנה עליהם את הדעת.
יצחק וקנין: אני מציע שבזה תסתפק.
יצחק וקנין: יהיו דיונים נוספים, זה לא הדיון האחרון.
יצחק וקנין: רשות הדיבור למר יוסי אדוני ממושב זרעית.
יצחק וקנין: רבותי, אני מבקש לא לחזור על דברים שכבר נאמרו ולקצר ככל האפשר בדברים כדי שכולם יוכלו לדבר.
יוסי אדוני: אני ממושב זרעית.
יוסי אדוני: אני חבר ועד במושב.
יוסי אדוני: אני נציג הישוב במועצה האזורית מעלה יוסף, ואני גם יושב-ראש ועד הפעולה להצלת המשק המשפחתי בענף הלול בגבול הצפון.
יוסי אדוני: חבר הכנסת אופיר אקוניס כרגע לא נמצא כאן ומחליף אותו ידידנו חבר הכנסת יצחק וקנין.
יצחק וקנין: הייתי שכן שלו.
יוסי אדוני: הרפורמה בענף ההטלה היא מכת מוות לישובי גבול הצפון לכל אורכו.
יוסי אדוני: הרפורמה תהרוס את פרנסתם של למעלה מ-2,100 משפחות ואלפי תושבים.
יוסי אדוני: מדובר בפרנסה לדורות.
יוסי אדוני: הרפורמה תרוקן את הנחלה מתוכן וגם את הערך הנדל"ני שלה.
יוסי אדוני: הרפורמה תמנע ותרחיק את הבנים הממשיכים לעד.
יוסי אדוני: הרפורמה תוסיף למעגל העוני בישראל מאות משפחות ותשליך אותן ללשכות הרווחה.
יוסי אדוני: הרפורמה מעבירה את פרנסתם של אלפי תושבים למספר מועט של בעלי הון, שחלקם לא מאזור הצפון אפילו.
יוסי אדוני: הפועל היוצא מן הרפורמה ומדוע היא בלתי מתקבלת מן הדעת – אנו מקווים מאוד שזאת לא תוכנית שחשבו עליה מראש אלא נעשתה בתום-לב.
יוסי אדוני: ענף ההטלה יהיה כמו בפטם, עם מגדלים מעטים שהם בעלי ההון ולולי ענק שיהיו מפוזרים בחוות על פני שטחי גבול הצפון.
יוסי אדוני: אם הרפורמה תצא לפועל, בשלב הראשון מאות מגדלים יאולצו לפרוש מן הענף מהסיבות הבאות: 1) לא יוכלו לקבל את נושא השותפויות בשום פנים ואופן.
יוסי אדוני: 2) לא יוכלו לקבל ולבצע את החוזים המסובכים שהרפורמה מציעה להם.
יוסי אדוני: 3) לא יוכלו לשאת עליהם התחייבויות נוספות ולטווחים ארוכים.
יוסי אדוני: לכל אחד יש את החבילות שלו מאחור.
יוסי אדוני: 4) חקלאים רבים לקחו הלוואות גדולות ובנו לולים חדשים בשנים האחרונות.
יוסי אדוני: שמעתי שאמרו כאן שנבנו לולים רק לפני 20-30 שנים, לולים במתכונת של שנות השלושים והארבעים.
יוסי אדוני: יש גם לולים שנבנו בשנות התשעים.
יוסי אדוני: הלולנים מחזירים הלוואות ותשלומים ארוכי טווח על הלולים והרפורמה מחייבת אותם לזנוח את הלולים שבנו, למכור אותם לברזל ולקחת הלוואות נוספות שלא יוכלו לעמוד בהן.
יוסי אדוני: בשלב השני מאות מגדלים נוספים יפרשו מן הענף בלית ברירה, אלה שייכנסו לרפורמה, כל שאר החקלאים שאיכשהו עברו את המהלך הראשון בקושי רב.
יוסי אדוני: יתחילו ויכוחים ביניהם ויהיו לכך הרבה סיבות.
יוסי אדוני: אנחנו לא שוכחים את ארגון הקניות ולא שוכחים את הערבויות, את השותפויות ואת המשקם שלא מזמן כולם עברו.
יוסי אדוני: כל אזור גידול מחויב לחדש ולשווק את המטילות באותו זמן.
