GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוטי שקלאר: מה שמנשה כרגע מציע שאנחנו נעשה את 33 מהבוקר עד אחר הצהריים, ומאחר הצהריים נעבור ל-1, וערוץ 33 מתייתר זה לא ריאלי- -
יפה ויגודסקי: הוא לא אמר את זה.
יפה ויגודסקי: מוטי, בתחילת הישיבה ניצן בישר בשורה יוצאת מן הכלל, והודיע שיוצא כעת מכרז לערוץ הערבי בימים הקרובים.
יפה ויגודסקי: כך שמן הסתם יוותרו לך על השידור הערבי.
מוטי שקלאר: זה החלטת ממשלה וגם שינוי חוק, אני לא יודע.
קריאה: לא בטוח כי הערוץ הזה הוא לא שידור ציבורי.
מוטי שקלאר: זה עסק הרבה יותר מורכב, אני לא רואה איך עושים את זה.
מוטי שקלאר: אני פתוח לכול, אבל בהתניה שיד ימין יודעת מה עושה יד שמאל, ולא תמיד זה קורה לא בוועדה הזאת, אלא בוועדות אחרות וממשלה וחוקים אחרים.
מוטי שקלאר: היינו בסרט הזה.
מוטי שקלאר: החשש הגדול שלי הוא שתקבלו פה החלטה, ואנחנו נשב עם ערוץ 23 רק באנלוגי.
מוטי שקלאר: יש לי חשש קל שזה מה שיהיה אם תתקבל ההצעה הזאת.
יפה ויגודסקי: אנחנו נשחרר אותך.
מוטי שקלאר: גם בהיבט הכלכלי אין לזה היתכנות.
אופיר אקוניס: כלומר, אתה בעד ההשארה של 33 כפי שהוא, ב- DTT.
יפה ויגודסקי: אלא אם כן ישחררו אותו.
מוטי שקלאר: אלא אם כן יגידו שאין יותר מקום לערוץ הציבורי להתמודד עם האוכלוסייה דוברת הערבית.
מוטי שקלאר: אבל אני לא מניח שזה ריאלי, וזה חלק מהמחויבות של השידור הציבורי.
מוטי שקלאר: אז ערוץ 33 יישאר בכל מקרה, ואתה מסכים איתי שאין היגיון שערוץ 33 יישאר באנלוגי ולא ב- DTT.
קריאות: אין אפשרות כלכלית כזאת.
אופיר אקוניס: יכול להיות שנצטרך למצוא פה פתרון יצירתי, כי אני אומר לך באמת, לא בהקנטה, אלא גם כצופה הדיוט שהבעיה של ערוץ 33 היא שהוא לא מקיים שום דבר.
אופיר אקוניס: כמה אתה רואה אותו בטבלה, 0.00%?
מוטי שקלאר: חלק מהישראבלוף והמס שפתיים שהמדינה משלמת היא לומר שיש שידור בערבית עם תקציב אפס.
מוטי שקלאר: אז מתקציב אפס גם הרייטינג אפס.
אופיר אקוניס: אני אמרתי את זה לא בהקנטה.
אופיר אקוניס: אין לי בעיה, ובטח גם לך לא.
אופיר אקוניס: מה התקציב השנתי שאתה מתקצב את ערוץ 33 מתקציב רשות השידור?
אופיר אקוניס: 70-60 מיליון שקל?
אופיר אקוניס: אמרת את זה באחת הישיבות הראשונות שקיימנו כאן.
אופיר אקוניס: אלה כספים שיכולים ללכת להרבה מאוד דברים אחרים, כולל לחטיבת החדשות שלכם שהיא מפוארת, מאוזנת ולימדה רבים.
אופיר אקוניס: אני אומר לך את זה באמת, גם כצופה שלה.
יפה ויגודסקי: זה הרבה מאוד כסף שיעזור לו לשחרר את הערוץ הראשון, אין בכלל ספק.
אופיר אקוניס: ניצן חן, בבקשה.
ניצן חן: עם כל הרצון של כל רגולטור או ועדת כלכלה לחדש – אני מזכיר את מה שאמר החפץ חיים: "לא באתי לחדש, באתי להזכיר".
ניצן חן: זה משפט אלמותי שצריך להיות נר לרגלנו.
ניצן חן: ישבו חכמים לפני שנה וחצי, וקבעו חמישה ערוצים.
ניצן חן: למה היום חושבים שהחכמים של היום יותר חכמים מאלה לפני שנה וחצי?
ניצן חן: ישבו והשקיעו עשרות ומאות שעות מחשבה, ועשו את האיזונים הנכונים.
ניצן חן: שמענו פה שהשידור הקהילתי רוצה ערוץ, ובצדק, השפה האמהרית האתיופית שבאמת זרקו אותם לכל הרוחות וגם הערוץ הרוסי התנער מהם אף על פי שהמחויבות הראשונה הייתה גם בשפה האמהרית – כולם רוצים להיות בחבילה הרוסית.
ניצן חן: על כל הוספה של ערוץ מעבר לחמשת הערוצים שכבר קיימים יהיו השלכות מרחיקות לכת, ואני מציע שנזכור מה אמר מנכ"ל הוט פה, ובמקרה הזה אני מסכים איתו.
ניצן חן: לכן אי אפשר באבחה של לחץ כזה או אחר להוסיף עוד ערוץ מעבר לחמישה שכבר קיימים.
