GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: אין לי ספק שהיושב ראש בטח יגייס את כל מה שהוא יודע לגייס כדי לעמוד לצידכם, ואנחנו בהחלט נוכל לסייע.
עמיר פרץ: לגבי המדגרות - אני לא חושב שהרעיון הוא פסול.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, אם אתה מכיר רעיון יותר טוב שהוא משפר את יכולת המיצוי של השקעת המשאבים אז תביא אותו כהצעת ביניים.
עמיר פרץ: נניח שאתה אומר שאתם מדגרה מחוץ לחממה, ואילו הייתם מקבלים רבע ממה שמקבלות החממות הייתם יכולים הרבה יותר – אז יכול להיות.
עמיר פרץ: אחרי עשר-חמש עשרה שנה לא צריכים להיות נעולים, ומותר גם לחשוב במושגים אחרים.
עמיר פרץ: למשל, אני בעד חממות שמסוגלות להפעיל מיזמים בבית, ושתהיה חממה לאומית אחת שמפעילה אלף יוזמות שנעשות בבית.
עמיר פרץ: אני לא רוצה להכריח כל אחד לבוא פיזית, ולקחת שירותים.
עמיר פרץ: אולי נצמצם את כמות השירותים והעלויות שמדובר עליהן.
עמיר פרץ: אני לא נגד עמידה במקום.
עמיר פרץ: ברור שנקודת המוצא היא שיהיו לנו יזמים שיודעים לפתח רעיונות, ויודעים להתמודד.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים להעמיד להם את הכלים האפקטיביים ביותר.
עמיר פרץ: אני חושב שאתם נמצאים במקום הנכון, רק תביאו הצעות.
עמיר פרץ: כל אחד מאיתנו יודע להציג תזות גדולות על העולם הנפלא העתידי.
עמיר פרץ: אם לא תביאו לנו הצעות שהיושב ראש ואני נוכל לממש אותן להצעות חוק או למשא ומתן מול האוצר ומול משרדי הממשלה אז בעצם היה דיון סימפטי, אבל ממנו לא יצא שום דבר.
עמיר פרץ: לכן, אני מציע שלפעם הבאה תבואו עם הצעות.
לוקה ברקוביץ: שלוש הצעות קונקרטיות.
לוקה ברקוביץ: ראשית, ביטול לגמרי של שש שנים לחובות.
לוקה ברקוביץ: שנית, הקמת חממות בתעשייה מסורתית שאין צורך להוכיח חידושים, אלא עסקים טובים.
לוקה ברקוביץ: שלישית, לתת לחממות הפרטיות גמישות בניהול שנה שנייה.
לוקה ברקוביץ: כלומר, יכולת להחזיר ל- - -
רוברט אילטוב: אנחנו מבקשים שתעבירו אליי את ההצעות.
רוברט אילטוב: אנחנו שוב נדון בנושא הזה.
רוברט אילטוב: לסיכום, זהו בעצם הדיון הראשון בכנסת בנושא החממות ברמה קונסטרוקטיבית וסטטוטורית.
רוברט אילטוב: אני מקווה מאוד שהדיון הזה יימשך, ואנחנו נבחן את הדברים יותר לעומק.
רוברט אילטוב: זה היה דיון ראשוני שבו אנחנו הכרנו את הנושא.
רוברט אילטוב: יש נקודות שאני כבר רוצה לבקש מיוסי סמולר להעלות אותן.
רוברט אילטוב: קודם כל, הוועדה קוראת לכך שתהיה הגדרה תקציבית ברורה בנושא החממות.
רוברט אילטוב: שנית, לחייב את החממות שלא עושות כך במימון משלים מחממות, ולא מהיזמים, כדי שאנחנו לא נעמוד מול חממות שהן בעצם צינור, ולא בוחנים לעניין את הפרויקטים, ולמעשה הם יוצאים כמתווך בין המדינה לבין היזם.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים שהחממות יהיו חלק עסקי בדבר הזה, ולא איזשהו חלק שהוא חלק מתווך.
רוברט אילטוב: אני מבקש מיוסי להעביר לוועדה בצורה מדויקת את נושא החזר ההלוואות - כמה כספים התקבלו בצורה מדויקת, וכמה הוחזרו בצורה מדויקת, מהן הסיבות שאין החזר, בכדי שאנחנו נוכל לדון בנושא ביתר הרחבה, כי אני הבנתי שזה נושא כואב ולכן אנחנו צריכים לדון בו בצורה רחבה.
רוברט אילטוב: הייתי רוצה שתבחנו גם את נושא השיווק ולא רק את נושא הפיתוח, כי אנחנו חזקים מאוד בפיתוח, ובהרבה מאוד מקרים חברות נתקעות ללא שיווק.
רוברט אילטוב: יכול להיות שצריכה להיות קרן נוספת, יכול להיות שזה יהיה חלק מהמדען הראשי, או חלק ממך.
רוברט אילטוב: אבל, מעבר לייצור המוצר, אנחנו צריכים לדעת גם איך לשווק אותו.
רוברט אילטוב: זהו מרכיב לא פחות חשוב שיכול לקדם הרבה מאוד חברות ישראליות שלא מתמחות בשיווק.
רוברט אילטוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אופיר אקוניס: אנחנו מתכנסים כאן, כזכור לכם, מדי חצי שנה, אדוני המפקח, לפי סעיף 9 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) 2007.
