GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי סמולר: יש תמיכה מוגדלת לנושאים שאנחנו הגדרנו אותנו כנושאים בעלי עדיפות, חלק מהם הוגדרו על-ידי הממשלה, כמו נושא הביו-טכנולוגיה או הפארמה להם נותנים תקופה של שלוש שנים.
יוסי סמולר: ואם הם נמצאים בחממה ייעודית לביו-טכנולוגיה, כשיש אחת כזאת בינתיים בירושלים, אז הם מקבלים גם תקציב הרבה יותר גדול.
יוסי סמולר: המענק שנותנת הממשלה הוא למעשה הלוואה שאנחנו מצפים שהיא תוחזר תוך ארבע שנים מסיום תקופת החממה.
יוסי סמולר: יש אפשרות גם לדחות קצת את ההחזר.
יוסי סמולר: יש איזה מנגנון דחייה שמאפשר להחזיר רק רבע מזה אחרי ארבע שנים, ואז זה כמובן תמורת ריבית מסוימת וכו'.
יוסי סמולר: הביטחון להחזר ההלוואה זה שיעבוד מניות.
יוסי סמולר: הממשלה את המניות שהיא למעשה צריכה לקבל עבור הכסף שהיא נותנת, המניות בחברה, היא נותנת לחממה.
יוסי סמולר: אבל, היא משעבדת את זה תחת שמה, ורק לאחר החזר ההלוואה השעבוד מוסר.
יוסי סמולר: תקציב תוכנית החממות לשנת 2009 עומד על 186 מיליון שקל.
רוברט אילטוב: כבר סיימנו את 2009, מה התקציב ל-2010?
יוסי סמולר: ל-2010 התקציב הוא 179.
יוסי סמולר: למעשה, גם השנה זה היה 179, רק ברגע האחרון נתנו לנו תוספת קטנה, ונצלנו אותה עד תום.
יוסי סמולר: אני אדלג על השקף הבא כי הזמן קצר.
יוסי סמולר: אני רק אזכיר כמה ציוני דרך בתוכנית החממות.
רוברט אילטוב: אני לא רוצה לדלג על הקריטריונים.
יוסי סמולר: אתה תגיד לי על מה לדלג, ואני בשמחה רבה אדבר על כל דבר.
יוסי סמולר: בעיקרון, הזיכיון ניתן לשלוש שנים.
יוסי סמולר: התקופה של חברה בחממה היא שנתיים.
יוסי סמולר: זיכיון לבעלי מניות של חממה זה לשלוש שנים.
יוסי סמולר: הקריטריונים לבחירת זכיין חדש הם רקע וניסיון בהשקעות הון סיכון.
יוסי סמולר: כמובן, השקעות בחברות היי-טק בכלל, וחברות הזנק בפרט.
יוסי סמולר: זה כמובן המשאבים הפיננסים שעומדים לרשותו אם הם מספיקים כדי להמשיך ולתמוך גם בחממה בתפעול, וגם בחברות בהשקעות מימון, בהשקעות המשך וכו'.
יוסי סמולר: אנחנו בוחנים כמובן את הערך המוסף שמביא אותו זכיין לחממה, אם הוא פיננסי, אם הוא עסקי, אם הוא טכנולוגי.
יוסי סמולר: אנחנו בודקים את כוונות הזכיין לגבי החממה, באיזה תחומי פעילות הוא רוצה להתמקד וכו'.
יוסי סמולר: וכמובן, את שיטת המעורבות שלו בניהול החממה.
רוברט אילטוב: לכמה שנים מקבל הזכיין את הזיכיון?
יוסי סמולר: הוא מקבל את הזיכיון לשלוש שנים.
יוסי סמולר: אחרי שלוש שנים אם הוא רוצה להמשיך הוא מגיש בקשה ואנחנו בוחנים אותה לפי הקריטריון האלה - הארכת זיכיון נושאים לבדיקה.
יוסי סמולר: הקריטריונים שנבחנים זה כמה פרויקטים נקלטו במשך תקופת הזיכיון, זה ה-Deal Flow.
יוסי סמולר: זה תרומת צוות החממה בהנחיה המקצועית והעסקית של החברות, ההשקעות שעשתה החממה במימון המשלים, בהלוואות גישור, השקעות המשך בחברות בוגרות, וכמובן תרומת החממה ביצירת קשרים עם שותפים אסטרטגיים, לקוחות פוטנציאליים ומשקיעים.
יוסי סמולר: כל הדברים האלה נבדקים, עולים לוועדת החממות.
יוסי סמולר: ואם ועדת החממות מוצאת לנכון להמשיך ולאשר את הזיכיון אז היא מאשרת.
רוברט אילטוב: האם החזר ההלוואות הוא גם קריטריון להארכת זיכיון?
יוסי סמולר: החזר ההלוואות, הוא לא כתוב כאן.
יוסי סמולר: אבל, הוא כן.
יוסי סמולר: אני אמשיך לציוני דרך.
יוסי סמולר: ב-91 הוקמה התוכנית הזאת בעיקר עבור העולים החדשים שהגיעו מברית המועצות, והיה קשה למצוא להם מקום עבודה.
יוסי סמולר: אחר כך זה עבר איזה הסבה מסוימת, והחממות הפכו להיות חברות ללא מטרות רווח, כאשר בעלי המניות היו בעיקר עמותות ציבוריות, חברות עירוניות וכאלה, שהיו מוגבלות מבחינת הערך המוסף שהן יכלו לתרום לחברה, ובוודאי גם לצד הפיננסי.
