GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים קופנס: ההגדרה שלנו היא התעסקות בתוכנה בתחומים של מדיה, כאשר המדיה יכולה להיות אנימציה וסרטים בצד אחד, משחקים בצד השני, אינטרנט בצד השלישי.
חיים קופנס: אבל, גם תוכנות.
עמיר פרץ: מי היזם מאחורי העניין?
חיים קופנס: הראל מרגלית.
עמיר פרץ: אה, זה של הראל מרגלית.
עמיר פרץ: ביקרתי שם, ועכשיו יש לי מושג.
חיים קופנס: קודם כל, אני חושב שתוכנית החממות, וצריך לציין את זה לשבחה, היא אחת התוכניות החשובות ביותר שהמדען הראשי מפעיל.
חיים קופנס: המטרה של התוכנית הזאת היא לטפל בכשלי שוק, ובעצם לטפל בשני מקרים.
חיים קופנס: מקרה שבו כסף פרטי לא מוכן להשקיע כיוון שמצב החברה שבה אנחנו מדברים הוא מסוכן מידיי, ומצב שני הוא בעצם מצב שבו ניתן לממש, או ניתן למנף אחר כך את הכסף הציבורי על בסיס כסף פרטי שישקיע בחברה לאחר מכן.
חיים קופנס: כמה מילים עלינו כדי להסביר את שתי הנקודות האלה.
חיים קופנס: כמו שאמרתי, אנחנו מפעילים קרן הון סיכון, קרן שהיא פרטית לחלוטין.
חיים קופנס: אבל, כשאנחנו מסתכלים על מיזם ואותו אנחנו מפנים לחממה, זה מיזם שאנחנו לא מוכנים להשקיע בו דרך הקרן.
חיים קופנס: אנחנו לא מוכנים להשקיע בו כי הצוות לא מגובש, כי השוק לא מוכח, כי המוצר עדיין לא קיים.
חיים קופנס: לפעמים, כל מה שיש ליזמים זה מצגת Power Point.
חיים קופנס: אנחנו כן מוכנים להשקיע במיזם הזה דרך - - -
עמיר פרץ: הקרן חופפת חממה?
חיים קופנס: הקרן משקיעה בפרויקטים שהם בוגרי חממה.
עמיר פרץ: האם יש לכם, לקרן, לא לחממה, פרויקטים נוספים?
חיים קופנס: ודאי, הקרן עצמה היא קרן הון סיכון, והיא משקיעה בפרויקטים גם בארץ וגם בחו"ל שנמצאים לרמת בשלות מסוימת.
עמיר פרץ: או,קיי, אתה לא שם את כל הביצים שם.
חיים קופנס: לא, בוודאי שלא.
חיים קופנס: חלק מההשקעות בקרן זה בפרויקטים שהם בוגרי חממה.
חיים קופנס: כשפרויקט מגיע אלינו אנחנו בעצם שוקלים את השיקול של הסקטור הפרטי, האם אנחנו רוצים להשקיע בו דרך הקרן במידה והפרויקט הזה הוא מוכח, ויש לו כבר את כל הקריטריונים להשקעה, או האם אנחנו מפנים אותו לחממה במידה ואנחנו רוצים למנף את הכסף הציבורי על בסיס ההשקעה שלנו לפרויקטים שמטבע הדברים שלהם הם מאוד מסוכנים?
חיים קופנס: אני יכול להגיד שבפרויקטים שאנחנו משקיעים בהם דרך החממה אנחנו לא היינו משקיעים אלמלא הזיכיון של החממה.
חיים קופנס: זאת אומרת, זה בעצם החשיבות של אותה חממה.
חיים קופנס: במבחן התוצאה – ויוסי קודם הראה את השקף של המינוף של הכסף הפרטי לעומת הכסף הציבורי, אני חושב שזה שקף מאוד חשוב, וחייבים להסביר אותו.
חיים קופנס: ההסתכלות כאן באה ואומרת דבר כזה.
חיים קופנס: יש לנו כסף ציבורי שגרם ללידה של חברות.