אופיר אקוניס: החוק מחייב את המפקח על הבנקים לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת על פעולות שננקטו על-פי פרק הפיקוח על העמלות בחוק ועל יישום הוראות החוק על-ידי התאגידים הבנקאיים.
אופיר אקוניס: אנחנו התכנסנו כאן, המפקח, ב-30 ביוני 2009 בדיוק לפני חצי שנה, כלשון החוק, ואמרתי אז שהרפורמה טרם השיגה את מטרותיה במלואן.
אופיר אקוניס: בישיבה היום אבקש לשמוע מהמפקח על הבנקים מבנק ישראל האם הרפורמה בעמלות הצליחה או שהיא מתחילה להצליח במובן הזה שהציבור יודע על מה הוא משלם, והאם הוא משלם פחות ומקבל תמורה בגין העמלות; האם אנחנו בסוג של מתווה יורד או יציבות?
אופיר אקוניס: החוק הזה הוא יחסית חדש, ואנחנו בתוך היישום ההתחלתי שלו.
אופיר אקוניס: מה קורה מבחינתכם?
אופיר אקוניס: איך אתם רואים את הדבר?
אופיר אקוניס: נדמה לי שתעריפון העמלות לא סייע עד רגע זה להגשמת מטרת החוק, והיא הגברת התחרות במערכת הבנקאית והורדת המחירים לצרכנים.
אופיר אקוניס: ראינו בישיבה הקודמת ששיעור המעבר בין הבנקים כמעט לא השתנה בעקבות הרפורמה.
אופיר אקוניס: זה אולי אחת התכונות שהיינו יכולים לראות דרכן את הגברת התחרות, ולא ראינו את זה בישיבה הקודמת.
אופיר אקוניס: אני בטוח שהמפקח יסקור בישיבה את מלוא התמונה ויציג בפנינו את כל הנתונים בנושא אף על פי שלצערי, כמו שאמרתי לך בחדרי לפני 10 דקות, לא קיבלנו את הדוח לעיון מוקדם לא אני ולא שאר חברי הוועדה.
אופיר אקוניס: לכן אנחנו נוכל ללמוד את הנתונים בזמן אמת ולהתייחס אליהם ממש כאן בחדר הזה.
אופיר אקוניס: אם חברי הוועדה ייווכחו שהרפורמה לא שיפרה באופן מספיק את מצבו של ציבור הצרכנים מול הבנקים ושקיימות עדיין עמלות רבות שמחירן גבוה, וכנראה, אינן מצדיקות את עלות ההוצאה של הבנק, יכול להיות שעלינו לטפל בנושא תוך הפקת לקחי הרפורמה הקודמת.
אופיר אקוניס: אני מבקש מהמפקח על הבנקים לסקור את סקירתו.
אופיר אקוניס: אני מבקש מכולם לשמוע את סקירתו של המפקח על הבנקים עד תומה.
אופיר אקוניס: קריאות ביניים אפשריות על-ידי חברי הכנסת בלבד.
אופיר אקוניס: לאחר מכן נפתח את הישיבה לדיון.
אופיר אקוניס: מר חזקיה, בבקשה.
רוני חזקיהו: בוקר טוב לכולם.
רוני חזקיהו: כפי שאמר יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אופיר אקוניס, הייתי כאן ב-30 ביוני השנה ודיווחתי על הנתונים של גביית העמלות בבנקים נכון לרבעון הראשון של 2009, וכעת אתן את הדיווחים לגבי הנתונים שבידינו לרבעון השלישי של שנת 2009.
רוני חזקיהו: כשהצלחנו לגמור לאסוף את הנתונים לרבעון שלישי 2009 פרסמנו הודעה לעיתונות ופרסמנו גם באתר שלנו את הנתונים, כך שמה שאני אומר כרגע זה יותר הסבר לגבי הנתונים עצמם.
רוני חזקיהו: הנתונים עצמם הוצגו בהודעה לעיתונות לאחר שנאספו ברבעון השלישי של 2009.
רוני חזקיהו: כך שמהבחינה הזו אין פה הפתעות ונתונים חדשים שלא ידענו לפני שבועיים.
רוני חזקיהו: במצגת הזאת אני אנסה להתייחס לשאלות לגבי הצלחת הרפורמה.
רוני חזקיהו: לפני כן אני רוצה לומר מה היו מטרות הרפורמה.
רוני חזקיהו: מטרות הרפורמה היו לייצר מצב שהלקוח יידע מה הוא משלם.
רוני חזקיהו: לפני הרפורמה הלקוח לא ידע מה הוא משלם.
רוני חזקיהו: עצם העובדה שאחרי הרפורמה הוא ידע מה הוא משלם הוא באמת קצת נדהם.
רוני חזקיהו: לכן בזכות עצם העובדה שלקוח יודע מה הוא משלם השגנו שקיפות לציבור על עמלות הבנקים.
רוני חזקיהו: עשינו את זה על ידי צמצום מספר העמלות באופן דרסטי, ובוודאי אותן עמלות שמעניינות את משק הבית, קרי עמלות העו"ש.
רוני חזקיהו: דבר שני, עשינו איחוד של העמלות למיניהן תוך שימוש במונחים זהים בכל הבנקים.
רוני חזקיהו: הדברים האלה אמורים לתת ללקוח את היכולת לדעת מה הוא משלם ולעשות את ההשוואה לגבי מה שהוא משלם ומה הוא יכול היה לשלם במקומות אחרים.