ניצן חן: צריך להקדיש לכל החלטה כזאת מחשבה מעמיקה וכבדת משקל.
אופיר אקוניס: ברור.
ניצן חן: מנשה הזכיר את הפיילוט ואת תקופת ההרצה ואת חילוקי הדעות על שיעורי הנטישה מהכבלים והלוויין.
ניצן חן: על כל נטישה מהכבלים והוט מדובר על 50-40 מיליון שקל.
ניצן חן: צריך להשקיע הרבה מחשבה לפני שמוסיפים עוד ערוץ, גם ערוצים שיש להם חשיבות ציבורית או מגזרית או ייעודית כמו הערוץ הקהילתי או הערוץ הרוסי.
אופיר אקוניס: דודי, אתה רוצה לחזור?
אופיר אקוניס: אתה ויהודה אחרונים.
אופיר אקוניס: יש לך עוד הערות לסיכום הדיון הזה?
אופיר אקוניס: תן לנו את עמדת משרד התקשורת והשר על אי הוספת ערוצים נוספים.
דודי קופל: משרד התקשורת ושר התקשורת, כמובן, מחויבים להחלטת הממשלה בעניין הזה שמוצגת לפני הוועדה.
דודי קופל: אף על פי שנאמר קודם שוועדת מרדכי אינה תורה מסיני אני רק רוצה להזכיר שבהתאם למסקנות ועדת מרדכי שאומצו על-ידי הממשלה, בחינה של הוספת ערוצים ל- DTT תיעשה בשנת 2012 על-ידי הגורם המסמיך.
אופיר אקוניס: יהודה סבן, בבקשה.
יהודה סבן: אני אתייחס לעניין שילוב הערוצים הייעודיים ל- DTT.
יהודה סבן: כל חברי הכנסת וגם היושב ראש העלו את זה, ועמדת הממשלה בעניין הזה ברורה, אבל בכל זאת אתייחס.
יהודה סבן: לעומת דיונים קודמים שהיו בשנים קודמות אנחנו דנים ברפורמה כוללת ולא בנושא כזה או אחר בענף השידורים.
יהודה סבן: הרפורמה הכוללת הזאת, כפי שהצבענו על כך בדיונים הראשונים, מתייחסת לשלושה מרכיבים שדיברנו עליהם: רישיונות, חבילה צרה ופרסומת.
יהודה סבן: שלושת אלו יחד יוצרים איזון בשוק השידורים.
יהודה סבן: עשרה מכל אחד הרכיבים האלה מפרה באופן מידי את האיזון.
יהודה סבן: כך אנחנו הסברנו, כך הסביר מנשה, כך הסבירו הגורמים האחרים.
יהודה סבן: בדיונים הראשונים עלו הערות עקרוניות לגבי הפרסום בכבלים ובלוויין.
יהודה סבן: לא מעט חברי כנסת הציעו לבטל את זה.
יהודה סבן: ודאי שבמצב שבו הוועדה תחליט לקבל את ההסתייגויות האלה, האיזון יופר.
יהודה סבן: קרי, ייפגעו באופן ניכר הכבלים והלוויין.
יהודה סבן: במודל כזה - -
אופיר אקוניס: אבל הרעיון הוא לפצל, לא לתת חבילה צרה.
אופיר אקוניס: זאת הייתה עמדתם.
אופיר אקוניס: גם הגברת כדורי וגם מר מוקדי אמרו לפני 3 דיונים אמרו, תודה רבה- -
יהודה סבן: אני לא מציג את עמדתם, אני מציג את עמדת הממשלה.
אופיר אקוניס: אז אני אומר לך מה שאני שמעתי והסקתי.
אופיר אקוניס: גם מהזכייניות, גם מערוץ 10, גם מהרדיו האזורי וגם מהרדיו הציבורי ברשות השידור שמעתי, תודה רבה, אל תעשו לנו את הטובה הזאת.
יורם מוקדי: לא מעוקצך ולא מדבשך.
אופיר אקוניס: בואו נשמע את עמדת הממשלה.
מיכל רפאלי כדורי: בוודאי לא בצורה שחבילה צרה כתובה היום.
אופיר אקוניס: נכון, אכן כך.
יהודה סבן: כשהממשלה מציעה רפורמות לכנסת היא לא עושה את זה כדי לעשות טובה לכבלים או ללוויין או לחברות אחרות, היא עושה את זה כי זה מה שהיא חושבת שנכון לשוק.
מיכל רפאלי כדורי: גם אם היא טועה לשוק, והשוק ייהרס.
אופיר אקוניס: אין על זה ויכוח.
אופיר אקוניס: היא יכולה להציע, והשוק יכול לומר, אתם טעיתם.
מיכל רפאלי כדורי: גם יכול להיות שלא יהיה שוק אחרי זה.
יהודה סבן: אפשר רגע להשלים את דבריי?
יהודה סבן: אם תתקבל ההסתייגות של חברי הכנסת לעניין הפרסום ודאי שהאיזון יופר בצורה משמעותית, ולכן אנחנו לא רואים שום אפשרות לדון בכלל על העניין של הערוצים הייעודים.
יהודה סבן: זה רק יגביר את חוסר הוודאות ויערער את מצבם של הכבלים והלוויין, ואנחנו לא רוצים לעשות את זה.
יהודה סבן: יש לנו אחריות כוללת.