חיים קופנס: החברות האלה לא היו נולדות אלמלא הכסף הציבורי, ועכשיו השאלה היא כמה כסף פרטי זרם לתוך אותן חברות בהשקעות המשך?
חיים קופנס: במקרה שלנו, דרך אגב, אנחנו יכולים להציג סטטיסטיקה שאומרת שכל דולר ציבורי יצר 20 דולר פרטיים.
חיים קופנס: אנחנו נמצאים במצב שהוא הרבה מעל לממוצע שאותו יוסי הציג, כך שבעצם אנחנו יכולים להראות גיוסים של בערך 80 ומשהו מיליון דולר על בסיס ההשקעה הממשלתית בחברות בתחילת הדרך שלהן.
חיים קופנס: זהו בעצם המבחן מנקודת ראות המדינה.
חיים קופנס: זה גם בעצם המבחן מטעמנו שבודק למה כדאי לנו להיות בעלים של חממה.
חיים קופנס: עוד פרמטר אחד חשוב, ובזה אני אסיים את השבחים, זה שאקזיט אחד שהיה לנו בתוכנית החממות כיסה בעצם את כל ההשקעה הציבורית.
חיים קופנס: זאת אומרת, ההחזר למדינה שאנחנו החזרנו כתוצאה ממכירה של חברה אחת מתוך כל ההשקעות שעשינו החזיר את ההשקעה הציבורית בכל החברות כולן שבהן בעצם המדינה השקיעה דרך הפלטפורמה שלנו.
חיים קופנס: כך, שבעצם מנקודת ראות המדינה, יתר ההשקעות הולכות להיות רווח אמיתי.
חיים קופנס: עכשיו הגענו לשאלה מה צריך לעשות הלאה?
חיים קופנס: לפני כשבע שנים התחילה הפרטה של חממות, ומה שבעצם הופרט זה הזיכיון לתפעול חממה.
חיים קופנס: מה שבעצם לא נגמר, ולא נגמר עד היום, זה ההסתכלות של הרגולאטור, של המדינה, על החממות כעל גוף שצריך לדווח למדינה, וכעל גוף שהמדינה בעצם עוסקת בניהול מאוד מאוד אקטיבי של הפעילויות שלו.
חיים קופנס: זה מתחיל מדברים מאוד קטנים.
חיים קופנס: אנחנו,למשל, צריכים לבקש אישור מהרגולאטור, מהמדינה, על נסיעה של חברה לחוץ לארץ.
חיים קופנס: זאת אומרת, כדי שהנסיעה הזאת תהיה מוכרת ותופיע במסגרת תקציב שהמדינה מוכנה להשתתף בו, צריך לבקש אישור.
חיים קופנס: למה?
חיים קופנס: כי פעם ב-1990 כשהתוכנית הזאת התחילה, נסיעות לחוץ לארץ היה מצרך נדיר שנתפס כלוקסוס.
חיים קופנס: היום אני לא חושב שיש מישהו שמתייחס לזה כאל לוקסוס.
חיים קופנס: אלו נסיעות עבודה לכל דבר.
חיים קופנס: אם כן, יש דברים קטנים.
חיים קופנס: אבל, יש גם דברים גדולים.
חיים קופנס: הדבר הגדול המרכזי הוא נושא של החזר ההלוואות לאחר שש שנים שזה נושא שמאוד מפריע לקיומן של חברות, כי אנחנו היום בעצם נמצאים היום בסוף הגל הראשון של ההשקעה של החממות המופרטות.
חיים קופנס: הרבה מאוד חברות מתחילות לסיים את אותו מחזור של שש שנים, וכמו שיוסי אמר, או הראה בשקפים שלו, הרבה מאוד חברות נמצאות היום במצב שבו הן צריכות להחזיר את ההלוואה.
חיים קופנס: בעולם שבו אנחנו פועלים, מקובל שחברה מבשילה אחרי שמונה שנים.
חיים קופנס: לפעמים, אחרי עשר שנים.
חיים קופנס: בעולם של ציוד רפואי זה יכול לקחת הרבה יותר זמן.
רוברט אילטוב: האם יש לכם דיאלוג בנושא הזה עם המדען הראשי?