רוני חזקיהו: ההצלחה של הרפורמה לא נמדדת במעבר לקוחות בין בנקים כי יש לנו ציפייה שאכן יהיה מעבר – ויש מעבר- -
אופיר אקוניס: מה שיעור המעבר?
אופיר אקוניס: בפעם הקודמת זה היה נורא נמוך.
רוני חזקיהו: בין 6% ל-8%.
חמד עמאר: מה היה האחוז לפני הרפורמה?
אופיר אקוניס: פחות.
אופיר אקוניס: בישיבה הקודמת המספרים היו בין 5%-3% - עמי, אתה זוכר.
עמי צדיק: - - -
רוני חזקיהו: מ-5%-3% זה גדל ל-8%-6% - אני לא חותם על המספרים האלה ברגע זה.
רוני חזקיהו: אבל הדבר החשוב בנושא הזה הוא שהמטרה שלנו היא שבן אדם יידע כמה הוא משלם ויוכל לשבת מול הבנקאי ולהגיד לו שהוא משלם כך או אחר, ואתה צריך לבצע לי הנחה כזאת או אחרת.
רוני חזקיהו: זה דבר שמתבצע, ואת זה אני אראה, כי לעבור בנק זה לא רק עניין של 30-20 עמלה שאתה משלם בחודש.
רוני חזקיהו: זה הרבה יותר מורכב בעניין הזה.
רוני חזקיהו: לכן הטיפול שהרפורמה הזאת עשתה היא קודם כול להגיד לציבור, הנה, תדעו כמה אתם משלמים, תנהלו משא ומתן.
רוני חזקיהו: אם הצלחתם בשל המשא ומתן להוזיל את העלות שלכם הרפורמה השיגה את התוצאה.
רוני חזקיהו: בתוך כל זה היא כנראה, גם עשתה משהו במעבר בין הלקוחות.
רוני חזקיהו: רפורמה מהסוג הזה זה לא דבר שנעשה כל יום, וצריך לתת לו את הזמן לעבוד.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים התקדמות בכיוון הזה.
רוני חזקיהו: לכן אני יכול להגיד שגם בכיוון המודעות, ההצלחה והמעבר יש התקדמות מסוימת בעניין הזה, אבל כמובן, יש הרבה מה להשתפר בכיוון הזה.
רוני חזקיהו: בעניין הנתונים עצמם יש הוזלה הדרגתית של ההוצאה בפועל.
רוני חזקיהו: אנחנו בודקים הוצאה בפועל; אנחנו בודקים את התעריף, אבל שמים דגש בנתונים כאן על ההוצאה בפועל, כי מה שמעניין בסופו של דבר הוא כמה הלקוח משלם ולא מה שהוא חושב שהוא משלם ולא אם הוא חושב שזה יקר או זול.
רוני חזקיהו: את זה אנחנו בודקים בצורה הכי פשוטה: אנחנו לוקחים את הסכום שהבנק גובה, מחלקים אותו במספר החשבונות ועושים ממוצע – פר הוצאה מחשבון או פר הוצאה מעמלה ספציפית, אז גם אותו דבר: לוקחים את ההכנסה מהעמלה הספציפית שבפועל הבנקים גבו על-פי המאזנים שלהם, מחלקים את הדבר הזה במספר הפעולות ומקבלים עלות פר-פעולה.
רוני חזקיהו: אלה הנתונים – אין נתונים אחרים.
רוני חזקיהו: כל השאר זה הערכה כזאת או אחרת שאין לה שום בסיס.
אורי אורבך: סליחה, איזה חשבונות?
אורי אורבך: כל חשבונות הבנקים או כל חשבונות העו"ש?
רוני חזקיהו: החשבונות הרלוונטיים.
רוני חזקיהו: אם אתה מדבר על משקי בית, אז משקי בית.
אורי אורבך: יש חשבונות של הלוואות.
רוני חזקיהו: לא, אנחנו מדברים על חשבונות עובר ושב.
רוני חזקיהו: ברפורמה איחדנו וביטלנו עמלות.
רוני חזקיהו: בן אדם צריך להבין מה הוא משלם על אותן עמלות ניהול החשבון.
רוני חזקיהו: עמלת ניהול החשבון נעשית מול פקיד ועמלה שנעשית בערוץ ישיר.
רוני חזקיהו: אם אתה עושה פעולה באינטרנט זה עמלה בערוץ ישיר; אם אתה מושך מהמכשיר כסף זאת פעולה בערוץ ישיר.
רוני חזקיהו: הוספנו על פעולות בערוץ ישיר גם פעולות בתיבת שירות וכדומה.
רוני חזקיהו: פעולה על ידי פקיד זה פעולות שמבוצעות כשבאים לפקיד.
רוני חזקיהו: כל הפעולות האלה הן לא בקטע של הפסים האלה, אלא הפעילות הרגילה בחשבון.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, אם אני מפקיד לפיקדון היא לא נחשבת פעולה לצורך עמלה.
רוני חזקיהו: בנושא הזה התייחסנו לעמלה מאוד נפוצה ומעניינת – דמי כרטיסי אשראי.
רוני חזקיהו: אם נסתכל על הסל הזה של שירותי העו"ש שהלקוח משלם שיש בו העמלות שציינתי וכולל את עמלת מסגרת הצעת האשראי, אנחנו משווים בין המצב ב-2005 לבין המצב היום.