יוסי סמולר: היעד העיקרי שלהם היה בעיקר פיתוח אזורי.
יוסי סמולר: בתחילת שנות האלפיים הגיעו למסקנה שצריך שיהיה יותר ערך מוסף מצד בעלי המניות של החממות לחברות בתוך החממה, והתחיל תהליך שנקרא הפרטה, למרות שהמילה הפרטה היא לדעתי לא מדויקת כי גם לפני כן וגם היום החברות הן פרטיות, רק לפני כן הן היו ללא מטרות רווח, ועכשיו למטרות רווח.
יוסי סמולר: אני אקפוץ רגע לשקף הבא, ואסביר מה המהות של ההפרטה.
יוסי סמולר: הרעיון היה למשוך משקיעים פרטיים שיש להם ערך מוסף לחממה, כמו שאמרתי.
יוסי סמולר: הרעיון היה גם להפסיק לתמוך בתפעול השוטף, ולעומת זאת להגדיל את התמיכה במיזמים עצמם.
יוסי סמולר: לתת תמריץ גבוה לבעלי החממה לתמוך במיזמים.
יוסי סמולר: זה אותו סיפור של המניות שסיפרתי עליו מול הכסף שהמדינה משקיעה.
יוסי סמולר: הרעיון היה גם שהחזר המענק למדינה ייעשה על-ידי החממות, ולא על-ידי המיזמים, ועל ידי כך להפוך את המיזמים להיות יותר אטרקטיביים.
יוסי סמולר: זה היה עיקרון ההפרטה.
יוסי סמולר: אני אחזור חזרה לציוני הדרך.
יוסי סמולר: תחילת ההפרטה התחילה ב-2002.
יוסי סמולר: יש היום 26 חממות.
יוסי סמולר: למעשה, 24.
יוסי סמולר: שתיים הן תעשייתיות, ואחר כך אני אגע בזה.
יוסי סמולר: הן כולן מופרטות, פרט לאחת שהיא נמצאת גם היא בשלבים מאוד מתקדמים של לעבור לחממה מופרטת.
יוסי סמולר: ב-2005 הקמנו את החממה הייעודית לביו-טכנולוגיה בירושלים – חממת ביו-ליין.
יוסי סמולר: ב-2008, לפני שנתיים, הקמנו שתי חממות תעשייתיות מבוססות טכנולוגיה בחיפה ובערד.
יוסי סמולר: הרעיון בגדול של חממה תעשייתית זה לקלוט חברות שנמצאות בשלב היותר מתקדם של הפיתוח שלהן, ויותר לקראת המעבר מהפיתוח לייצור.
יוסי סמולר: גם החממה בחיפה, וגם בערד, הוקמו על סמך החלטות ממשלה.
יוסי סמולר: היקף הפעילות נכון להיום – יש לנו 26 חממות ברחבי הארץ, מתוכן 23 חממות טכנולוגיות רגילות, נקרא לזה.
יוסי סמולר: יש חממה אחת שהיא ייעודית רק לנושא ביו-טכנולוגיה, וכמו שאמרתי היא בירושלים.
יוסי סמולר: יש שתי חממות תעשייתיות שהן מבוססות טכנולוגיה.
יוסי סמולר: יש היום בחממות 179 חברות, מתוכן 81 בשנה א', 82 בשנה ב', ו-16 בשנה ג'.
יוסי סמולר: בממוצע יש לנו 7.8 חברות בחממה טכנולוגית רגילה.
יוסי סמולר: כל שנה אנחנו קולטים בין 75 ל-85 מיזמים חדשים, כאשר 90% מתוכם מסיימים את תקופת החממה.
יוסי סמולר: מבחינת הפריסה הגיאוגראפית, אתם יכולים לראות שהם פרוסים על פני כל המדינה, החל מקצרין בצפון ועד שדה בוקר בדרום, כולל בקרית ארבע ובמקומות אחרים, כך שיש פה התפלגות די אחידה.
יוסי סמולר: דאגו כאן לפריסה יחסית רחבה, ולא למקד את כל הנושא הזה באזורים אורבאניים צפופים כמו: תל-אביב, ירושלים, חיפה וכו'.
יוסי סמולר: תחומי הפעילות בחממות נכון לדצמבר 2009 - כמו שאתם רואים, רוב הפרויקטים בחממה, 60% בערך, הם מתחום מדעי החיים, כאשר הרוב, 41%, מתחום המכשור הרפואי, 16% מתחום הביו-טכנולוגיה/פארמה, והשאר זה ICT תוכנה ותקשורת שזה 23%, אלקטרוניקה זה 6%, ואיכות הסביבה שתופס תאוצה בתקופה האחרונה וכבר הגיע ל-13,4%.
יוסי סמולר: אם אינני טועה בשנה שעבר הוא היה בסביבות ה-8%.
יוסי סמולר: כמובן שצריך להגדיר מדדים לתוכנית הזאת.
יוסי סמולר: יש יעדים, הגדרנו יעדים.
יוסי סמולר: עכשיו צריך להגדיר מדדים שיגידו לנו איך אנחנו עומדים ביעדים שהגדרנו לעצמנו.
יוסי סמולר: הנושא הזה נמצא כרגע בעבודה בתוכנית החממות הטכנולוגיות.