חיים קופנס: יש לנו דיאלוג, וצריך לפתור את הבעיות האלה, כי אחרת הבעיות האלה מייצרות בירוקרטיה מצד אחד, ומחסומי כניסה מהצד השני לתוכנית החממות.
רוברט אילטוב: מהי ההצעה שלכם היום?
עמיר פרץ: אתה בטוח שתחזיר בעוד שנתיים, או שתבוא בעוד שנתיים ותגיד ששמונה לא מספיק?
עמיר פרץ: דבר איתנו ישר, אנחנו נדבר עם התמ"ת על כל נושא.
עמיר פרץ: אבל, שיהיה הגיוני.
חיים קופנס: אני מסתכל על הדברים מנקודת ראות של קרן הון סיכון, ואני מסתכל על הסטטיסטיקה של קרן.
עמיר פרץ: אתה התחייבת לפני שש שנים בחוזה.
עמיר פרץ: אתה יכול להגיד שהמשבר הכלכלי האחרון יצר מצב חדש, ושאתה מבקש להתחשב, ושיעשו פריסה יותר ארוכה.
עמיר פרץ: זה הגיוני, וזה בסדר.
עמיר פרץ: אתה לא יכול להגיד שהנורמה מהיום תהיה לפי מדד סיכון כלשהו.
עמיר פרץ: אתה יכול להגיד: תחלקו תחומים.
עמיר פרץ: תחום הרפואה יהיה עשר שנים, תחום ההיי-טק יהיה ארבע שנים - זה בסדר.
עמיר פרץ: אל תעשה שינוי חוזים בדיעבד עם המדינה כי זו שיטה שאני לא אוהב.
עמיר פרץ: קודם כל, היזמים חותמים, ואחר כך אומרים: בסדר, כשיגיע הרגע להחזיר נבוא ונגיד: כן יכולים, לא יכולים.
עמיר פרץ: אין בזה היגיון.
חיים קופנס: אני חלילה לא חושב שצריך לשנות פה חוזים בדיעבד.
עמיר פרץ: אני בעדכם, אבל אני גם צריך להגן על האינטרסים של המדינה.
רוברט אילטוב: בשביל זה שאלתי אם יש דיאלוג.
רוברט אילטוב: אם לא היה דיאלוג אז בטח המדען הראשי לא היה מסכים לזה.
יוסי סמולר: יש דיאלוג, ואנחנו בוחנים עכשיו כל מיני דברים.
חיים קופנס: קודם כל, קיים דיאלוג.
חיים קופנס: שנית, אף אחד לא בא ואומר: אנחנו רוצים לשנות חוזים בדיעבד.
חיים קופנס: אנחנו באים ואומרים שני דברים.
חיים קופנס: אנחנו באים ואומרים דבר אחד.
חיים קופנס: כיום יש משבר כלכלי מאוד קשה, ובמצב שבו המדינה תבקש החזר ההלוואות, מה שיקרה בסופו של דבר זה שהמדינה תמצא את עצמה מחזיקת מניות בהרבה מאוד מהחברות האלה כי ההלוואות לא יוחזרו, וכתוצאה מכך המדינה תקבל את המניות.
חיים קופנס: ואז בעצם אנחנו מעבירים את הכדור של ניהול אותן חברות למדינה, והמדינה לא אמורה להתעסק בזה.
חיים קופנס: זה דבר אחד, ולכן נקודתית צריך לפתור את זה.
חיים קופנס: מנקודת ראות של מה קורה הלאה, אנחנו באים ואומרים את הדבר הבא.
חיים קופנס: המספר שש שנים הוא מספר שרירותי.
חיים קופנס: אין לו איזושהי משמעות מיוחדת.
חיים קופנס: כשמסתכלים על הסטטיסטיקה של השקעות הון סיכון אז המספר הזה בעצם לא קיים.
חיים קופנס: קרנות הון סיכון עובדות על מחזורים של שמונה ושל עשר שנים.
חיים קופנס: ולכן, כשאנחנו מסתכלים על חוזים שצריכים להיחתם הלאה, אחד הדברים שצריך לעשות זה לשנות את המדיניות, ולבוא ולהגיד - - -
עמיר פרץ: אל תציג את זה כך, כי אני למשל לא אסכים.