רוני חזקיהו: ב-2005 היו עמלות בהיקף של 24%, ואז הגיעה עסקת החבילה.
רוני חזקיהו: עסקת החבילה הורידה את העמלות באופן דרסטי ל-17.8% בממוצע, ואז נכנסה הרפורמה שהורידה את זה לסדר גודל של 15.9% בממוצע.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, בתקופה שהייתה עליית מדד בהיקף של 5.5% מאז תחילת הרפורמה, יש ירידה של כ-10% בעמלות האלה, וירידה ריאלית של 14.7% בנושא - - - אלה הנתונים.
רוני חזקיהו: ברבעון הקודם דיווחתי לכם על 16.1%, רבעון שני – 15.7%, רבעון שלישי – 2009 – 15.9%.
רוני חזקיהו: יש תמיד שינויים קלים כאלה ואחרים שנובעים משינוי במגוון הפעולות.
אופיר אקוניס: כלומר, יש עלייה זניחה, כפי שאמרת, אבל קלה.
רוני חזקיהו: אבל עדיין אם משווים אותה לתחילת הרפורמה זה המצב.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים שברבעון רביעי ב-2008 הייתה ירידה קלה, ברבעון הראשון – עלייה קלה, ברבעון השני – ירידה.
רוני חזקיהו: יש תמיד תנודתיות כזאת ומייחסים אותה לסוג של עונתיות ולשינוי בסוגי הפעילות של לקוחות, ולפיכך נגזר העניין הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו מסתובבים סביב 16 שקלים?
אופיר אקוניס: זה הממוצע בגדול.
רוני חזקיהו: בעמלות עצמן יש עמלה שהיא פעולה על-ידי פקיד.
רוני חזקיהו: אנחנו משווים את זה לתעריפון ורואים שבתעריפון העמלה הממוצעת לפקיד היא כ-6 שקלים פלוס, והלקוחות משלמים כ-3.5 שקלים, גם זאת הנחה של 43% לעומת התעריפון.
רוני חזקיהו: כלומר התעריפון הוא לא מה שצריך להדאיג אתכם, אלא מה שצריך להדאיג הוא מה הלקוח משלם.
רוני חזקיהו: העובדה שהלקוח משלם פחות מתעריפון, יש בה להעיד על השימוש הנכון שעושים בשקיפות שהביאה הרפורמה.
רוני חזקיהו: ככה הוא יודע מה הוא משלם, והוא יכול לנהל משא ומתן ולהוריד.
רוני חזקיהו: לפני כן אם הוא הוריד עמלה א', בעמלה ב' לקחו לו יותר, כי היו מאה עמלות.
רוני חזקיהו: כשהורדת מאה עמלות וצמצמת אותן, לחשבון העובר ושב יש 7-6 עמלות לבדוק.
רוני חזקיהו: זה מה שמעניין את משק הבית.
רוני חזקיהו: בעמלות שהוא בודק אנחנו רואים שהוא יכול להשוות ולהוריד.
רוני חזקיהו: בעמלת הערוץ הישיר היא רוב העמלות- -
חמד עמאר: הירידה שאתה מתאר היא שהתעריפון הוא 6.11, ואם אני מנהל משא ומתן אני יכול - -
רוני חזקיהו: אני מדבר על תעריפון של 6.11 שקלים- -
חמד עמאר: רק לפני שבועיים נכנסתי לבנק ועשיתי פעולה, ואני אומר לו שיוציא לי דף חשבון.
חמד עמאר: הוא אמר לי, עולה לך 6.7 שקלים – מעל 6 שקלים.
חמד עמאר: שאלתי אותו, כמה זה עולה לי אם אני הולך לבנקט, והוא אמר שזה יעלה לי 1.6-1.4 שקלים.
חמד עמאר: אז אמרתי לו, אני כבר בחשבון, גם ללחוץ זה עולה כמעט 7 שקלים?
חמד עמאר: זה מה שקורה.
חמד עמאר: אם אני לא מנהל משא ומתן אני לא יכול להוריד את זה.
חמד עמאר: אני לא יודע כמה משקי בית מנהלים משא ומתן בשביל להוריד עמלה.
רוני חזקיהו: אנחנו מטפלים בשני סוגים של אוכלוסייה: אוכלוסייה אחת שהרפורמה הזאת קמה, וזה נבלע קצת, לצערי, בתגובות של גורמים שציפיתי מהם להתייחס אליה, היא אוכלוסייה חלשה יחסית.
רוני חזקיהו: לאוכלוסייה כזאת נתנו לבצע פעולות פקיד בעלות ערוץ ישיר.
רוני חזקיהו: אז הם כבר לא צריכים לנהל משא ומתן – ניהלנו עבורם את המשא ומתן.
רוני חזקיהו: אבל באופן כללי תיק של לקוח ממוצע, לא לקוחות של בנקאות פרטית, עושה מספר פעולות שגרתיות בחשבון: המשכורת שנכנסת לו, ועל הפעולה הזאת הוא לא משלם; הוא משתמש בכרטיס אשראי ומחייבים אותו פעם בחודש- -
שלומי דגן: סליחה, הוא משלם על כניסה של המשכורת.
רוני חזקיהו: זה נחשב ערוץ ישיר, לא מול פקיד.