יוסי סמולר: אבל, הבאתי לפה מספר דוגמאות כאשר המדדים פה מדברים על שלוש רמות: מדדים להצלחה ברמת החברה הבודדת, מדדים להצלחה ברמת החממה, ובשקף הבא גם תראו מדדים להצלחה ברמת המדינה.
יוסי סמולר: ברמת החברה אמרנו שהמטרה העיקרית של החממה היא לקחת מיזם שלא יכול לגייס כסף, להכניס אותו לחממה, ליצור לו ערך, ולאפשר לו בסוף תקופת החממה כתוצאה מיצירת הערך לגייס כסף.
יוסי סמולר: לכן, הקריטריון של הצלחה במקרה הזה זה גיוס של כמות כסף מסוימת - במקרה הזה, בחרתי בתור דוגמה 500 אלף דולר - תוך פרק זמן מסוים מסיום תקופת החממה.
יוסי סמולר: במקרה הזה לקחתי דוגמה של 12 חודשים.
יוסי סמולר: זה במקרה רמת החברה הבודדת, ואחר כך נראה נתונים כמותיים לגבי העמידה בהצלחה הזאת.
יוסי סמולר: מבחינת החממות, מדדים שיכולים לבוא בחשבון הם מהו אחוז החברות שמצליחות במשך תקופת הזיכיון לעשות את מה שאמרתי קודם, כמות הפרויקטים שנקלטים בחממה במשך תקופת הזיכיון, התרומה של הצוות, וההנחיה המקצועית והעסקית, ההשקעות של החממה במימון משלים, הלוואות גישור, השקעות המשך בחברות, וכמובן התרומה של החממה בקישוריות לשותפים ולקוחות ומשקיעים, והחזר השקעות כמובן.
רוברט אילטוב: מהו בערך אחוז של החברות שמחזירות את ההשקעה?
יוסי סמולר: יש לי שקף, ואני תיכף אראה אותו בפירוט.
יוסי סמולר: מבחינת המדינה המדדים שיכולים לבוא בחשבון זה אחוז החברות שהן פעילות במשך X שנים לפחות מתום תקופת החממה.
יוסי סמולר: אחוז החברות שהצליחו להגיע לרווחיות - זה נושא מאוד חשוב.
יוסי סמולר: בסופו של דבר, אנחנו רוצים לפתח גם תעשייה פה במדינה.
יוסי סמולר: אחוז החברות שהצליחו להגיע למכירות בהיקף של עשרות או מאות מיליוני דולרים.
יוסי סמולר: אחוז החברות שהצליחו להגיע לתעסוקה של עשרות או מאות עובדים.
יוסי סמולר: אחוז החברות שהצליחו לגייס כסף פרטי בהיקף מסוים לפחות וכו'.
יוסי סמולר: וכמובן האחרון שזה כמות הכסף המצטבר שהשקיעה המדינה בחברות חממה בהשוואה לכמות הכסף הפרטי שהושקע בחברות האלה.
יוסי סמולר: יש לי שקף שמראה נתונים כמותיים על הנושא הזה, והוא די מרשים.
יוסי סמולר: עכשיו קצת נתונים כמותיים.
יוסי סמולר: מאז שהתוכנית התחילה עד היום, אנחנו הצהרנו – 1,209 חברות שסיימו את החממות.
יוסי סמולר: אני לא אעבור איתכם על כל המסלולים האפשריים מאז.
יוסי סמולר: אבל, אם נסתכל על המשבצת האדומה למטה, אנחנו רואים שהיום עדיין פעילות 444 חברות שהן בסביבות 40% מהחברות.
יוסי סמולר: אם נסתכל על התפלגות אורך החיים של אותן 444 חברות נוכל לראות ש-75% מהחברות האלה כבר פעילות שלוש שנים ויותר, ולמעשה 50% פעילות משש שנים ומעלה.
יוסי סמולר: אם משווים את הנתונים האלה לנתונים בתחום ההיי-טק בכלל בארץ ובעולם, סך הכול הנתונים האלה מאוד מרשימים.
יוסי סמולר: אם נסתכל על התפלגות אורך החיים של חברות ברות חממה בכלל, לא רק אותן 444 חברות שהזכרתי קודם, אפשר לראות ש-55% מהחברות הן פעילות שלוש שנים לפחות מאז סיום החממה, 40% פעילות לפחות חמש שנים וכו'.
יוסי סמולר: אנחנו יכולים לראות שרבע מהחממות – 26% - - -
עמיר פרץ: ואיפה אלה שלא מצליחות להשלים תשעה ירחי לידה?
יוסי סמולר: הן נסגרות.
יוסי סמולר: אם תסתכל תוכל לראות כי 55% מהחברות חיו שלוש שנים ומעלה.
עמיר פרץ: איפה אלה שהן בין שנה לשלוש?
עמיר פרץ: אולי הן יותר?
עמיר פרץ: כמה יש?
יוסי סמולר: בשקף הזה אתה רואה ש-40% מתוך אלה שהתחלנו הן פעילות.
יוסי סמולר: זה אומר שה-60% לא המשיכו להתקיים.
קריאה: כמה לא סיימו את החממה?
עמיר פרץ: הוא אומר 60%.
יוסי סמולר: התחילו את החממות 1,200.
עמיר פרץ: זה לא רשום, שהעמודה הזאת תופיע.
יוסי סמולר: הוא התכוון שבשקף הזה צריך לציין גם כמה חברות לא סיימו את החממה.
יוסי סמולר: בשקף הזה אנחנו רואים בקו הכחול את כמות הכסף המצטברת שהשקיעה המדינה עד היום בחברות חממה.