עמיר פרץ: תציג את זה שבגלל שהיה משבר כלכלי השנה, אתם חושבים שצריך לעשות grace של עוד שנתיים – בסדר.
עמיר פרץ: אל תגיד לי פתאום שמה שהיה נכון תכנונית לפני שש שנים, פתאום הוא לא נכון.
רוברט אילטוב: חבר הכנסת עמיר פרץ, הבעיה היא שבאוצר היום לא מכירים במשבר הכלכלי.
עמיר פרץ: לא משנה.
עמיר פרץ: זו חברת הון סיכון שהיא גם משקיעה בעולם.
רוברט אילטוב: אני לא יודע אם העמדה הזאת לבדה תספיק לאוצר.
עמיר פרץ: לי היא תספיק.
עמיר פרץ: אני משתכנע מזה, ולא מהדרך האחרת.
חיים קופנס: אז אני אשמח לשכנע אותך בזה.
חיים קופנס: דברים נוספים שצריך לטפל בהם, וגם על הנקודה הזאת יוסי העיר הם בעצם כשל השוק המתמשך שקיים היום.
חיים קופנס: קיים היום כתוצאה מהמשבר הכלכלי שבו אנחנו נמצאים כשל שוק של השקעות בכלל.
חיים קופנס: לא רק השקעות חממה, אלא השקעות בכלל של קרנות הון סיכון.
חיים קופנס: אנחנו רואים שכמות הכסף שזמינה בארץ להשקעות הולכת ויורדת.
חיים קופנס: הקרנות החדשות שמגויסות הן יותר קטנות, וכתוצאה מכך הן הרבה יותר סלקטיביות.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, צריך להשקיע עוד ישיבות יחד איתך.
עמיר פרץ: אני התחלתי במאבק להקים את החממות הראשונות כשהמדענים הראשונים הגיעו.
עמיר פרץ: אני חושב שזה נושא מאוד מאוד חשוב.
רוברט אילטוב: זה ישיבה ראשונה בנושא הזה, ובטח יהיו עוד ישיבות.
רוברט אילטוב: אנחנו נבחן את הדברים.
רוברט אילטוב: ואם יהיה צורך להתערב מול האוצר ומול התמ"ת, אנחנו נעשה זאת.
עמיר פרץ: חשוב מאוד.
חיים קופנס: כתוצאה מאותו כשל שוק שקיים אנחנו צריכים התערבות של מנגנון המדען הראשי לטיפול בחברות שהן מצד אחד בוגרות חממה, ומצד שני גם חברות צעירות שהן לא בוגרות חממה שהן חברות מצליחות.
חיים קופנס: חלקן חברות שהן מוכרות.
חיים קופנס: הן מוכרות כבר במספר מיליוני דולרים.
חיים קופנס: הן הגיעו לשוק.
חיים קופנס: אבל, החברות האלה פשוט ימותו.
עמיר פרץ: אתה מתריע על משהו ריאלי?
חיים קופנס: בוודאי.
עמיר פרץ: אתה לא מדבר על תוכנית צופה פני עתיד.
חיים קופנס: היום.
חיים קופנס: זה קורה היום, זה לא יכול לקרות.
חיים קופנס: היום יש חברות מוצלחות שמוכרות במיליון דולר, בשני מיליון, בעשרה מיליון דולר, שנסגרות כתוצאה מהעובדה שכמות ההוצאות שלהן גדולה מכמות המכירות.
חיים קופנס: הן עדיין לא רווחיות.
חיים קופנס: אין מנגנונים מספיק משוכללים כדי לטפל במצב הזה.
חיים קופנס: יש כאן כשל שוק שחייבים לטפל בו.
עמיר פרץ: הצגת את הדברים יפה מאוד.
רוברט אילטוב: יהיה גם דיון בנושא קרנות הון סיכון שהוא גם כן דיון מרתק בפני עצמו.
רוברט אילטוב: תאמין לי שאנחנו ניכנס לזה לעומק.
רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא שלמה וקס, בבקשה.
רוברט אילטוב: אחרי זה אני אשמח לשמוע נציג של חברה שנמצאת בתוך חממה.