קריאה: הוא משלם ערוץ מופחת.
רוני חזקיהו: נכון, צודק, סליחה על אי הדיוק.
רוני חזקיהו: פעם שנייה הוא מושך בכרטיסי אשראי שזאת גם פעולת ערוץ ישיר, ויש לו חיוב של שורה אחת בחודש בחשבון, ופעם שלישית הוא נותן 3-2 צ'קים לחתונה או למכולת.
רוני חזקיהו: כך אנחנו מגלים שבתיק הממוצע יש כ-10 פעולות שגרתיות בחשבון שעליהן מחויבות עמלות, ומתוכן 10-9 פעולות הן בערוץ ישיר, וכפעולה אחת או שתיים הן פעולות מול פקיד.
עמיר פרץ: האם הפקיד חייב להסביר ללקוח את האלטרנטיבה שיש לו?
רוני חזקיה: אין חובה על הפקיד להסביר את האלטרנטיבה.
חמד עמאר: אני ביקשתי, והפקיד אמר לי שזה עולה כך וכך.
רוני חזקיהו: יש חובת גילוי – להגיד לו כמה זה עולה, אבל הוא לא חייב להסביר לו ולשכנע אותו לעשות משהו אחר.
עמיר פרץ: לא לשכנע, אבל להציג בפניו.
רוני חזקיהו: אפילו כשאתה נכנס למכשיר ורוצה למשוך כסף, הוא מודיע שיש עמלה.
רוני חזקיהו: יש אומרים שזה כבר יותר מדי, אבל פה צריכים להיות הסברה ופרסום יותר טובים מאשר ישנם, כנראה.
רוני חזקיהו: אנחנו מנסים לעשות את זה באתר שלנו- -
אהוד פלג: אבל לגבי רוב הציבור שלא מקבל הנחות – האם זה התייקר או הוזל?
אופיר אקוניס: נרשמת לדיבור, אז כשהוא יסיים.
רוני חזקיהו: בעמלות ערוץ ישיר אנחנו רואים שהתעריפון עומד על 1.68 שקלים בממוצע.
רוני חזקיהו: זאת רוב הפעילות.
רוני חזקיהו: דרך אגב, הרפורמה עשתה סוג של חינוך למעבר לצרכנות יותר טובה – מעבר לערוצים ישירים מול עבודה מול פקיד.
רוני חזקיהו: מסתבר שזה אפשרי, ואנחנו רואים את העלייה במגמה של השימוש בערוץ הישיר.
רוני חזקיהו: הערוץ הישיר הוא לא רק אינטרנט, כפי שאמרנו, אלא עבודה מול פקיד באשנב.
רוני חזקיהו: כפי שאנחנו רואים גם פה, יש הנחה של 20% לעומת התעריפון.
רוני חזקיהו: התעריפון הוא 1.38, וההנחה היא ל- 1.34 שקל, ומתחילת הרפורמה יש ירידה ריאלית גם בעמלה הזאת שהיא גם ככה בשיעורים יחסית נמוכים של 5.5%.
רוני חזקיהו: בנושא כרטיסי אשראי – כאן התשובה שלי גם לחבר הכנסת אקוניס לגבי הפעולות שלנו ליישום הרפורמה.
רוני חזקיהו: פעם אחת עשינו רפורמה – עשינו שקיפות, עשינו אחידות, עשינו גילוי ועשינו דברים נוספים; בפעם השנייה אנחנו מדווחים, מסבירים באתר האינטרנט ובאים לפה; בפעם השלישית אנחנו בודקים מה קורה בבנקים, ואנחנו מקבלים תלונות ופועלים.
רוני חזקיהו: היו לנו תלונות בנושא כרטיסי האשראי ופעלנו עד כדי החזר; מ-2005 חייבנו את חברות האשראי להחזר כי ראינו שזה לא היה בסדר.
רוני חזקיהו: מה שאני רוצה לומר בעניין הזה הוא שאנחנו לא שוקטים על השמרים.
רוני חזקיהו: העניין שלנו הוא בסופו של דבר להביא את הסיפור למצב כזה שבמקום שזה לא הוגן ובמקום שללקוח נעשה עוול, במקרה הזה אנחנו מתערבים.
אופיר אקוניס: כמה תלונות מגיעות?
אופיר אקוניס: התלונות מגיעות אליכם?
רוני חזקיהו: מספיק שמגיעות תלונות בודדות.
רוני חזקיהו: לא מגיעות הרבה.
אופיר אקוניס: האם מספר התלונות הוא גם במתווה של ירידה?
אופיר אקוניס: אם כן זה יכול להעיד על משהו- -
רוני חזקיהו: לא, יש מעט מאוד תלונות.
אופיר אקוניס: - - אם זה אותו דבר או אפילו עלה, אנחנו בצרה.
סוניה בוגוסלבסקי: מספר התלונות על עמלות הוא בירידה.
רוני חזקיהו: מספר התלונות הוא בירידה.
אהוד פלג: הוא כבר מיואש, הכתובת על הקיר.
רוני חזקיהו: מספיק שיהיו חמש תלונות – אנחנו נכנסים לפעולה, מכיוון שיש ציבור שלא מתלונן- -
דני דנון: רוב הציבור.
רוני חזקיהו: רוב הציבור מטבעו לא מתלונן.
פניה קירשנבאום: לא מתלונן לא רק על עמלות, על הרבה דברים אחרים.