יהודה סבן: אילו לא תתקבל ההסתייגות הזאת, ומאחר שנראה שיש פה קונצנזוס די רחב בקרב חברי הכנסת, אני מציע שתטילו עלינו לבחון יחד, כל גורמי הממשלה, את העניין, ואנחנו נציג את מסקנותינו לעניין הערוצים הייעודיים בשבוע הבא.
אופיר אקוניס: לא בשבוע הבא, ביום חמישי.
יהודה סבן: ביום חמישי, כפי שהודענו, אין לאגף תקציבים אפשרות להגיע.
יהודה סבן: הודענו על כך ללאה.
אופיר אקוניס: לאף אחד?
אופיר אקוניס: זה אגף די גדול.
אופיר אקוניס: זאת אמורה להיות הישיבה המכריעה.
יהודה סבן: הודענו על כך.
אופיר אקוניס: אני לא ידעתי.
מנשה סמירה: יהודה, אנחנו ממשלה?
יהודה סבן: כן, אמרתי, כל הגורמים בממשלה, כולל מנשה סמירה.
יהודה סבן: גם איתו אנחנו נקיים התייעצות.
אופיר אקוניס: ממלאת מקום מנהלת הוועדה, בבקשה.
עידית חנוכה: אגף התקציבים מסר לנו מבעוד מועד שב-24 בדצמבר הם עוסקים בתוכניות העבודה שלהם, ולכן לא יוכלו להיות בישיבות ועדות הכנסת.
עידית חנוכה: מפאת סדר היום של הוועדה נאלצנו לקבוע ישיבה ב-24 בחודש.
עידית חנוכה: ברגע שנקבעה ישיבה זו הודענו לאגף התקציבים הכי מוקדם כשיכולנו כדי שינסו להיערך ולשלוח לפחות אחד מהצוות בן שלושה אנשים, לדיון הזה.
אופיר אקוניס: אני מציע שאחד מכם יגיע ביום חמישי.
אופיר אקוניס: הישיבה היא בתל-אביב.
אופיר אקוניס: זה יום תל-אביב בדרך כלל, דבר שיקל בוודאי גם על החברות, גם עליי וגם על חברי הכנסת שמרכזים את ימי חמישי בתל-אביב, על-פי המתווה שהתווה בן גוריון.
אופיר אקוניס: זה המתווה שלו.
קריאה: - - שדה בוקר
אופיר אקוניס: לא, אתה טועה.
אופיר אקוניס: היה פה ויכוח על ציונות, אז אני אספר לך שכשהוא כיהן כראש ממשלה ושר ביטחון הוא ריכז את ימיו מיום ראשון עד רביעי בירושלים, וביום חמישי הוא היה בתל-אביב.
אופיר אקוניס: כך נקבעה המסורת הזאת.
אופיר אקוניס: המסורת של בן גוריון בעניין הזה היא טובה מאוד.
אופיר אקוניס: יש לנו לפתור את עניין חברת החדשות, את העניין של ה- DTT, את אפיק 22, את המותג 22, את המכרז וכדומה.
אופיר אקוניס: יש לנו עוד המון- -
אתי בנדלר: אגב, התקבל מכתב בעניין הזה שהופנה לשרים.
אתי בנדלר: כדי שאוכל לחוות את דעתי בפני הוועדה וכדי שהוועדה תוכל להכריע בעניין אני אבקש את התייחסותכם לכל הטענות המשפטיות שעלו שם.
אופיר אקוניס: זמנה של הישיבה ביום חמישי הוא 14:00-9:30.
אופיר אקוניס: זה נראה קשה מאוד ויומרני לסיים את הדבר הזה ביום חמישי בצהריים, אבל אנחנו נשתדל, ואני מודיע שאנחנו נשקלל את כל העמדות שנשמעו פה ונגיע למסקנות.
אופיר אקוניס: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
אופיר אקוניס: אני מתנצל על האיחור שלי.
אופיר אקוניס: הייתי בוועדת החינוך מ-9:30 עד עכשיו כדי לבדוק כיצד מיושם בחוסר חוק זאב ז'בוטינסקי, שהוא חשוב ביותר.
אופיר אקוניס: אנחנו מגלים שם תקצוב חסר להנצחת מורשתו.
אופיר אקוניס: הדבר הזה קיים בהצעת חוק, ואם צריך לתקן את החוק הוא יתוקן.
אופיר אקוניס: זה היה דיון מהיר שיזמתי בוועדת החינוך.
אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים את הישיבה היום לציון יום הגשמת הציונות לחיזוק הפריפריה, שיזם סגן שר החוץ דני איילון.
אופיר אקוניס: אני מבין שהוא יצטרף אלינו בהמשך הישיבה.
אופיר אקוניס: כידוע, אחד המשרדים שוועדת הכלכלה מפקחת עליהם, מתוך הרבים, הוא משרד התיירות.
אופיר אקוניס: הזמנו את מנכ"ל משרד התיירות, נועז בר ניר, לתת סקירה על פיתוח על התיירות, בעיקר בפריפריה.
אופיר אקוניס: התיירות בישראל היא ממקורות ההכנסה הגדולים והמשמעותיים ביותר של מדינה כמו שלנו, שלא התברכה במשאבי טבע.