רוברט אילטוב: האם יש פה מישהו כזה?
רוברט אילטוב: אין פה.
שלמה וקס: אני רוצה להמשיך את דבריו של חיים.
שלמה וקס: קודם כל, אפשר להאריך את החזר ההלוואה – לא קרה שום דבר.
שלמה וקס: המניות משועבדות, ואם אני מצליח להחזיק את החברה חיה כתוצאה מזה, ולא סוגר איתה, אז לא קרה למדינה שום דבר.
שלמה וקס: התנאים נשארים אותו הדבר.
עמיר פרץ: מה שאתם דורשים הוא בסדר.
עמיר פרץ: אבל, המדינה רוצה את זה כדי לתת לחממה אחרת.
שלמה וקס: אני לא מייצג את החממות, אני מייצג את תעשיית האלקטרוניקה והתוכנה.
עמיר פרץ: אילו היית מייצג היום חברות חדשות שעומדות בפתח ואין תקציב, אז היית אומר: תממשו מול אחרים.
עמיר פרץ: לכן, יש פה מטוטלת.
עמיר פרץ: אני מציע – דברו על משבר זמני.
שלמה וקס: חבר הכנסת פרץ, הבאתי לכאן בכוונה חבר נשיאות שלנו שהוא בוגר חממה שמוכר היום - - -
עמיר פרץ: שלמה, אני בעדכם.
עמיר פרץ: אבל, אני מודאג מזה שאתם מציגים את זה בדרך שלא תעברו את הסף.
עמיר פרץ: אני מנסה להיות הקטגור שלכם כדי שתמצאו את הסנגוריה הכי טובה.
רוברט אילטוב: חבר הכנסת פרץ, אני מסכים איתך.
רוברט אילטוב: אבל, בוא ניתן להם לדבר.
לוקה ברקוביץ: יש איזושהי טעות למר פרץ.
לוקה ברקוביץ: קודם כל, אני מתנצל הייתי בוועדת המדע והטכנולוגיה.
לוקה ברקוביץ: אני חבר נשיאות איגוד תעשיית האלקטרוניקה, ובוגר חממה.
לוקה ברקוביץ: החוב נשאר חוב, לא קשור לחברות החדשות.
לוקה ברקוביץ: להיפך, אתה יכול לעזור אחרי שש שנים.
לוקה ברקוביץ: מר פרץ, זה כמו שיש לי חוב אליך של מאה שקל, ואתה אומר:
לוקה ברקוביץ: אם אתה לא משלם עד מחר, אני מוותר על החוב.
עמיר פרץ: אתה הבן שלי, ויש לי בן אחר שהבטחתי לו שכשאתה תחזיר לי, אני אתן לו.
עמיר פרץ: אבל, אין לי איך לתת לו, ואין לי מאיפה לגייס.
עמיר פרץ: המדען הראשי לא נותן לו תוספת.
לוקה ברקוביץ: זה כסף שלא חוזר.
עמיר פרץ: כן חוזר.
שלמה וקס: אם אני איאלץ לסגור עכשיו את החברה שלו, בין כה וכה הכסף הזה לא חוזר.
שלמה וקס: אני רוצה כן להחזיר את הכסף הזה.
שלמה וקס: זה ייקח עוד שנה, או עוד שנתיים, כפי שאמר חיים.
שלמה וקס: יש היום מצוקה אמיתית.
שלמה וקס: אנחנו באיגוד תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה הצגנו גם לחשב הכללי, והצגנו גם לאוצר - יש היום כשל שוק במדינת ישראל, אני אקרא לזה קרנות הון ביניים.
שלמה וקס: כי החברה הזאת שהוא מציג שאין לה את המימון, או אם ללוקה חס וחלילה אין את המימון, אם היתה קרן בתמיכה של המדינה שמשקיעה בחברות שעדיין הן לא מראות רווחים אמיתיים כי יש להן השקעות עבר, אבל הן מוכרות, ונותנים להן עכשיו הון ביניים שימשיכו לפתח כדי להגיע לבשלות ולהתפתח – יש היום כשל שוק במדינת ישראל בנושא הזה, ואין קרנות לא Private equity, ולא שום דבר שהן ממשיכות.