יוסי סמולר: הנקודה האחרונה מצד ימין מציינת את כמות הכסף שהושקעה עד סוף 2008.
יוסי סמולר: 500 מיליון דולר הושקע עד היום על-ידי המדינה בחברות.
יוסי סמולר: מצד שני, אם נסתכל על הקו האדום הוא מראה את כמות הכסף המצטברת שהושקע על-ידי משקיעים פרטיים באותן חברות.
יוסי סמולר: הכמות הזאת הגיע ל-2,5 מיליארד.
יוסי סמולר: זה אומר שיש פה יחס מינוף של 1 ל-5.
יוסי סמולר: על כל דולר שהשקיעה המדינה, 5 דולרים הושקעו חזרה על-ידי גופים פרטיים בחברות האלה.
עמיר פרץ: יש בעיה בנתון כזה.
עמיר פרץ: אתה צריך להחליט מתי אתה מתנתק מהחישובים האלה.
עמיר פרץ: אתה לא יכול להמשיך את זה עד אין סוף.
עמיר פרץ: כלומר, ברגע שזה הופך לחברה יצרנית לכל דבר ועניין.
רוברט אילטוב: לא, ברגע שזו חברה יצרנית הם כבר לא נתמכים יותר.
יוסי סמולר: אנחנו מדברים על חברות שעוזבות חממות, והן עדיין לא יכולות לחיות בכוחות עצמן.
יוסי סמולר: הן לא חממה, הן עזבו את החממה.
יוסי סמולר: אבל, הן חברות הזנק שעדיין לא הגיעו למצב שהן יכולות לחיות בכוחות עצמן.
יוסי סמולר: הן עדיין זקוקות לגיוסי כסף.
עמיר פרץ: מה הטווח שבו אתה מחליט שחברת הזנק סיימה?
יוסי סמולר: כשהיא מגיעה לרווחיות.
עמיר פרץ: האם זה יכול להימשך עד אין סוף?
יוסי סמולר: לא עד אין סוף, תלוי באיזה תחום.
יוסי סמולר: חברות בתחומים מסוימים כמו תוכנה, יותר קל להגיע לרווחיות, ואז זה יכול להיות גם אחרי שלוש או ארבע שנים.
יוסי סמולר: ובחברות בתחומים יותר קשים כמו בתחומי פיתוח תרופות וכאלה, זה יכול להגיע גם ל-15 שנה.
יוסי סמולר: לכן, זה מאוד תלוי באיזה תחום אתה נמצא.
יוסי סמולר: אבל, בעיקרון כשחברה מגיעה לרווחיות - למעשה, זה אולי אחד אבני הדרך הכי חשוב בחיי החברה – אז היא לא תלויה במקורות חיצוניים, והיא יכולה כבר להתחיל לחיות בכוחות עצמה.
עמיר פרץ: מהי היחסיות?
עמיר פרץ: האם יש איזושהי נוסחה ליחסיות בין ההשקעה של המדינה להשקעה הפרטית או שיש רק נוסחת מינימום?
עמיר פרץ: זאת אומרת, אם אני משקיע ואני בשלב ההזנק, על כל 10 מיליון שלך אני משקיע 100 – אתה מבסוט.
עמיר פרץ: ואם אני רוצה להשקיע רק מיליון, האם יש איזושהי נוסחת מינימום של שקל תמורת שקל?
יוסי סמולר: לא, אין נוסחת מינימום פה.
יוסי סמולר: האם אתה מתייחס לנקודת הכניסה לחממה או שאתה מתייחס בכלל?
עמיר פרץ: בכלל.
עמיר פרץ: מהי נוסחת היחסיות שאתה קובע בין השקעת מדינה להשקעת הגורם המשקיע בשלב ההזנק?
יוסי סמולר: אני לא קובע.
יוסי סמולר: בשלב שחברה נכנסת לחממה, אני, המדינה, משקיעה 85% מזה, ומבקשת מבעלי המניות הפרטיים להשקיע 15% לפחות.
יוסי סמולר: זה המינימום שאני מבקש.
עמיר פרץ: כמה זמן?
יוסי סמולר: במשך שנתיים.
עמיר פרץ: מה קורה אחר כך?
יוסי סמולר: אחר כך החממה יוצאת לדרכה.
יוסי סמולר: היא חברה פרטית לכל דבר.
יוסי סמולר: אני לא משקיע.
יוסי סמולר: אני משקיע רק בחממה.
עמיר פרץ: אתה משקיע רק בשנתיים.
עמיר פרץ: זה סיפור אחר לגמרי.
אבי ענתי: האם יש שקף שמראה רווחים ביחס להשקעה?
אבי ענתי: לא רווחים של המדינה, אלא רווחים של החברות ביחס להשקעה של המדינה.
רוברט אילטוב: חברים, תרשמו בבקשה את כל השאלות, אחרת אנחנו לא נצא מזה.
רוברט אילטוב: אני מבקש מיוסי להמשיך בהצגת השקפים הבאים ממש בזריזות.
רוברט אילטוב: למי שיהיו שאלות אני אתן זכות לשאלות והבהרות.
יוסי סמולר: קצת נתונים לגבי גיוסי כסף בהמשך.
יוסי סמולר: אם נסתכל על הנתונים באדום שם אנחנו יכולים לראות שבערך 49% מתוך החברות גייסו 500 אלף דולר לפחות.
יוסי סמולר: זאת אומרת, הגדרנו את זה כפרמטר להצלחה של חברה שמסיימת חממה.