יוסי אדוני: מה יעשו מספר שותפים שבנו לול ביחד באזור גידול והלהקה שלהם לא מוצלחת והם חייבים לשווק אותה?
יוסי אדוני: הם ייאלצו להמתין ללא פרנסה עד ששאר המגדלים ישווקו את העופות.
יוסי אדוני: מי יפרנס אותם?
יוסי אדוני: מי ישלם את ההחזרים על ההלוואות?
יוסי אדוני: בנוסף, מחיר הביצה יורד וגם הסובסידיה יורדת בהדרגה.
יוסי אדוני: בשני השלבים הללו ממתינים בסבלנות בעלי ההון להשתלטות סופית על ענף ההטלה, שיהיה תעשייה ענקית שבודדים יתפרנסו ויתעשרו ממנה במקום אלפי תושבים.
יוסי אדוני: אנו דורשים לבטל את הרפורמה הרת האסון שתחסל 2,100 משפחות על פרנסתן וקניינן.
יוסי אדוני: אנו דורשים שמירה על המשק המשפחתי ההיסטורי לאורך כל גבול הצפון.
יוסי אדוני: אנו דורשים חשיבה מחודשת בנושא, כאשר המטרה העיקרית שתעמוד בראש סדר העדיפויות היא שמירה על המשק המשפחתי, המשך חיזוק ותמיכה של הממשלה במגדלים בישובי גבול הצפון, המשך הפיקוח ושמירה על הענף שמפרנס ומחזיק אלפי תושבים לאורך גבול הצפון, שנמצאים במקומות אסטרטגיים וששומרים כבר 60 שנים על גבולה הצפוני של מדינתנו.
יוסי אדוני: לדברים שאמרתי מצורפות חתימות של קרוב ל-1,800 חקלאים מתוך 2,100 חקלאים שנמצאים לאורך גבול הצפון.
יוסי אדוני: אני לא מדבר רק בשם עצמי, אני מייצג הרבה מאוד חקלאים.
יוסי אדוני: באשר להצעת החוק שמונחת היום על שולחן הוועדה, אני טוען שהיא קשורה באופן מוחלט לרפורמה בסעיפים שמתקנים את סעיפים 31 ו-34 לחוק העיקרי.
יוסי אדוני: אני סבור שגם אם יש חשש שכביכול תהיה פעם שפעת העופות או מחלה אחרת וגם אם יש התפתחות מסוימת בעולם, אלפי חקלאים לא צריכים לשלם את המחיר וללכת ללשכות הרווחה.
יוסי אדוני: עליכם לתת את הדעת גם לזה.
חנא סוייד: יש לי שאלת הבהרה מכיוון שאני לא כל-כך מצוי בתחום ההטלה.
אתי בנדלר: נלמד את זה ביחד.
חנא סוייד: אני מפנה את השאלה שלי למנכ"ל.
חנא סוייד: האם יש התייחסות לשימושים האלטרנטיביים בקרקעות?
יוסי ישי: כל שאלה שלך בסלע, כל שאלה שלך כאילו הזמנתי אותה.
יוסי ישי: אני מקווה שהחבר'ה לא חושבים שהזמנתי את השאלות הללו.
יוסי ישי: בהחלט יש התייחסות לשימושים אלטרנטיביים.
יוסי ישי: מאחר ואנו רוצים שהגליל יהיה ירוק ושהתיירות בגליל תפרח, אנחנו לא מסתפקים בכך שאנו מאתרים קרקע להעברת הלולים, אלא מתכננים את הקרקע המתפנה לכיוון של ירוק ותיירות.
יוסי אדוני: יש מאות חקלאים שזאת פרנסתם היחידה, שמתפרנסים אך ורק מענף הלול.
יוסי אדוני: לקחת להם את זה - - -
יוסי ישי: לא לקחתי כלום.
יוסי אדוני: הרפורמה שלכם מאלצת את החקלאים הללו לפרוש מן הענף.
יצחק וקנין: חברי הכנסת יכולים להתפרץ כשהם רוצים, אבל היושבים מסביב לשולחן צריכים לקבל את רשות הדיבור ממני ואחרי כן יוכלו לדבר.