אופיר אקוניס: המדינה יכולה לראות את התיירות הנכנסת מחוץ לארץ במגוון ערים, תחומים ולמגוון דתות כמקור הכנסה מז'ורי – לירושלים, זה ברור, גם לערים אחרות אבל גם לפריפריה.
אופיר אקוניס: אדוני, מנכ"ל משרד התיירות, אני אחד התורמים הגדולים ביותר לתיירות בתוך הארץ.
אופיר אקוניס: את חופשותיי אני מקיים פה, מדן, דפנה, קריית שמונה, הגליל העליון, הגליל המערבי ועד אילת בדרום.
אופיר אקוניס: מכיוון שבגילוי הנאות הזה אני מחיל על עצמי בראש ובראשונה את הכללים הללו, אני מקווה שגם ישראלים רבים אחרים עושים את זה, ואני יודע שכן.
אופיר אקוניס: אני מבקש ממך לפתוח בסקירה על התפקוד שלכם בעידוד התיירות לפריפריה ואחר כך כל מי שרוצה להעיר או להציע הצעות בעניין הזה מוזמן.
אופיר אקוניס: אני חושב, אדוני המנכ"ל, שהקבוצות שמביא לכאן גדעון אלון, של האוונגליסטים אוהבי ישראל ושתומכים בישראל זה חשוב ביותר.
אופיר אקוניס: יש הרבה מאוד כאלה בארצות הברית, פחות מיחסם בין קובעי המדיניות בארצות הברית, אבל זה הרוב האמריקני.
אופיר אקוניס: אני מקווה מאוד, אדוני המנכ"ל, שהם מקבלים טיפול נקודתי, כי אלה כמויות אדירות של תיירים שיכולות להגיע.
אופיר אקוניס: יש כמובן גם אחרים, אבל אני פשוט רואה כאן את גדעון אז אני מציין את הנושא הזה.
נועז בר ניר: שלום לכולם.
נועז בר ניר: אני שמח שהוזמנתי לדיון שבו נפגשים שני יעדים לאומיים של הממשלה: היעד החברתי-כלכלי והיעד התיירותי.
נועז בר ניר: אני חושב שיש סינתזה בין שני היעדים האלה.
נועז בר ניר: התיירות היא אחד ממחוללי הצמיחה האפקטיביים ביותר.
נועז בר ניר: זה יתרון יחסי שישראל התברכה בו.
נועז בר ניר: התיירות בישראל, רובה מכוונת לירושלים ולפריפריה, ואסקור את זה בהמשך.
נועז בר ניר: אני חושב שזו התעשייה העיקרית היום, שמספקת תעסוקה לכל רמות ההשכלה ומהווה מקור כלכלי חשוב לפיתוח הפריפריה.
נועז בר ניר: כמו שתראו מהנתונים שאציג, מרבית הפעילות הכלכלית-תיירותית מתקיימת בפריפריה היום, החל באתרי התיירות ועד האטרקציות, הנופים הייחודיים ואתרי הנופש והמרפא.
נועז בר ניר: גם אני, אדוני היושב ראש, מבלה את מרבית חופשותיי בארץ.
נועז בר ניר: יש לנו ארץ מדהימה, בשטח קטן יש לנו מגוון מדהים.
נועז בר ניר: אנחנו, הישראלים, מי שמכיר את הארץ נהנה מזה וגם התיירים נהנים ממנה.
נועז בר ניר: בהמשך נדבר על קהל היעד, גם על האוונגליסטים.
נועז בר ניר: כבר בפתיחה אומר שהמשרד משקיע יותר מחצי מהמשאבים שלו בפריפריה.
נועז בר ניר: נכון שהפריפריה נהנית יותר מתיירות פנים ופחות מתיירות חוץ, אבל אנחנו עושים מאמצים להביא יותר תיירים גם לפריפריה.
נועז בר ניר: אם אנחנו מסתכלים על תעשיית התיירות, היא תעשייה עתירת כוח אדם.
נועז בר ניר: היא מספקת תעסוקה לכל רמות ההשכלה וההכשרה המקצועית, וזה יתרון גדול.
נועז בר ניר: היא גם מספקת תעסוקה לאוכלוסיות המאופיינות בשיעור השתתפות נמוך בכוח העבודה.
נועז בר ניר: בעיקר בפריפריה, אבל לא רק שם, שיעור של בני מיעוטים שעובדים בתעשייה הוא גדול וזה משתלב ביעד הלאומי להעלאת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה.
נועז בר ניר: הרוב המוחלט של המועסקים נמצאים בירושלים ובפריפריה.
נועז בר ניר: מבחינה לאומית, שמנו מדד כדי להבין את הערך הכלכלי של התיירות: כל 100,000 תיירים מספקים כ-4,000 מקומות עבודה חדשים.
נועז בר ניר: רק לינות של ישראלים מספקות כ-850 מקומות עבודה חדשים.
נועז בר ניר: אלה סדרי הגודל.
אופיר אקוניס: מה מספר התיירים שנכנסו ב-2009?
אופיר אקוניס: תחשב כבר גם את השבועיים האחרונים.
נועז בר ניר: מספר התיירים שנכנסו ב-2009 הם כ-2.7 מיליון.
נועז בר ניר: השיא היה ב-2008 עם שלושה מיליון תיירים.
נועז בר ניר: מספר התיירים ירד ב-2009 בגלל המשבר הכלכלי ובגלל מבצע "עופרת יצוקה".