יוסי סמולר: סך הכול, סיכויי הצלחה של 49% הם סיכויים גבוהים מאוד אם אתם משווים את זה למה שקורה בתעשיית ההיי-טק בכלל.
יוסי סמולר: השאלה איך השפיע המשבר הכלכלי על החברות שמסיימות את תקופת החממה היא נקודה מאוד עקרונית והייתי רוצה להדגיש אותה.
יוסי סמולר: קרנות הון סיכון, לצערנו, מתמקדות היום בעיקר בהשקעות המשך בחברות הפורטפוליו שלהן.
יוסי סמולר: ואם הן כבר משקיעות בחברות חדשות, אז הן משקיעות בעיקר בחברות שנמצאות בשלב הרבה יותר מתקדם, עם רמת סיכון הרבה יותר נמוכה.
יוסי סמולר: למעשה, אין היום השקעות כמעט בחברותSeed היום מצד קרנות הון סיכון.
יוסי סמולר: המשמעות היא שחברות שמסיימות היום את תקופת החממה מתקשות מאוד לגייס כסף, וחלק גדול נאלץ לצערנו להפסיק פעילות.
יוסי סמולר: אם נסתכל על כמה נתונים – תסתכלו רק על הצד השמאלי.
רוברט אילטוב: האם אתם מחליטים גם בעצמכם להפסיק את המימון?
יוסי סמולר: כן.
יוסי סמולר: קודם כל, החממה יכולה להחליט שהיא רוצה להפסיק לפעול בפרויקט.
יוסי סמולר: יש תוכנית פעולה עם אבני דרך.
יוסי סמולר: אם פרויקט לא עומד באבני דרך יש לנו בודק מקצועי שמלווה את החברה הזאת לאורך כל החממה.
יוסי סמולר: אם הוא הגיע למסקנה שהחברה לא מתקדמת כמו שרצינו, והכסף לא מושקע כמו שרצינו אז הוא ממליץ להפסיק.
יוסי סמולר: זה עולה לאישור ועדות החממות, ואנחנו מפסיקים, בוודאי.
רוברט אילטוב: כך גם לגבי החממות שלא עומדות בתנאים?
יוסי סמולר: חממות גם.
רוברט אילטוב: יש מקרים שאתם מבטלים את הזכאות?
יוסי סמולר: לא באמצע.
יוסי סמולר: אם נגמרת תקופת הזיכיון, ואנחנו מגיעים למסקנה שהחממה לא עמדה ביעדים שלה אז כמובן אפשר להפסיק.
עמיר פרץ: מה גורל ההשקעה שלך אז?
יוסי סמולר: ההשקעה שלי היא לא בחממה, היא בחברות.
עמיר פרץ: בחברה, מה קורה אם הפסקת חברה?
יוסי סמולר: אז זה הלך לטמיון.
יוסי סמולר: זה הון סיכון.
יוסי סמולר: אתם יכולים לראות שמיולי 2008 עד יוני 2009 אחוז החברות שהצליחו לגייס כסף ירד ל-34% מ-63% שנה קודם.
יוסי סמולר: זאת אומרת, יש פה ירידה ממש משמעותית ביכולת החברות לגייס כסף.
יוסי סמולר: פתרונות אפשריים שאנחנו כרגע בודקים זה לנסות להאריך את התקופה של השהות לפחות עד לסוף 2010 מתוך תקווה שאולי ישתפר המצב הכלכלי בשוק.
יוסי סמולר: כמו כן, אפשרות של הקמת קרנות של כסף פרטי עם מינוף ממשלתי כדי לעזור לחברות כאלה, ולנסות לראות אולי אפשר לתת תמריצים למשקיעי הון סיכון בכל אופן להשקיע.
רוברט אילטוב: איפה עומד המינוף עם הממשלה?
יוסי סמולר: יש כרגע כמה הצעות שהועלו, והן נבדקות בלשכת המדען הראשי.
רוברט אילטוב: האם יש לך דוגמה להצעות?
יוסי סמולר: יש גופים פרטיים שבאו ונפגשו איתנו, עם המדען כמובן, והציעו הצעה שהם יביאו כסף, והמדען ישקיע כסף.
יוסי סמולר: והם מוכנים להתחייב להתמקד בחברות שמסיימות חממה.
יוסי סמולר: זה נראה כיוון אפשרי כמובן.
יוסי סמולר: אפשר כמובן לשקול תמריצים גם למשקיעי הון סיכון להשקיע בחברות Seed שהיום כמו שהראיתי זה לא כל כך קורה.
יוסי סמולר: אפשר גם להסתכל על חממות תעשייתיות, אלה שהזכרתי קודם, כחממות המשך, ולהקים עוד חממות כאלה שתקלוטנה חלק מהחברות שמסיימות את החממות הרגילות.
יוסי סמולר: עד כאן המצגת שלי, ואני בכוונה קיצרתי.
עמיר פרץ: יש לי שאלות.
עמיר פרץ: אני מתנצל שאיחרתי, אני מניח שאמרת את זה בשקפים הראשונים.
עמיר פרץ: איפה הריכוזים הכי משמעותיים של החממות?
יוסי סמולר: זאת הפריסה הגיאוגראפית, וכמו שאתה רואה היא נמצאת פרוסה על כל פני כל המדינה, מקצרין בצפון ועד שדה בוקר בדרום.
יוסי סמולר: זאת המדיניות פחות או יותר.