אופיר אקוניס: נכון מאוד.
אופיר אקוניס: אז זה מה שאומר המפקח – גם על העמלות.
רוני חזקיהו: לכן אנחנו בודקים גם אם יש תלונה אחת בלבד.
רוני חזקיהו: אם לדעתנו, התלונה משקפת עוול שיכול להיות שאנשים לא התלוננו עליו, אנחנו בודקים.
רוני חזקיהו: אז הבנק הולך לחשבונות שלו ולכל החשבונות שלא התלוננו ודואג להחזיר להם.
רוני חזקיהו: עשינו את זה במקרה האחרון ועשינו את זה גם במקרים אחרים.
רוני חזקיהו: אנחנו עושים את זה כל שנה, והבנקים מחזירים עשרות מיליונים של עמלות ודברים אחרים שהם גובים מהציבור שלא בצדק.
רוני חזקיהו: בנושא כרטיסי האשראי התעריפון הוא 14 שקלים, ובממוצע משלמים 7.6 שקלים.
רוני חזקיהו: זה עבור הכרטיס המקומי, הבינלאומי, הזהב- -
דני דנון: הכול חיובי?
דני דנון: אין שום ביקורת?
רוני חזקיהו: לא, יש לנו הרבה מה לעשות.
דני דנון: אני לא רואה שאתה אומר שצריך לשפר משהו.
רוני חזקיהו: אמרתי שהשיפור הוא לא דרמטי, ולעסק הזה ייקח זמן.
רוני חזקיהו: בעניין הזה, כנראה, צריך לתת עוד תקופה.
רוני חזקיהו: כל עוד אנחנו רואים שלמרות ההתייקרות במשק של 5.5% אנחנו לא מאשרים שום עלייה בתעריפונים ושום עלייה בעמלות חדשות.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים מגמה של ירידה, אנחנו הולכים עם זה לאט-לאט ומטפלים בחריגים.
רוני חזקיהו: הכיוון הזה צריך להמשיך.
רוני חזקיהו: אם הכיוון הזה לא ימשיך הבשורה לא טובה.
רוני חזקיהו: אתה יכול להגיד שהירידה מספיקה או לא, זה סיפור אחר.
אופיר אקוניס: אני אגיד לחבר הכנסת דנון כי הוא לא היה פה בהתחלה כשאמרת, אם אינני טועה, שיש התקדמות מסוימת, אבל יש עוד הרבה מה לשפר.
אופיר אקוניס: זה כמעט ציטוט מדויק.
רוני חזקיהו: כרגע אנחנו מדווחים על נתונים יבשים.
אופיר אקוניס: בנק ישראל עצמו אומר לך שהוא במגמה, אבל המגמה הזאת צריכה להמשיך.
דני דנון: האם תמורת מה צריך לשפר?
רוני חזקיהו: בוא נתקדם רגע.
כרמל שאמה-הכהן: רק לעניין המגמה.
כרמל שאמה-הכהן: יש נתון שמראה את הפרופורציות ברווחי הבנקים בין עמלות העו"ש לבין סך הרווחים במשך השנים?
כרמל שאמה-הכהן: הבנת את השאלה שלי?
כרמל שאמה-הכהן: האם זה במגמת ירידה?
רוני חזקיהו: הבנתי את השאלה.
חמד עמאר: האם יש מגמת ירידה ברווחים של הבנקים - - - או ההפך הוא הנכון: מתחילים להרוויח יותר?
כרמל שאמה-הכהן: האם הבנקים משתדלים עם השנים להרוויח יותר מהמגזר העסקי מאשר ממשקי הבית?
רוני חזקיהו: אין לי נתון מדויק, אבל המאזן הזה השתפר לטובת משקי הבית.
רוני חזקיהו: לפני כן הלקוחות העסקיים שהפקידו עשרות צ'קים ועשו עשרות ומאות פעולות שילמו את התעריפים של משקי הבית.
רוני חזקיהו: כשבאנו והפרדנו בין התעריפון של משקי הבית לבין התעריפון של החברות אמרנו לבנקים שני דברים: זה לא חל על החברות, זה חל על משקי הבית, ופה אנחנו משגיחים עליכם; ומה שהסתבר מתוך הדברים הוא שהבנקים לא יסבסדו יותר את החברות הגדולות ואת הבנקאות הפרטית ממשקי בית.
רוני חזקיהו: הרפורמה הזאת מפריעה בעיקר לכל אלה שעושים המון פעולות בחודש, ועד היום הם סובסדו על ידי המגזר שעושה 10 פעולות מסכנות בחודש.
רוני חזקיהו: זה מה שעושה רוב הציבור של משקי הבית.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לסבר את אוזנינו בנתונים או שאין לך כרגע?
רוני חזקיהו: אין לי כרגע.
חמד עמאר: יש הפרדה בין הרווחים מעמלות של משקי בית לבין הרווחים מעסקים?
רוני חזקיהו: זה מה שעשינו ברפורמה.
רוני חזקיהו: לא היו לפני כן, ואנחנו מודדים- -
חמד עמאר: אין לך נתונים?
רוני חזקיהו: לא עשיתי, אבל מה שאתם רואים בתמונה הכללית – וזה התפרסם במאזנים של הבנקים – שההכנסות מעמלות משקי הבית ירדו במאות מיליוני שקלים – כ-300 מיליון.