אופיר אקוניס: המבצע היה בינואר, אז שלושת החודשים הראשונים של השנה היו בעייתיים.
נועז בר ניר: בתחילת השנה הייתה נפילה של 30% בתיירות, אבל חלה התאוששות יפה.
נועז בר ניר: היו חודשים שעלינו - חודש אוקטובר היה החודש הטוב ביותר לתיירות אי פעם.
אופיר אקוניס: והוא צמצם את הפער.
נועז בר ניר: אנחנו רואים מגמה חיובית ביותר.
אופיר אקוניס: הוא היה טוב יותר גם מאוקטובר 2000?
אופיר אקוניס: זו הייתה השנה של ביקור האפיפיור.
נועז בר ניר: כן, זו הייתה שנת השיא עד אז.
נועז בר ניר: אם מסתכלים על התיירות כמחוללת תעסוקה, אנחנו רואים את התחומים העיקריים של התעסוקה.
נועז בר ניר: המעגל הראשון זה תעופה, סוכנויות נסיעות והדרכה, אתרים ואטרקציות, מסחר, מסעדות ומזון, אכסון ותחבורה יבשתית.
נועז בר ניר: יש את המעגל השני של מעברי גבול, דואר, תקשורת, ספורט, תרבות ונדל"ן, שגם מהם נהנית הפריפריה.
אופיר אקוניס: גם צימרים הם בתוך הדבר, אבל השימוש הוא בעיקר של ישראלים.
נועז בר ניר: עד סוף המצגת נחדד את זה, כי זו נקודה חשובה.
נועז בר ניר: 48% מחדרי המלון נמצאים בפריפריה.
נועז בר ניר: בפריפריה אני סופר את הנגב, הגליל וים המלח.
נועז בר ניר: לא נספרים כאן חיפה, גוש דן וירושלים.
נועז בר ניר: 93% מהצימרים הם בפריפריה – 81% בצפון, 12% בדרום.
נועז בר ניר: חד-משמעית, זה תחום שעסקנו רבות בעידודו.
נועז בר ניר: אכסניות נוער – 61% בפריפריה; בתי-ספר שדה – 84% בפריפריה; 75% מאתרי רשות הטבע והגנים נמצאים בפריפריה.
נועז בר ניר: אז כפי שאתם רואים, יש נתח מאוד משמעותי לפריפריה מבחינת האכסון.
נועז בר ניר: שיעור הלינות של תיירים וישראלים עולה על 50% בפריפריה.
נועז בר ניר: בסביבות 55% מהלינות המתבצעות בארץ הן בפריפריה.
עמי צדיק: אבל שיעור התפוסה נמוך יותר.
נועז בר ניר: הוא נמוך יותר בגלל הצימרים, אבל הוא לא מהותית שונה, וזה גם תלוי באיזה עונות.
נועז בר ניר: הפריפריה, בגדול, מבוססת בעיקר על תיירות פנים, לכן כשיש משברים בתיירות חוץ היא סובלת פחות.
אופיר אקוניס: עמי, מנהל מחלקת המחקר בתחום הכלכלי, שאל את השאלה ואני אחזור עליה.
אופיר אקוניס: אתה מדבר על כך שהפריפריה מקבלת יותר תיירות פנים.
אופיר אקוניס: כלומר, תיירות החוץ מתרכזת בירושלים, במרכז, במקומות החזקים בלאו הכי?
אופיר אקוניס: איך אתם משפיעים על העניין הזה?
אופיר אקוניס: כשהם קונים חבילה, אז הם יודעים שהם באים לירושלים כי זאת עיר קדושה – וזה טוב מאוד, ואני מעודד תיירות לירושלים – או מגיעים עד כפר נחום או אזור נצרת, שגם הם פריפריה.
אופיר אקוניס: מה המקומות העיקריים שאליהם מגיעים התיירים מחוץ לארץ?
אופיר אקוניס: אני יודע שהם לא מגיעים לצימרים, לא בליהמן, לא בדן, לא בדפנה, לא בשמיר ולא ביסוד המעלה.
אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, את זה אני משאיר לעצמי.
נועז בר ניר: היהלום שבכתר היא ירושלים, על זה אין ויכוח.
נועז בר ניר: מבחינת עדיפות התיירים, שרובם נוצרים או יהודים, זה ירושלים, סובב כינרת.
נועז בר ניר: מבחינת הנוצרים זה ירושלים, נצרת, סובב כינרת ואזור טבריה, תל אביב.
נועז בר ניר: אלה העוגנים שלהם.
אופיר אקוניס: תל אביב זה כדי לבלות.
אופיר אקוניס: זה בעיקר הצעירים שבהם, נכון?
נועז בר ניר: תל אביב זה גם לבלות, אבל גם באזור תל אביב יש את יפו העתיקה, ביפו יש שם אתר אוונגלי – בית שמעון הבורסקאי, אבל זה פחות.
עמי צדיק: בתל אביב זה בעיקר תיירות עסקית.
אופיר אקוניס: בתל אביב זו תיירות עסקית וצעירים, שרואים בתל אביב מתחרה טובה לאמסטרדם או משהו כזה.
משה גופן: והיכל התרבות זה למבוגרים.
נועז בר ניר: תל אביב וירושלים הן ערים קלאסיות ל-city break, לבוא לסופי שבוע.
נועז בר ניר: תל אביב זה יותר בילויים לצעירים וירושלים זה עיר עם תרבות והיסטוריה.