יוסי סמולר: אנחנו לא רוצים לרכז חממות רק במקומות מסוימים.
יוסי סמולר: יש 26 חממות, סך הכול.
עמיר פרץ: האם החלוקה היא פחות או יותר שווה בין ה-1,209?
יוסי סמולר: כן, כפי שאתה רואה די אחידה.
עמיר פרץ: האם יש לך מקום שבו הריכוז הוא הרבה יותר גדול מבחינת היחידות הטכנולוגיות בתוך החממה?
יוסי סמולר: לא, לא.
יוסי סמולר: גם זה מפולג.
יוסי סמולר: כמו שאמרתי, יש 7,8.
עמיר פרץ: האם יש התמחות?
עמיר פרץ: איך אתה מנתב יזם של חברה של סטארט-אפ חדש לחממה כלשהי?
עמיר פרץ: האם זה לפי אזור גיאוגראפי, או לפי סוג הטכנולוגיה, לפי סוג הפיתוח?
עמיר פרץ: האם יש משהו של יתרון יחסי ביניהם?
יוסי סמולר: כל חממה בוחרת להתמחות בתחום מסוים.
יוסי סמולר: אנחנו נותנים לשוק החופשי להגדיר לעצמו במה הוא רוצה להתמקד, אלא אם כן יש חממות מסוימות שאנחנו מחליטים שהן תהיינה ייעודיות לנושא מסוים.
יוסי סמולר: יש באתר אצלנו רשימה של כל החממות עם נתוני קשר איך להתקשר לחממות, ותחומי הפעילות שלהן וכו'.
יוסי סמולר: יזם שרוצה להתקבל לחממה הוא בוחר לו קודם כל את החממה שקרובה לאזור הגיאוגראפי שלו, ולתחום העיסוק שלו וכו' וכו'.
עמיר פרץ: אתה אומר - יחסים בין החממה ליזם.
יוסי סמולר: כן, אנחנו לא מתערבים בזה.
עמיר פרץ: בהשקעה הממשלתית כשאתה מדבר על 85%, האם יש לך רף מקסימאלי?
יוסי סמולר: יש תקציב מאושר שהוא נניח שני מיליון שקל.
יוסי סמולר: המדינה משקיעה עד 85% מזה, לא יותר מזה.
עמיר פרץ: רף מקסימאלי שני מיליון לחברה.
עמיר פרץ: האם יש לך איזשהן זכויות של העברת חברה מגורם אחד לגורם שני, או שאתה לא נכנס לזה?
עמיר פרץ: זאת אומרת, המדינה לא קנתה לעצמה שום זכות כלשהי בשום שלב על המיזם עצמו בגין ההשקעה.
יוסי סמולר: לא.
עמיר פרץ: נניח וחממה מודיעה לך שהיא החליטה לסגור.
עמיר פרץ: בכל זאת השקעת שם מיליון, מיליון וחצי שקל.
עמיר פרץ: האם יש לך זכות להגיד: אני אשמר אצלי את מה שקניתם עד עכשיו.
עמיר פרץ: יכול להיות שבעוד שנתיים פתאום יסתבר שכולם רוצים לטפל בקרחת שלהם, והרעיון של המצאת איזה אנזים לשערה הקטנה בצד השני הופך למבוקש.
עמיר פרץ: הוא אצלך.
עמיר פרץ: האם יש לך מאגר של מיזמים בסטנד-אפ שהם לא עברו את הסף?
עמיר פרץ: לצערנו, הרבה פעמים הסיטואציה היא שהעיתוי הוא לא בדיוק העיתוי, וכמה שנים אחר כך מסתבר שמישהו שחשב על כך קודם נכנס לצרות צרורות, וההוא שהגיע חמש שנים לאחר מכן קטף את כל הקופה.
עמיר פרץ: מה הזכויות שלך בעסק?
יוסי סמולר: אז כן.
יוסי סמולר: אם חממה מחליטה להפסיק, עדיין יש חברות בתוך החממה.
עמיר פרץ: לא חממה, חברה.
יוסי סמולר: אם חברה מפסיקה לא סוגרים את המפתח וזהו.
יוסי סמולר: מכניסים אותה למה שנקרא תקופת הקפאה.
עמיר פרץ: מי בעל הבית של תקופת ההקפאה?
יוסי סמולר: החברה כבר הפכה להיות חברה פרטית.
יוסי סמולר: ברגע שהיא עוזבת את החממה - - -
עמיר פרץ: היא סגרה אחרי שנה, מי בעל הבית של ההשקעה הזאת?
יוסי סמולר: יש בעלי מניות.
יוסי סמולר: יש את החממה שהיא בעלת מניות שם, יש משקיעים אחרים שהשקיעו.
עמיר פרץ: אבל, הכסף הוא שלך.
יוסי סמולר: לי אין.
רוברט אילטוב: המדינה נותנת הלוואה.
יוסי סמולר: המדינה לא מחזיקה מניות בחברות.
יוסי סמולר: זה הלוואה, כן.
עמיר פרץ: אני שאלתי אותו מה קורה עם הכסף במהלך השנתיים, והוא אמר שזה יורד לטמיון.
רוברט אילטוב: לא, יש סיכון שהכסף ירד לטמיון.
רוברט אילטוב: אבל, זו בעצם הלוואה.
יוסי סמולר: אתה החסרת אולי את הפרק שאני דיברתי עליו, על תמורת המענק שאנחנו נותנים.