יצחק וקנין: אני לא רוצה ליצור תקדים ולהוציא אנשים אז אני מבקש, תקבלו את רשות הדיבור ותדברו.
חנא סוייד: אמשיך את השאלה.
חנא סוייד: הבנתי לגבי השימושים האלטרנטיביים.
חנא סוייד: האם הניתוק הזה, ההוצאה של המגדלים תשפיע גם על הזכויות הקנייניות שלהם על הקרקעות שעליהן נמצאים הלולים?
יצחק וקנין: ברוב המושבים, להוציא מספר ישובים שעשו כבר רפורמה ראשונה והוציאו את הלולים מחוץ לישוב, כמו מושב דובב שעשה כבר צעד לכיוון הזה, ברוב המושבים, לפחות באזור מעלה יוסף, הלול נמצא מאחורי הבית.
חנא סוייד: כלומר זה יפנה להם מקום.
יצחק וקנין: כן, אין ספק.
יוסי ישי: התשובה היא שלא תהיה כל פגיעה בזכויות הקנייניות, ואפילו להיפך.
יוסי ישי: על-ידי שאנו מפנים אנו מאפשרים שימושים אחרים להתפרנסות נוספת.
יוסי אדוני: אילו שימושים, למשל?
יוסי ישי: כאשר היושב-ראש יבקש ממני, אשיב לו.
יצחק וקנין: אתן אחרי כן למנכ"ל אפשרות לענות.
יצחק וקנין: יש שורה של דוברים.
לאה יוגב: שלום לכולם.
לאה יוגב: אני ממושב שומרה בגליל המערבי.
לאה יוגב: ראשית, אני מבקשת להודות לכם על כי ניאותם לתת לנו להשתתף בישיבה גורלית כל-כך, כאשר בסוף התהליך הזה תתקבל החלטה שתשפיע על עניינם, חייהם ופרנסתם של 2,100 משפחות, בתי-אב, ב-26 ישובים לכל אורכו של גבול הצפון.
לאה יוגב: לכן אנו מודים לכם על שאפשרתם לנו להשתתף.
לאה יוגב: הרקע: ישנם 26 מושבים המשתרעים לכל אורכו של גבול הצפון, מאזור ראש הנקרה ועד לאזור מטולה, המתגוררים במשק משפחתי.
לאה יוגב: משק משפחתי היסטורי הוא נחלת אבות אשר עוברת מדור לדור, וזה הדור השלישי: מייסדים, דור המשך ובנים ממשיכים.
לאה יוגב: מדובר בסך הכול על 2,100 משפחות בעלות משק משפחתי מזה 60 שנים.
לאה יוגב: מקור פרנסתם של החקלאים בגבול הצפון מסתכם בכ-5,000 שקלים לחודש לכל בית-אב, מהם מתקיימת כל משפחה לתשלומי מים, חשמל, ארנונה, מחייה ותרופות.
לאה יוגב: כל משפחה מתנהלת באופן עצמאי כעוסק מורשה נפרד מול כל רשויות המס, ללא שותפים וללא ערבים.
לאה יוגב: חיים בשקט ובנחת ומסתפקים בפרנסתם הצנועה.
לאה יוגב: טווח הגילאים בכל הישובים נע, כ-60% הם בני 60-80 וכ-40% בני 45-50.
לאה יוגב: אוכלוסיית המושבים מרביתה מורכבת מיוצאי צפון אפריקה שהתיישבו שם בשנות החמישים מתוך ציונות אמיתית ללא מרכאות, ייסדו ובנו בזיעת אפם נדבך אחר נדבך את מושבי ההתיישבות העובדת לכל אורכו של גבול הצפון ושרדו שנים רצופות וקשיים.
לאה יוגב: היו קשיים כלכליים עקב מבנה ההתיישבות העובדת כמושב עובדים שיתופי, עם כל המשתמע מכך.
לאה יוגב: קרי: ערבויות הדדיות לחובות האגודה, ושנים קשות של החזרים כספיים למשקמים, והכול כדי לקבל סוף-סוף את השחרור המיוחל מערבות הדדית, שנסתיימה בשנים האחרונות ושהביאה סוף-סוף לכל משפחה את השקט המיוחל מבחינה כלכלית ואישית.