נועז בר ניר: תקציבי השקעה בפריפריה – נתחיל עם הנושא של תשתיות תיירותיות.
נועז בר ניר: בסך הכול אנחנו משקיעים סדר גודל של בין 60% ל-66% מתקציב התשתיות שלנו בפריפריה.
נועז בר ניר: תקציבי השקעות זה שאנחנו משקיעים כסף באתרים, באטרקציות בפריפריה, לשיפוץ ויצירה של אתרים חדשים.
נועז בר ניר: יש כאן דוגמאות לכל מיני פרויקטים שהשקענו בהם: המופע האור-קולי בבית שאן, בתמנע התאורה ופיתוח האתר, אתר ירדנית, טבריה, הסירה בגנוסר, בעכו היו השקעות אדירות.
נועז בר ניר: אלה אתרים בפריפריה שהשקענו בהם המון כסף והתוצאות בהחלט יפות.
נועז בר ניר: באילת גם כן יש השקעות.
עמי צדיק: יש שיתוף עם הרשות המקומית באילת, לדוגמה?
נועז בר ניר: כן, בכל מקום זה בשיתוף עם הרשות המקומית.
נועז בר ניר: היא משתתפת, היא לוקחת אחריות על תחזוקה.
אופיר אקוניס: מה היה בעכו בשנה האחרונה?
אופיר אקוניס: הייתי במוזיאון אסירי המחתרות וראיתי שנעשתה שם עבודה חשובה, אבל זה מעניין יותר ישראלים, פחות תיירים.
אופיר אקוניס: בנמל פחות נהניתי, אני חושב שיש שם הרבה מקום לשיפור.
אופיר אקוניס: הייתי שם בביקור לפני חודש וחצי.
אופיר אקוניס: איפה לנים שם?
אופיר אקוניס: יש שם רק מלון אחד, שהוא קטן מאוד.
נועז בר ניר: בעכו יש מחסור בבתי מלון.
אופיר אקוניס: אם חוזרים לתל אביב או למלון בירושלים אנחנו מחטיאים קצת את המטרה.
אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לחזק את הפריפריה.
אופיר אקוניס: למשל, כשבאים לבקר בעכו, הייתי שמח אם בתי המלון של נהרייה – לצערי, אין שם הרבה, ובקריות אין אפילו מלון אחד.
חמד עמאר: יש מלון אחד בעכו, ואיזה אחוזי תפוסה יש שם?
אופיר אקוניס: אני יודע שמדינת ישראל – וטוב שכך – איננה בונה בתי מלון.
אופיר אקוניס: איך מעודדים בנייה של בתי מלון, למשל בנגב?
אופיר אקוניס: יש מלון אחד בבאר שבע, היה פעם הילטון אבל החליף את שמו.
אופיר אקוניס: מלון חוף התמרים בעכו, למשל, הוא קטן מדי.
חמד עמאר: השאלות שלך מאוד חשובות.
חמד עמאר: אנחנו, מבחינת הסברה ופרסום - עושים מסלולים, מפרסמים את ירושלים או שיש פרסום גם לפריפריה, שאנשים יגיעו לשם?
נועז בר ניר: בעכו יש עכשיו פיתוח מדהים של מלונות בוטיק.
נועז בר ניר: עכו היא עיר חוף עתיקה, עם חוף מדהים, עם מצודה מדהימה.
נועז בר ניר: הגעתי לעכו אחרי חמש שנים שלא הייתי שם, העיר עברה שינוי דרסטי, מנהרת הטמפלרים וכל הקומפלקס של המצודה.
נועז בר ניר: כמובן, עוד לא מספיק.
נועז בר ניר: בעכו נפתחו כמה מלונות בוטיק, או שהם בשלבי פתיחה.
נועז בר ניר: נפתח מלון עכו טל, מלון בוטיק.
אופיר אקוניס: מלון בוטיק הוא מלכתחילה עם מספר מוגבל של חדרים, נכון?
חמד עמאר: מה זה מלון בוטיק?
נועז בר ניר: זה מלון עם אופי, שמשתלב במבנה עתיק.
נועז בר ניר: המלון בעכו הוא מדהים, אני מציע לכולם ללכת לשם.
אופיר אקוניס: כמה חדרים יש בו?
נועז בר ניר: נדמה לי ש-70.
נועז בר ניר: מלון מדהים, מקום יפה.
נועז בר ניר: הולכים לפתוח מלון מדהים באחד החאנים, חאן אל עומדאן.
נועז בר ניר: נדמה לי שהוא יוצא בקרוב לשיווק, יהיה מלון מדהים.
אופיר אקוניס: הזכירו את כרמיאל, למשל, ואני מזכיר את נהרייה, כי מקורותיה של אימי הם בעיר הזאת.
אופיר אקוניס: אני זוכר את מלון קרלטון כמלון פאר, שבקושי שרד לפני מספר שנים ואם אינני טועה נכנס לסוג של כינוס נכסים, שלא לדבר על חדרי האירוח שהיו סביב רחוב הגעתון, שלדעתי לא פועלים כבר, אלא כבתי אבות.
אופיר אקוניס: מועדון קלאב מד באכזיב, מאז הרקטה שניחתה עליו בשנת 99' נסגר ולא נפתח מאז.
אופיר אקוניס: האם המנכ"ל, המשרד, המחלקה הכלכלית, פועל מול רשתות חזקות - שרוצות להרוויח, וטוב שכך?