עמיר פרץ: אגב, אין לי בעיה עם תפיסה שאומרת שמשקיעים הרבה כסף בהנחה ש-X ממנו יורד לטמיון.
עמיר פרץ: לוקחים סיכון כדי להניע דברים.
עמיר פרץ: אני בעד התפיסה.
עמיר פרץ: אני רק אומר, אם בכל זאת מישהו הלך, למי שייך המידע הזה?
יוסי סמולר: קודם כל, התשובה היא כן.
יוסי סמולר: לוקחים פה סיכון, וחלק מההשקעות האלה יורדות לטמיון.
יוסי סמולר: יש בכל אופן מנגנון היום שתמורת הכסף שהמדינה נותנת הלוואה לחברה - המדינה לא רוצה להחזיק מניות, אז היא נותנת את המניות האלה לחממה.
יוסי סמולר: אבל, היא משעבדת אותן תחת השם של המדינה.
יוסי סמולר: כל עוד הכסף לא מוחזר למדינה, השעבוד לא מוסר.
יוסי סמולר: חברה כזאת שמפסיקה את הפעילות, אם בשלב מסוים היא ממשיכה, והחממה רוצה לממש את המניות שלה היא צריכה להחזיר לנו את ההלוואה כדי שהשעבוד יוסר.
רוברט אילטוב: אני אשמח מאוד אם תוכל לחזור על השקף של החזר ההלוואות, ולתת לנו פירוט קצת יותר לעומק.
רוברט אילטוב: למעשה, זוהי השאלה שעלתה פה.
רוברט אילטוב: אם אנחנו נותנים את הכסף, כמה כסף חוזר, ואיך הוא חוזר?
רוברט אילטוב: וכן, לאן הוא הולך כשהוא חוזר?
יוסי סמולר: החזר ההלוואות מתבצע היום בשני אופנים.
יוסי סמולר: האחד הוא החזר יזום על-ידי החממה.
יוסי סמולר: השני, החזר כתוצאה ממכירת מניות של החממה בחברה.
יוסי סמולר: כמו שאמרתי, שיעבוד על המניות לא יוסר עד שהיא לא תחזיר לנו את הכסף.
יוסי סמולר: אלה שני האופנים.
יוסי סמולר: אני אדלג על הסעיף השני מפני שהוא פחות רלוונטי לכרגע.
יוסי סמולר: נסתכל על הסעיף השלישי.
יוסי סמולר: למעשה, עד סוף שנת 2009 החממות היו אמורות להחזיר הלוואות שניתנו ל-31 חברות בהיקף של 81 מיליון שקל.
יוסי סמולר: בפועל, החממות החזירו הלוואת עבור 6 חברות, בהיקף כולל של 14 מיליון שקל.
יוסי סמולר: למעשה, למעט חברה אחת, ההלוואות עבור כל יתר החברות הוחזרו בעקבות אקזיט.
יוסי סמולר: זאת אומרת, כשהחממה מימשה את המניות שלה בחברה, אז היא החזירה את ההלוואה למדינה.
רוברט אילטוב: מה קורה עם 25 החברות האחרות?
יוסי סמולר: עדיין נשארות פתוחות, ובמקרה הזה יש למדינה אופציה לממש את המניות המשועבדות אם היא רוצה - זה לגבי שאר החברות.
רוברט אילטוב: מה קורה עם התקציב שמתקבל בחזרה?
יוסי סמולר: כסף שמתקבל חזרה חוזר חזרה למדען הראשי.
עמיר פרץ: הכסף שלך ממוחזר כל שנה, או שאתה מקבל תקציב נוסף?
יוסי סמולר: הכסף שמתקבל הוא חלק מהתקציב שניתן לי.
עמיר פרץ: זו המסגרת שלך שאיתה אתה צריך לנוע בהחזרים?
עמיר פרץ: אתה לא מקבל תוספות?
יוסי סמולר: לא מקבל תוספות.
עמיר פרץ: גם אם אתה מוכיח שחלק ירד לטמיון לא משלימים לך את האמבטיה?
יוסי סמולר: לא, נותנים לי כל שנה תקציב מסוים שמחליטים שהוא יהיה התקציב לתוכנית החממות.
עמיר פרץ: יש לך כל שנה תוספת?
יוסי סמולר: בוודאי, כן.
יוסי סמולר: יש לי כל שנה תקציב.
יוסי סמולר: לפעמים הוא יותר קטן, לפעמים הוא יותר גדול.
עמיר פרץ: לא חשוב, יש לך תוספת למסגרת.
יוסי סמולר: כן, בוודאי.
עמיר פרץ: זאת אומרת, אם יהיה החזר טוב אנחנו יכולים בעוד חמש שנים לעמוד במצב שהמחזור שלך גם מיליארד דולר.
יוסי סמולר: לא, זה תלוי באגף התקציבים.
רוברט אילטוב: זה חוזר למדען הראשי שקובע את המדיניות.
עמיר פרץ: האם הוא לוקח את מה שאתה מחזיר לצרכים אחרים?
רוברט אילטוב: יש ענפים נוספים שפועלים.
יוסי סמולר: בהחלט יכול להיות.
עמיר פרץ: לפחות הוא צריך להתחייב במקביל לשמור על המסגרת של ה-500 מיליון שתהיה פחות או יותר בפעילות קבועה, כן או לא? אני רוצה להבין, אני מצטער שאני נכנס לכם לבוכהלטריה הפנימית של המדען הראשי, אבל זה הקובע.