עמי צדיק: הכנסות מכרטיסי אשראי עלו באופן דרמטי.
אופיר אקוניס: הייתה ירידה לטובת עלייה – ירידה מצד אחד ועלייה מצד שני.
סוניה בוגוסלבסקי: הפעילות עלתה.
רוני חזקיהו: באופן כללי הציבור עובר לשימוש בכרטיסי אשראי משימוש רגיל.
רוני חזקיהו: כמות הצ'יקים ירדה באופן ניכר- -
עמי צדיק: אבל אתם צריכים - - - שיש סליקה צולבת- -
אופיר אקוניס: נתקדם, ואם תרצה להציג, כמה מהנתונים שלך, עמי, נשמח.
רוני חזקיהו: לגופו של עניין הכנסות הבנקים ממשקי בית ירדו בעוד סך ההכנסות שלהם עלו.
רוני חזקיהו: לכן הכיוון של השאלה הוא בכיוון הזה, אבל אין לי המספרים המדויקים.
רוני חזקיהו: יש כאן חלוקה לפי בנקים.
רוני חזקיהו: הגודל של כל חלק מהעוגה הזאת מסמן את נתח הבנק הזה בתוך כל השוק.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים שבנתחים הגדולים – פועלים ולאומי – שיש אצלם קצת פחות מ-70% מהלקוחות, משלמים את התעריפים הנמוכים ביותר.
רוני חזקיהו: לכן זה מביא אותנו לכך ש-70% מהלקוחות משלמים פחות מאשר הלקוחות האחרים.
רוני חזקיהו: עוד אנחנו רואים לגבי כרטיסי האשראי שישנה גם שונות בין הכרטיסים.
רוני חזקיהו: זה לגבי הכרטיסים שאתם רואים שבישראכרט זה עולה 4 שקלים ובוויזה כ.א.ל זה עולה 10 שקלים ובלאומי כארד זה עולה כ-9 שקלים.
רוני חזקיהו: אתם רואים את השונות.
רוני חזקיהו: זה אומר שאחד הדברים שהיא הביאה באיחוד העמלות בשקיפות שעשתה, היא הביאה למצב שיש שונות.
רוני חזקיהו: זה לא אותו מחיר בכל הבנקים.
רוני חזקיהו: הייתה תלונה רצינית בנושא הזה, וכרגע זה לא המצב.
רוני חזקיהו: אם כך לתהליך השיפור יש שלבים, יש אבולוציה מסוימת בהתנהגות של השוק.
רוני חזקיהו: ראשית אתה צריך ליצור את התנאים כדי שאנשים יוכלו לעשות את ההשוואה ואת השופינג שלהם.
רוני חזקיהו: שנית, אתה צריך לראות שזה מתבצע על ידי שונות ולא לכולם יש אותו מחיר, ואת השונות הזאת אנחנו רואים.
רוני חזקיהו: זה מייצר את התחרות בשוק.
רוני חזקיהו: התחרות הזאת מביאה להתנהגות צרכנית נכונה- -
דני דנון: אני מסכים איתך שיש מוצרים, אבל גם שעוברים בין המוצרים האלה.
רוני חזקיהו: אז יש מעבר: יש מעבר מהתנהגות צרכנית של עבודה מול פקיד לערוץ ישיר- -
דני דנון: התכוונתי למעבר בין הבנקים או החברות.
אופיר אקוניס: פספסת את רבע השעה הראשונה.
אופיר אקוניס: אני שאלתי על המעבר בין בנקים, שבעיניי זה חלק מהתוצאות של תחרות- -
דני דנון: זה המדד.
אופיר אקוניס: המפקח אמר שבפעם הקודמת הוא דיווח על 5% מעבר, והפעם אנשי בנק ישראל העלו את המספר- -
רוני חזקיהו: היה 5%-3% ועלה ל-8%-6%.
רוני חזקיהו: כל אחוז זה המון.
אופיר אקוניס: עלייה קטנה.
רוני חזקיהו: אתה לא רואה בעולם את המעברים היומיומיים הקטנים האלה.
חמד עמאר: אתה חושב שהמעברים הם מכיוון שאנחנו מורידים את העמלה?
אופיר אקוניס: לא, הוא אמר.
אהוד פלג: אבל אם אין כמעט מעבר בין הבנקים, ויש שוני בין מספר הלקוחות של הבנקים, איך אתה מסיק מזה על תחרות?
רוני חזקיהו: קודם כול צריכה להיות התנהגות צרכנית שנובעת משינוי הרגלים מסוימים: ראשית, שאנשים ידעו מה הם משלמים, שנית שיבדקו, שלישית שיתמקחו, ורביעית – שיעשו צרכנות נבונה – במקום להשתמש ב-20 צ'קים שישתמש בכרטיס אשראי.
רוני חזקיהו: זה יכול לחייב אותו חיוב אחד במקום 10 חיובים של צ'קים.
רוני חזקיהו: עושים את זה, אנחנו רואים את המעבר הזה.
רוני חזקיהו: שנית, אנחנו רואים מעבר בין בנקים שהשתפר, ואנחנו גם רואים את ההתנהגות התחרותית של התאגידים הבנקאיים.
רוני חזקיהו: זאת אומרת, גם אם זה לא קורה עדיין בלקוחות זה קורה בתאגידים.