לאה יוגב: אין צורך להדגיש ולציין באילו תנאים ביטחוניים קשים שרדו כל 2,100 המשפחות שעל גבול הצפון – מלחמות, פיגועים, רצח תלמידים בדרכם לבית-הספר, רצח משפחות שלמות על-ידי מחבלים, קטיושות, שהייה ממושכת במקלטים מעופשים, פינויים למרכז הארץ הרחק מטווח הקטיושות, ימים ללא שינה, שנים ללא רצף לימודים בבתי-הספר בגלל חדירות מחבלים וכולי.
לאה יוגב: משמעותה המעשית של הרפורמה מסתכמת בשלושה שלבים: 1) פירוק המשק המשפחתי ההיסטורי, הקנייני, למעשה פירוק נחלת אבות שבמשך שישים שנה היוותה אבן שואבת לשלושה דורות, החל מן המייסדים עם קום המדינה ועד הדור השלישי בעצם היום הזה.
לאה יוגב: 2) התאגדות שלוש משפחות, שותפים לפחות, ליצירת שותפות בין כל 3 לולים לפחות.
לאה יוגב: קרי: הרפורמה דורשת שותפות פיננסית, משקית וכספית.
לאה יוגב: 3) בניית לול חדש בתקנים אירופאים כאשר עלות הבנייה מסתכמת בכ-180,000 שקל לפחות לכל מגדל; ערבויות בנקאיות הדדיות; שיעבוד נכסים של כל הצדדים לטובת השותפות; פתיחת חשבון משותף בין כל שלושת השותפים; החזרים חודשיים בנקאיים לטווח ארוך של אלפי שקלים מידי חודש בתוספת ריביות והצמדה בסדר גודל של משכנתה נוספת ל-20 שנים לבעלי משפחות בגיל הפנסיה; העברת תשלומים למנהלנים של חוות הלולים; הריסת הלולים הקיימים וכנראה, אנחנו עוד לא יודעים את הדבר לאשורו, החזרת חלקה ב' בנחלה למינהל מקרקעי ישראל.
לאה יוגב: הדבר נמצא כעת בבדיקה.
לאה יוגב: ישנם ישובים רבים בהם בעלי המשקים נושאים בהחזרים של השקעות בלולים קיימים חדשים, למשל בדובב, באביבים, בזרעית, בשתולה, ונדרשים היום לפרקם למגרסות ברזל.
לאה יוגב: מדובר על 26 ישובים, 2,100 משפחות לכל אורכו של גבול הצפון שמתפרנסות מענף הלול.
לאה יוגב: 2,000 מטילות לכל משפחה, אשר בסוף החודש מניבות, כפי שאמרנו, 5,000 שקלים למשפחה ומספקות לה מחייה בכבוד.
לאה יוגב: זהו ענף החיים, ללא מרכאות, של כל תושבי הגבול.
לאה יוגב: והנה באו כרעם ביום בהיר להשית עלינו גזירה אותה לא נוכל לשרוד ואשר אחריה תיוותר אדמה חרוכה – אדמה חרוכה חברתית, כלכלית, משפחתית ואישית לכל אחת מ-2,100 המשפחות החיות לכל אורכו של גבול הצפון, מכפר יובל שליד מטולה ועד זרעית שליד ראש הנקרה.
לאה יוגב: בבואכם היום לדון אותנו לחיים או למוות כלכלי, טלו קורה מבין עיניכם וראו מולכם שלושה דורות אשר הרפורמה תשמוט את הקרקע מתחת לרגליהם.
לאה יוגב: היא תשליך מאות משפחות אל פתחי לשכות הרווחה, וזאת בימים שחדשות לבקרים נסגרים מפעלים בצפון, ובשל סוגיית הגילאים אין לאותם אנשים סיכוי למצוא פרנסה בחוץ.
לאה יוגב: אלו הן 2,100 המשפחות אשר היום אתם, חברי ועדת הכלכלה, דנים בחייהן, בפרנסתן היחידה, באורח החיים שלהן ובאורכו.
לאה יוגב: ולכן אל לכם להיגרר אחר יוזמי הרפורמה אשר דוהרים ללא מעצור, מבלי להביט ימינה או שמאלה, מבלי להביט בעיני המתיישבים אשר עליהם הם הולכים להטיל את חיתתם ואת חרבם, חרב האבטלה, חרב החורבן: חורבן הבית, חורבן המשפחה וחורבן החברה בכל 26 הישובים.