אופיר אקוניס: האם אתם מקדמים פעילות של הקמת בתי מלון בפריפריה, בדרום או בצפון?
אופיר אקוניס: אתה יודע מה, אני גם אחטא ואשאל על מלון אשל השומרון באריאל, מה מצבו?
אופיר אקוניס: גם שם בוודאי מעניין לתייר, בשומרון וביהודה.
נועז בר ניר: אענה בהמשך.
נועז בר ניר: הייתה פה דוגמה נוספת של תיירות חקלאית בנגב, ברמת הנגב.
נועז בר ניר: בתחום התכנון משרד התיירות מקדם תוכניות אב לתיירות ותוכניות מתאר רבות באזור הפריפריה, החל ממעלה יוסף, גליל תחתון, יבנאל, אילות, לכיש - גם במגזר היהודי וגם במגזר הבדואי והדרוזי.
נועז בר ניר: מסתכלים גם על העתיד, קדימה.
אופיר אקוניס: המלון הכי קרוב למגזר הדרוזי בכרמל הוא מלון יערות הכרמל.
אופיר אקוניס: זה לא כל כך מתאים.
אופיר אקוניס: המחירים – לא נעים לי להגיד – הם מחירים מופקעים.
חמד עמאר: יש לנו הרבה חדרי אירוח, שניבנו בעזרת משרד התיירות שהשקיע שם.
אופיר אקוניס: במתכונת של חדרי אירוח?
נועז בר ניר: יש חדרי אירוח, ויש ביקוש אדיר.
נועז בר ניר: הישראלים מאוד אוהבים להגיע לשם.
נועז בר ניר: זה מאוד מומלץ, זו חוויה שפוגשים גם תרבות דרוזית וגם אירוח ברמה גבוהה.
נועז בר ניר: הקמה והרחבה של מקומות אכסון - מלונות, אכסניות.
נועז בר ניר: שכחתי לציין קודם שבעכו, ממש על העיר העתיקה, נבנית אכסניה מאוד גדולה.
נועז בר ניר: זו אכסניית נוער של אגודת אכסניות הנוער, בתמיכה משמעותית מאוד של הממשלה.
נועז בר ניר: משרד התיירות מסייע להקמה והרחבה של מלונות ומלוניות.
נועז בר ניר: יש לנו מענקי השקעה על פי חוק, הם עומדים היום על 20%.
נועז בר ניר: כפי שתראו, ב-2008 88% מהכסף הלך לפריפריה.
נועז בר ניר: את השנים 2009 עד 2010 עוד לא סגרנו, אנחנו עוד בהליכי טיפול.
נועז בר ניר: בגלל התקציב המאוחר הכול התעכב, אבל גם שם יש נתח גדול מאוד לפריפריה.
נועז בר ניר: בשנים קודמות סייענו מאוד להקמת צימרים בכל הארץ, כולל אצל הדרוזים.
נועז בר ניר: חלק מההקמה של הצימרים האלה נבע מההשתתפות הממשלתית.
נועז בר ניר: אתם רואים בשקף שלפניכם דוגמאות למקומות אכסון, שתמכנו בהם: המלונית בצוקים, למשל, שהיא מאוד ייחודית.
אופיר אקוניס: מתי נפתח המלון במצפה רמון?
נועז בר ניר: הוא לקראת סיום, למיטב ידיעתי.
שמואל ריפמן: מלון אחד צריך להיפתח בעוד שלושה חודשים, שבנה אותו יזם בשם סמי גרנאווי.
שמואל ריפמן: המלון השני, של ישרוטל, אמור להיפתח בסוף 2010 תחילת 2011.
שמואל ריפמן: היום קיים פונדק רמון, של ישרוטל.
אופיר אקוניס: בתי המלון הללו יתנו דחיפה אדירה למצפה רמון, זה ברור כשמש.
אופיר אקוניס: עכשיו צריך רק לחבר אותה למסילת ברזל והכול יהיה בסדר.
נועז בר ניר: תחום נוסף שבו המשרד משקיע מאוד זה עידוד עסקים קטנים, חממות תיירות.
נועז בר ניר: חממות התיירות זו מערכת של ייעוץ וליווי פרויקטים, עסקים בתחום התיירות, על-ידי הדרכה מקצועית.
נועז בר ניר: קם מישהו בבוקר ויש לו רעיון בתחום התיירות, אנחנו מסייעים לו להפוך את זה מחלום למציאות, מסייעים לו בכל ההליכים, החשיבה ובכל הדרכים לממש את זה או ,לפעמים, להגיד לו שזה דבר שאין בו פוטנציאל.
נועז בר ניר: זה תחום שאנחנו עובדים עליו, ובשנים 2008-2009 83% מהכסף שהוקצה לנושא הוקצה ליזמות בפריפריה.
נועז בר ניר: שיווק בחו"ל – אחד היעדים שאנחנו עובדים עליו הכי הרבה זה לשווק את הפריפריה לחו"ל.
נועז בר ניר: האתרים לנוצרים הם בעיקר ירושלים, סובב כינרת ונצרת.
נועז בר ניר: אנחנו בהחלט דוחפים יותר שיגיעו לסובב כינרת ולנצרת.
נועז בר ניר: בתחום הנופש אנחנו דואגים לשווק את אילת וים המלח כאתרי נופש תחרותיים לאתרי נופש אחרים במדינות השכנות או באגן הים התיכון.