שלמה וקס: קרן הון סיכון סיימה את התפקיד שלה, אין – החברה מוכרת, נאלצים לסגור אותה אם לא נדע לעשות את זה.
שלמה וקס: אלו שתי נקודות חשובות כדי לעודד את התעשייה, ולהקים כאן תעשייה אמיתית, ולא לעשות אקזיטים מייד.
לוקה ברקוביץ: ב-2004 התחלנו עם חברה אחת, אדם אחד, ועכשיו אנחנו נותנים פרנסה לשלושים משפחות רק בזכות החממות.
לוקה ברקוביץ: יש גם חממה אחרת שאמרו לי שאני יכול לתת את השם, בשם קסניה בקריית גת, קרוב אליך.
עמיר פרץ: קריית גת היתה אחת הראשונות שהוקמו בארץ.
לוקה ברקוביץ: מתוך 22 פרויקטים שקיבלו מימון, קיימים היום 20.
לוקה ברקוביץ: יש להם גם יכולת ניהולית.
רוברט אילטוב: איתי זנדבנק, בבקשה.
איתי זנדבנק: אני איתי זנדבנק, אני מנהל את המדגרה של פלטוניקס - מדגרה בהשאלה מחממה.
איתי זנדבנק: אנחנו משקיעים בחברות על-ידי פיתוח תוכנה.
איתי זנדבנק: אנחנו מפתחים תוכנה, ומקבלים אחזקות.
איתי זנדבנק: אנחנו לא מקבלים מימון ממשלתי, אנחנו לא מקבלים תקציבי מדען.
איתי זנדבנק: הכול כסף פרטי.
איתי זנדבנק: רוב החברות שלנו הן חברות תוכנה.
איתי זנדבנק: הניסיון שלנו מראה שיזמים די נרתעים מלגשת לחממות, גם במצב הקשה של השנתיים האחרונות.
איתי זנדבנק: יזמים מעדיפים להביא כסף מחברים, ולנסות להרים את החברה.
איתי זנדבנק: אבל, ממש חוששים מלגשת לחממה.
עמיר פרץ: מה אתה מפתח?
עמיר פרץ: מה אתה עושה?
איתי זנדבנק: אנחנו חברת תוכנה, ואנחנו מפתחים עבור חברות סטארט-אפ את המערכות שלהן.
איתי זנדבנק: זה תלוי בחברות.
איתי זנדבנק: יש לנו חברה שעוסקת בגיוס תרומות באינטרנט.
איתי זנדבנק: יש לנו חברה שמתעסקת במכירות באינטרנט.
איתי זנדבנק: אנחנו לא חממה, שאלנו את המושג.
איתי זנדבנק: אני בעצם סוג של משקיע פרטי.
איתי זנדבנק: אני משקיע סכומים של מאות אלפי דולרים כמו משקיעים פרטיים.
איתי זנדבנק: מגיעות אלינו חברות בשלב מאוד ראשוני, בעצם אותו שוק שהחממות פונות אליו.
איתי זנדבנק: היזמים אצלנו פשוט נרתעים מחממות.
איתי זנדבנק: יש הרבה יזמים שמנסים להשיג תקציבי מדען, ומקבלים תקציבי מדען.
איתי זנדבנק: אבל, באופן ישיר, בלי התיווך של החממות באמצע.
איתי זנדבנק: החששות עד כמה שאני מכיר אותן - ואני מכיר את עשרות החברות שאני נתקל בהן, אבל לא את כל התעשייה - הם מהמעמסה של החממה, מהתשלומים שהם צריכים להוציא עבור השירותים שהחממה נותנת שאפשר להשיג במקומות אחרים.
רוברט אילטוב: האם החממה לא מספקת את זה בחינם לחברות שעוברות?
יוסי סמולר: היא גובה תקורה עבור השירותים שהיא נותנת.
יוסי סמולר: זה הדבר היחיד שהיא גובה מהיזמים.
יוסי סמולר: כל השאר הם לא צריכים.
רוברט אילטוב: מה גובה התקורה?