לאה יוגב: אדוני המנכ"ל, אבקש להשיב לך ולומר הערה קטנה באשר לשפעת העופות.
לאה יוגב: ברפורמה כתוב שכל הישובים במרכז הארץ לא נדרשים לפנות את הלולים אלא רק לשדרגם.
לאה יוגב: אני לא מוצאת שום היגיון מדוע בגבול הצפון כן נדרשים לפנות את הלולים.
יוסי ישי: גם במרכז הארץ נדרשים למרחקים הקבועים במערכת הווטרינרית.
לאה יוגב: אני מחזיקה בידי את המסמך שעליו אתה מדבר שקובע את המרחקים - - -
יצחק וקנין: אני לא נכנס לדיון פרטני.
יצחק וקנין: אני מבקש לסיים כי אהיה חייב לסגור את הדיון אחרי דבריו של מר אבי קרמפה.
יצחק וקנין: הוא יהיה אחרון הדוברים היום.
יצחק וקנין: כל מי שלא דיבר היום ורשום כאן, ידבר בישיבה הבאה.
יצחק וקנין: זה ברור לחלוטין.
יצחק וקנין: אפילו עוד לא התחלנו לדון בסעיפי הצעת החוק.
4414: אדוני היושב-ראש, נאמרים כאן דברים שחייבים להתייחס אליהם.
4414: אני מבקש לדבר 5 דקות.
יצחק וקנין: אין לנו זמן.
יצחק וקנין: אנחנו באיחור לפתיחת הדיון הבא.
יצחק וקנין: חבל על הזמן.
יצחק וקנין: מר אבי קרמפה מייצג אותך.
אבי קרמפה: תודה, אדוני היושב-ראש, על זכות הדיבור.
אבי קרמפה: אני לא מייצג את מר יעקב כהן.
יצחק וקנין: אתה מייצג אותו קו, את התיזה.
אבי קרמפה: את הקו, אולי.
אבי קרמפה: אבל הוא מייצג את החקלאים באזור שאני מופקד עליו, וזה בסדר גמור.
אבי קרמפה: אני מבקש לומר כמה משפטים.
אבי קרמפה: קודם כול, אפתח בכך שאני מבין את הדאגה העמוקה של החקלאים, אני מבין אותם.
אבי קרמפה: אני חי איתם ושומע אותם.
אבי קרמפה: לצערי הרב, כל החברים שהגיעו לכן היום וחילקו את הניירות הללו לא דיברו איתי אפילו פעם אחת, וגם לא נתנו לי את הנייר הזה, ואפילו לא הזמינו אותי להיות חבר בפורום של ועד הפעולה.
אבי קרמפה: אולי אני לא כל-כך מתאים.
אבי קרמפה: אני מלווה את הלולים בגליל כל ימיי, גם כמזכיר ישוב, גם כבן למשפחה שמגדלת מטילות.
אבי קרמפה: אני עצמי לצערי הרב לא זכיתי אף פעם שתהיה לי מכסה ושאוכל לגדל, אבל ייצגתי לא מעט חקלאים כאשר ניהלתי תחנת ביצים גדולה וכאשר הייתי חבר במועצה לענף הלול.
אבי קרמפה: על אחת כמה וכמה ב-18 השנים וחצי שאני חבר במועצה האזורית, עם כל המאבקים סביב המשק המשפחתי, בעיקר סביב שלוחת ההטלה של ענף הלול, אם זה בנוגע לחוק הגליל והארכת תוקפו, הסובסידיות והתשלומים למיניהם, הגדלת מכסות ועוד כהנה וכהנה.
אבי קרמפה: במשך השנים אני גם עומד בפרץ מול כל מיני גורמים רשמיים שדורשים מאתנו כמועצה אזורית, כרשויות מקומיות, לדרוש מן החקלאים שלנו לגדל על-פי רישיון עסק.
אבי קרמפה: אני מודיע שכראש מועצה אזורית, בסטנדרטים הנדרשים ועל-פי המצב היום לא אוכל לתת רישיון עסק אלא אולי ל-10% מן הלולים, וגם בזה אני לא בטוח.