נועז בר ניר: תיירות מרפא מנותבת לכיוון ים המלח.
נועז בר ניר: תיירות יהודית – אנחנו עובדים חזק מאוד לשווק את צפת כעיר קבלה - לא רק ליהודים - ואת מירון.
נועז בר ניר: אלה אתרים מאוד אטרקטיביים בצפון.
נועז בר ניר: יש כמובן עוד, כמו טבריה ואחרים, אבל אלה העיקריים.
אופיר אקוניס: כמה חדרי אירוח יש בטבריה?
נועז בר ניר: קרוב ל-4,000.
אופיר אקוניס: הייתי מציע למשרד התיירות לקחת את טבריה כטיפול נקודתי.
אופיר אקוניס: אני חושב שטבריה היא עיר מבוזבזת מבחינת תיירות בצורה מעליבה ממש.
אופיר אקוניס: זה דבר נורא.
אופיר אקוניס: יש שם 4,000 חדרים, והעיר הזאת יכולה לשמש כמקום יציאה לאוונגליסטים וגם לישראלים.
אופיר אקוניס: המלונות הם ברמה לא טובה, העיר עצמה – כמובן, צריך שיתוף פעולה עם עיריית טבריה.
אופיר אקוניס: אם יהיה שם טיפול נקודתי מוחץ במהלך שנת 2010 תראה איך ב-2011 טבריה כולה מקבלת דחיפה אדירה קדימה.
אופיר אקוניס: הייתי מציע למשרד התיירות לבחון את הדבר ולדווח לנו בהמשך הקשר בינינו על התקדמות בנושא טבריה.
אופיר אקוניס: יש שם 60% תפוסה, אומרת לי ממלאת מקום מנהלת הוועדה.
אופיר אקוניס: זה בעקבות חוסר האטרקטיביות של טבריה.
נועז בר ניר: טבריה, המשרד השקיע בה רבות בעבר.
נועז בר ניר: נבנתה טיילת יפה, היא הלכה לאיבוד עם הוונדליזם.
נועז בר ניר: הושקע בה עכשיו כסף אדיר מחדש, יש שיתוף פעולה מצוין עם העיר.
נועז בר ניר: יש לטבריה בעיה, בין היתר, עם שירותים בסופי שבוע.
נועז בר ניר: הירידה הגדולה בטבריה היא ירידה דווקא של ישראלים, שאין להם מה לעשות בעיר בסופי השבוע, לא פתוח שם כלום.
נועז בר ניר: אנחנו משקיעים הרבה כסף במיצג מים על הטיילת בטבריה, אנחנו מקווים שמיצג המים, שיעבוד גם בסופי שבוע, יגרום לפתיחת העסקים ולהחייאת העיר.
אופיר אקוניס: אז לא בכדי דיברתי על טיפול נקודתי.
אופיר אקוניס: אם אתה אומר שיש בעיה של ונדליזם אז אולי כדאי לגייס את המשרד לביטחון פנים לעניין, את משרד התשתיות, משרד התיירות - - -
חמד עמאר: דיברנו בוועדת הפנים על הנושא של ביטחון הפנים.
אופיר אקוניס: ומה גיליתם?
אופיר אקוניס: שהמצב לא טוב.
אופיר אקוניס: גילוי מדהים.
אופיר אקוניס: זה כמו ועדת החקירה הממלכתית לעניין המים.
אופיר אקוניס: הרי ביוני אמרנו בוועדה שאנחנו בבעיה, והם אמרו: אנחנו במשבר.
נועז בר ניר: סיירתי לא מזמן בטבריה ונפתחו שם מלונות בוטיק יפים, גם הטיילת עברה שדרוג גדול.
נועז בר ניר: אנחנו משקיעים שם, יש עוד מה לשפר, אבל המוצר היום הרבה יותר טוב מאשר היה בעבר.
נועז בר ניר: אני מאוד מקווה שעם פתיחת מיצג המים יהיה שיפור משמעותי.
חמד עמאר: רק שהמים יגיעו לטיילת.
נועז בר ניר: אילת היא עיר תיירות.
נועז בר ניר: אני חושב שרבע מחדרי המלון בארץ נמצאים באילת.
נועז בר ניר: להבדיל מישראל, שמשווקת יחד, את אילת אנחנו משווקים בנפרד.
נועז בר ניר: זו עיר של נופש, לא ארץ הקודש שמרכז ירושלים.
נועז בר ניר: אנחנו משקיעים הרבה כסף כדי שיגיעו לשם תיירים.
נועז בר ניר: הבנתי שיש הצלחה יפה מאוד, החזרנו השנה לא מעט טיסות שכר מסקנדינביה, מאסטוניה.
נועז בר ניר: אני מקווה שתהיה התעוררות, רואים התעוררות במספר התיירים שמגיעים לאילת.
חמד עמאר: השקעה של הירדנים בעקבה תפריע לנו באילת?
אופיר אקוניס: הייתי שם לפני שבועיים והתשובה היא: כן, זה יפריע מאוד.
אופיר אקוניס: יש שם פעילות מדהימה.
אופיר אקוניס: אגיד לך מה היתרון של הממלכה - הביורוקרטיה שם יותר קטנה.
נועז בר ניר: יש להם שם אזור אקס-טריטוריאלי - - -