רוני חזקיהו: פתאום יש פרסומים לעבור בנק, ויש פרסומים של בנקים שמבטיחים שאצלם לא משלמים עמלות.
רוני חזקיהו: אנחנו רואים את זה בבנקים מסוימים.
רוני חזקיהו: יש מבצעי שיווק שמעודדים השוואת מחירים ומעבר מבנק לבנק, ואנחנו נותנים את הכלי ללקוח משק הבית להשוות את מספר העמלות- -
אופיר אקוניס: אבל זה לא אתם.
אופיר אקוניס: מבצעי השיווק המעודדים השוואת מחירים ומעבר מבנק לבנק נעשים בעיקר על ידי הבנקים הקטנים שמבקשים מהלקוחות של הבנקים הגדולים שהם יכולים לעבור.
אופיר אקוניס: זה לא בנק ישראל.
אופיר אקוניס: עם כל הכבוד, ויש כבוד לבנק ישראל, מבצעי העידוד הללו הם לא של הבנק המרכזי, הם של הבנק הקטן עצמו שאומר ללקוח, בוא תעבור אליי.
רוני חזקיהו: נכון, אבל שום דבר פה הוא לא- - -
פניה קירשנבאום: אתה יודע כמה מהוות העמלות מחשבונות משקי הבית מסך כול הרווחים של הבנקים?
אופיר אקוניס: הוא אמר.
פניה קירשנבאום: אתה יודע מה הפלח של רווחי הבנקים מעמלות של עו"ש לעומת רווחים כלליים של בנק?
רוני חזקיהו: אמרנו שזה בירידה.
רוני חזקיהו: אין לי כרגע הנתון, אם תרצי אעביר לך אותו.
אופיר אקוניס: בירידה, ואני אוסיף - בירידה לא גדולה כמו שהבנקים התריעו עליה.
אופיר אקוניס: לפני כמה חודשים הייתה ידיעה על הפגיעה בבנקים עקב חוק העמלות.
אופיר אקוניס: הבנקים אמרו, בוודאי גם סביב השולחן הזה, שהחוק הזה יפגע בהם פגיעה אנושה.
אופיר אקוניס: הם אומרים: "הבנקים העריכו שזה יגרום לפגיעה של 900 מיליון שקל בהכנסותיהם השנתיות".
אופיר אקוניס: אתה דיברת על שליש מזה, אם אינני טועה.
פניה קירשנבאום: עד כמה שאני יודעת שעמלות חשבונות משקי הבית מביאות לרווחים של 970 מיליון שקל כשסך הכול הרווחים של הבנקים משאר הפעולות הם בסביבות 32-30 מיליארד שקל.
פניה קירשנבאום: אז על איזה אחוז אנחנו מדברים?
פניה קירשנבאום: אנחנו משקיעים כל כך הרבה דיונים על האחוז הזניח הזה- -
חמד עמאר: את מציעה לבטל את העמלות על העו"ש בכלל?
פניה קירשנבאום: זה מה שאני מציעה בחקיקה שלי, אבל אני אשמח אם תיתן לי לפרט את זה.
אופיר אקוניס: אחר כך, לא עכשיו.
רוני חזקיהו: התחלת בעניין של כמה שאנחנו משקיעים.
רוני חזקיהו: אני לא רוצה להיכנס לזה.
רוני חזקיהו: בסופו של דבר אנחנו יכולים לסייע בדברים צודקים, ואנחנו מסתכלים אם זה שקל, עשרה שקלים או 300 או 900 מיליון.
רוני חזקיהו: הדברים שאמרת פועלים גם בכיוון ההפוך בעניין הזה.
רוני חזקיהו: הרפורמה והחוק הם של ועדת הכלכלה של הכנסת, זה לא של בנק ישראל.
רוני חזקיהו: בנק ישראל נדרש ליישם אותה ולצמצם את העמלות.
רוני חזקיהו: הוא הציג ועשה.
רוני חזקיהו: בנק ישראל נדרש לדאוג שהבנקים לא יחרגו מהמגרש הזה, והוא עושה זאת; בנק ישראל נדרש לפרסם, והוא מפרסם ומשווה, ובא לפה ומדווח ומציג מי גובה יותר ומי גובה פחות.
רוני חזקיהו: זה לא בנק ישראל, זה החוק שוועדת הכלכלה והכנסת אישרו ברוב גדול מאוד.
רוני חזקיהו: אנחנו יוצרים את הכלים לעניין הזה, ואנחנו נראה את זה בשונות שאתם רואים, כפי שהיא לפניכם לגבי הסל הכללי.
רוני חזקיהו: לא כל הבנקים משלמים אותו דבר, כל בנק גובה משהו אחר, ואתם רואים שיש פער של 62% בין היקר לבין הזול.
רוני חזקיהו: גם בכרטיסי אשראי אתם רואים שיש פער הרבה יותר גדול של כ-140% בין היקר לבין הזול.
רוני חזקיהו: זאת תמונה שמוצבת מולכם כדי להראות את השונות.
רוני חזקיהו: השונות לא הייתה יכולה להתבצע ללא הרפורמה הזאת, והיא שלב חשוב בדרך להשגת שאר המטרות של התחרות.
עמיר פרץ: מתוך מה האחוזים האלה?
אופיר אקוניס: בין החברות.
עמיר פרץ: אבל זה עשרה אחוז ממה?
רוני חזקיהו: בין הנמוך לבין הגבוה.