אבי קרמפה: כאשר נדרשתי לעניין הזה כראש המועצה האזורית, ביחד עם החברים שלי ממרום הגליל והוד חרמון – ואני מדבר על ראשי המועצות הקודמים שהיו שם, במרום הגליל אני לא מכיר את עמדתו של ראש המועצה האחרון ולא רוצה לדבר בשמו – הובלנו מהלך ואמרנו שאם לא יהיה מימון לבצע את הרפורמה הנדרשת לא ניתן לבצע את הרפורמה וגם לא נרשה לדרוש רישיונות עסק.
אבי קרמפה: אנחנו לא נדרוש את רישיון העסק.
אבי קרמפה: אם אתם רוצים, קחו אותנו לבתי-המשפט.
אבי קרמפה: נפלה בחלקנו הזכות הקצת מפוקפקת, שאחרי מלחמת לבנון השנייה, בשעת רצון טוב לשיקום הצפון הצלחנו לשכנע את משרד האוצר ואת ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, להוביל את המהלך הזה ולהעביר את החלטת הממשלה.
אבי קרמפה: מרגע שנתקבלה החלטת הממשלה אנחנו דואגים לשיתוף הציבור לאורך כל הדרך, אם בכנסים ואם במפגשים אישיים.
אבי קרמפה: הפצנו את החלטת הממשלה לכל הישובים, לכל מזכירות ישוב, לכל דורש.
אבי קרמפה: באתרי האינטרנט של משרד החקלאות והמועצה לענף הלול הנושא הזה מעודכן כל הזמן.
אבי קרמפה: המועצה לענף הלול העבירה לכל החקלאים חוברת עם דיסק שבהם מופיעה כל האינפורמציה.
אבי קרמפה: אני מקיים עשרות מפגשים מידי חודש עם אנשים אחד-על-אחד, או בטלפון, או שאני אפילו מגיע לביתם כאשר צריך כדי להסביר את המשמעויות של הרפורמה.
אבי קרמפה: הרי יכולתי כרשות מקומית להגיד: הרפורמה הזאת איננה מענייני בכלל.
אבי קרמפה: אני צריך לדאוג לפינוי האשפה ולביוב ולמים במקומות מסוימים ובזה נגמר תפקידי, אבל חשבתי שאם חשובים לי 1,000 מגדלים במעלה יוסף עליי להיכנס לרפורמה.
אבי קרמפה: במקום להיות מובל אל הרפורמה אני רוצה להיות בין המובילים את הרפורמה ולקבוע את החוקים ואת הכללים ביחד עם אחרים.
אבי קרמפה: אנחנו חברים בוועדות ואנו שותפים להחלטות.
אבי קרמפה: אנחנו דואגים שהן יהיו לשביעות רצוננו.
אבי קרמפה: אני לא בטוח שהכול לשביעות רצוננו כרגע, ולא בטוח שאת הכול אנחנו רואים כ'כזה ראה וקדש', גם לא מי שמוביל את ההחלטות.
אבי קרמפה: יתכן שיצטרכו להכניס עוד שינויים כאלה או אחרים, התאמות כאלה ואחרות, גם באשר למימון, גם באשר לתב"ע שצריך להכין ואיתור המיקומים המתאימים.
אבי קרמפה: אני מוביל את זה בצורה הזאת כי אני דואג לחקלאים.
אבי קרמפה: אם הייתי נותן לזה לזרום כפי שזה זרם בפטם – אנחנו רואים מה קרה למגדלי הפטם.
יוסי אדוני: הולכים לקחת את הפרנסה לכל החקלאים.
אבי קרמפה: אפשר היה לשבת מנגד, לתת לעניינים האלה להתרחש ולראות עוד כמה ראיסים בעלי הון שמקימים לולים גדולים – יש לנו כבר כמה כאלה בגליל, וגם לא בגליל – ומרכזים את כל המכסות של כל החקלאים, ואחרי מעט מאוד שנים החקלאים האלה יהיו מנושלים מהנכס הזה שמדברים עליו, והוא נכס.
אבי קרמפה: אני לא מדבר על ההטבות הכלכליות ועל הארכת תוקף חוק הגליל ועל תשלום סובסידיה ועל הניצול הנכון יותר של שטחים שמתפנים כתוצאה מהוצאת הלולים והאפשרויות לעשות שם דברים אחרים שיש להם ערך כלכלי.