עמיר פרץ: זה הרי הכסף הכי נזיל שיש לכם, זה לא כסף שחוזר לאוצר.
עמיר פרץ: זה לא כמו דוחות המשטרה שהולכים לאוצר ואחר כך הוא צריך להתחשבן איתם.
עמיר פרץ: יש לך פה כסף נזיל מאוד שהוא גם גמיש, והמדען הראשי יכול לעשות בו הרבה מאוד.
יוסי סמולר: לשכת המדען הראשי כשהיא מציבה לי תקציב, היא לוקחת בחשבון גם תצפית של כמה כסף יוחזר חזרה, וזה חלק מהתקציב שעומד לרשותי.
עמיר פרץ: עזוב את הטכניקה, אותי מעניין אם המדען הראשי נוקט מבחינתי, לא מבחינתך, במדיניות נכונה, כן או לא.
עמיר פרץ: מה זה מדיניות נכונה מבחינתי?
עמיר פרץ: שיש אמבטיה.
עמיר פרץ: נניח, 500 מיליון דולר זה המחזור שלך בעשר שנים.
עמיר פרץ: אחד יוצא, נשאר לך כסף, נכנס וכו', ואתה מתנהל.
עמיר פרץ: אתה אומר: אבל, אם חזר לי יותר מידיי?
עמיר פרץ: למדען הראשי יש עודף.
עמיר פרץ: אבל, לפחות אם יש לך חוסר אז שימלא לך את העסק.
עמיר פרץ: אם הוא מתחייב שיש איזה רף מינימאלי שממנו לא יורדים, זה בסדר – אין לי בעיה.
עמיר פרץ: אם יש הרבה מימושים זכותו המלאה לקחת את זה לצרכים אחרים, וזה לגיטימי, וזה בסדר גמור.
עמיר פרץ: אבל, שלא יהיה מצב שהוא לוקח לצרכים אחרים, ולאט לאט בעוד חמש שנים נראה שהשקף שלך מדבר על מחזור כולל של 400 מיליון ולא 500.
יוסי סמולר: ממה שנמסר לי מלשכת המדען הראשי, כסף שחוזר מהחזר הלוואות חוזר חזרה לתוכנית החממות.
רוברט אילטוב: יוסי, תודה רבה.
רוברט אילטוב: אני רוצה בכל אופן להבהיר שזוהי הפעם הראשונה שהדיון הזה הוא כזה רחב ועמוק בנוגע לחממות.
רוברט אילטוב: החממות הוקמו באמת לצורך קליטת עלייה, והיום הן יותר רחבות.
רוברט אילטוב: הן קולטות גם את הישראלים, והחממות הן בעצם היום אחד הדברים שבאמת נותן פתרון לחברות הזנק שהן בתחילת דרכן.
רוברט אילטוב: אנחנו מאוד מוגבלים בזמן, אנחנו צריכים לסיים בשעה 10:30.
רוברט אילטוב: לכן, אני מבקש לדבר מאוד בתמצות.
רוברט אילטוב: לידיה לזנס נמצאת?
רוברט אילטוב: האם יש פה נציג של המדען הראשי, או ממשרד התמ"ת?
קריאה: ממשרד התמ"ת.
קריאה: אני לא יודע אם אני יכול לדבר בשם המדען הראשי במקרה הזה.
רוברט אילטוב: חיים קופנס, בבקשה.
חיים קופנס: שמי חיים קופנס, אני שותף עצמאי בקרן הון סיכון JVPשהיא גם בעלים של חממה בשם JVP סטודיו, ומטעם הקרן אני מנהל את החממה.
חיים קופנס: ברשותכם, הייתי רוצה להתייחס בכמה מילים לתוכנית החממות, ואולי להעיר כמה הערות.
רוברט אילטוב: אנחנו שמענו את הצד האחד, והיינו רוצים לשמוע ממך אם יש איזשהן בעיות בירוקראטיות, צווארי בקבוק, נושאים שצריך לתקן.
רוברט אילטוב: אנחנו נשמח להתייחס לזה.
חיים קופנס: בשמחה.
חיים קופנס: קודם כל, לפני שאני אדבר על בעיות אני רוצה לתת קצת שבחים.
עמיר פרץ: קודם כל, תאר לנו איפה נמצאת החממה הזאת, כמה חברות יש בה, ומהי הפעילות.
עמיר פרץ: אחר כך תעבור לשבחים.
חיים קופנס: החממה נמצאת כאן בירושלים.
חיים קופנס: אנחנו פעילים מזה שש שנים.
חיים קופנס: יש לנו כיום שלוש וחצי חברות שהן אקטיביות.
חיים קופנס: החצי היא חברה שנמצאת לקראת סיום דרכה.
חיים קופנס: המטרה שלנו היא לבצע בערך ארבע השקעות חדשות מידי שנה.
חיים קופנס: התחלנו עכשיו את תקופת הזיכיון השלישית שלנו.
חיים קופנס: זאת אומרת, סיימנו שתי תקופות זיכיון של שלוש שנים.
חיים קופנס: כמו שיוסי אמר, אנחנו חממה ששייכת לגוף פרטי, לקרן הון סיכון.
עמיר פרץ: האם אתה מדבר על מוצרי אנימציה וכו'?
חיים קופנס: ההתמקדות שלנו היא בתוכנה.
עמיר פרץ: אתה מדבר על חממה שמתעסקת באנימציה ובסרטים?
חיים קופנס: היא עוסקת גם באנימציה ובסרטים.