אבי קרמפה: כאיש ציבור אני שלם עם זה.
אבי קרמפה: אני סבור שאני נוהג נכון, כי אם אני דואג לתושבים, גם אם כרגע זה נראה להם לא כל-כך מתאים, אני סבור שאנו עושים את המהלך הנכון.
אבי קרמפה: צריך להוביל את הרפורמה, צריך לאשר את הרפורמה, צריך לאשר את התיקונים הנדרשים, היום ובעתיד, לחוקים כאלה ואחרים ובצורה הזאת לדאוג לחקלאים.
אבי קרמפה: צר לי שאני והחקלאים לא רואים את הדברים לגמרי עין בעין.
אבי קרמפה: נאמר כאן שחתמו 1,800 חקלאים.
אבי קרמפה: אני לא ראיתי חתימות.
אבי קרמפה: גם לא מיינתי את החתימות.
אבי קרמפה: אני רק יודע שיש כ-2,100 מגדלים ש-700 מתוכם דרך קבע לא מגדלים במשקם את העופות שלהם ולא מייצרים ביצי מאכל.
אבי קרמפה: יש מי שמיום שקיבלו מספר יצרן לא ראו מה היא תרנגולת, אבל הם רואים מה זאת סובסידיה, הם רואים מה זאת הכנסה.
אבי קרמפה: כאיש ציבור אני מתבייש בזה ולא יכול להתמודד עם הטיעון הזה בוויכוחים הציבוריים שיש לי עם משרד האוצר, עם משרד החקלאות ועם כל מיני גורמים אחרים.
אבי קרמפה: גם לדבר הזה צריך להיות סוף.
אבי קרמפה: צריך להגיד את האמת, רבותי החקלאים והחקלאיות.
יוסי אדוני: רובם מבוגרים וזאת הפנסיה שלהם.
אבי קרמפה: אני מכיר גם כמה צעירים כאלה.
אבי קרמפה: אמא ואבא שלי עוד מגדלים.
אבי קרמפה: צעירים כמוך משכירים את המכסות שלהם ל"גליקסמן" ול"לסר" ולאחרים.
שלמה סוויסה: אני דורש לדבר.
שלמה סוויסה: יש לי רק בקשה אחת.
שלמה סוויסה: מעבר לזה שאתה יושב-ראש אתה בן האזור שלנו.
יצחק וקנין: רבותי, אני נועל את הישיבה מכיוון שאנחנו חייבים לעבור לנושא הבא.
יצחק וקנין: אני מצטער.
יצחק וקנין: בישיבה הבאה נאפשר לאנשים שנרשמו היום לדבר.
יצחק וקנין: מר סוויסה, אני מבטיח לך שבישיבה הבאה תדבר.
יצחק וקנין: לא אתן יותר לדבר.
יצחק וקנין: הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
אופיר אקוניס: על סדר היום תמריצים למתקנים סולאריים, על פי הצעתי; מימוש יכולת סולארית של ישראל ועיכוב תעריפים על ידי רשות החשמל, הצעה לדיון מהיר של חה"כ חמד עמאר; מכסת ההתקנות של מערכות סולאריות, הצעה לדיון של חבר הכנסת שאמה; וסכנה לפיטורי מאות עובדים בענף הסולארי, הצעה לדיון של חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס.
אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים את הדיון הזה, ועניין רב גילו גורמים רבים בו, וזה טוב וחשוב.
אופיר אקוניס: בינואר 2009 ממשלת ישראל הקודמת קיבלה על פי הצעת שר התשתיות הלאומיות דאז, היום השר לתעשייה, מסחר ותעסוקה, פואד בנימין בן אליעזר, קיבלה החלטה שעד שנת 2020 10 אחוז מכלל הפקות האנרגיה בארץ ייווצרו מאנרגיה מתחדשת – אנרגיה סולארית, אנרגיית רוח וכדומה.
אופיר אקוניס: ביקשנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לבדוק מהי כמות החשמל המיוצרת במשק שנובעת מייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.
אופיר אקוניס: המספר, חבר הכנסת עמיר פרץ, 0.2.