יוסי סמולר: עד 20% משכר העבודה בחברה.
רוברט אילטוב: האם זה לא התחייבות במכרז של החממה כהשקעה של החממה בחברות?
יוסי סמולר: החממה משקיעה בתפעול השוטף של ה- - -
עמיר פרץ: 20% מהשכר של מי?
יוסי סמולר: של העובדים בחברה הזאת.
יוסי סמולר: יש חברה שהיא מקבלת שירותים בחממה, החממה רשאית לגבות עבור השירותים שהיא נותנת עד 20% משכר העבודה של העובדים.
עמיר פרץ: איזו מין נוסחה זו?
יוסי סמולר: אלו חוקים שקיימים כבר שנים.
רוברט אילטוב: במה מתבטאת בעצם ההשקעה של החממה?
יוסי סמולר: היא משקיעה הרבה יותר מזה בחממה עצמה, וגם במימון המשך, בהלוואות גישור, בהשקעות.
רוברט אילטוב: אבל, רוב הכסף שם זה שכר עבודה.
לוקה ברקוביץ: בגלל שאני בוגר אני קצת מכיר את זה.
לוקה ברקוביץ: זה לא 20% מהשכר, זה רק מספר להשוואה.
לוקה ברקוביץ: זה כולל את שכר הדירה, זה כולל את הנהלת חשבונות.
לוקה ברקוביץ: יוסי, תסביר.
יוסי סמולר: ודאי.
יוסי סמולר: סליחה, כשאני אומר תקורות זה עבור הכול, עבור שכר דירה, עבור - - -
עמיר פרץ: הבנתי מצוין.
עמיר פרץ: אתה נותן את מכלול השירותים של ניהול, אחזקה – הכול.
עמיר פרץ: אבל, נוסחת הגבייה שלך היא 20% מהשכר.
עמיר פרץ: למה לא 20% מהמחזור?
לוקה ברקוביץ: המחזור יותר גדול.
עמיר פרץ: יכול להיות.
עמיר פרץ: אז זה יהיה 10% מהמחזור.
עמיר פרץ: לגבי השכר – יכול להיות שאחד מחזיק רק עובד אחד, ואחד מחזיק עשרה עובדים.
לוקה ברקוביץ: כן, אבל השכירות זה אותו שכירות, והשירות זה אותו שירות, הנהלת החשבונות.
עמיר פרץ: צריך להיות חלק מאיזה פעילות, ולא איזה דבר בלתי הגיוני.
עמיר פרץ: אבל, עזוב.
איתי זנדבנק: זה אחד הדברים שבכל מקרה מרתיעים את החברות שאני מכיר.
איתי זנדבנק: דבר נוסף, יזמים עם ניסיון - עדיין עם קשיים שבגיוס כסף - בשוק התוכנה נרתעים קצת מהמעורבות בניהול.
איתי זנדבנק: הם מעדיפים לשמור את המושכות בידיים שלהם.
איתי זנדבנק: הם לא פוחדים ממשקיעים פרטיים.
איתי זנדבנק: הם לא פוחדים מקרנות.
איתי זנדבנק: הם כן חוששים מחממות.
איתי זנדבנק: אני לא יודע בדיוק בדיוק למה כל אחד ואחד.
איתי זנדבנק: אבל, זו התמונה שמצטיירת מעשרות החברות שאני פוגש.
רוברט אילטוב: כשפניתם – אם פניתם, או כאשר חברות שלכם פנו – הייתם צריכים להביא חלק מהכסף להשקעה?
איתי זנדבנק: כל החברות שאני מכיר שדיברו עם חממות היו צריכות להביא את כל המימון המשלים, את כל ה-15%.
יוסי סמולר: אנחנו עשינו סקר על כל החברות שסיימו, ומצאנו שב-80% מהמקרים החממה עצמה השקיעה את המימון המשלים.
יוסי סמולר: רק ב-20% מהמקרים המימון המשלים הובא על-ידי גורמים אחרים, כך שצריך להיזהר עם הנתונים האלה.
יוסי סמולר: זה נכון שפה ושם יש היום בגלל המצוקה הכספית קושי בנושא המימון המשלים.
יוסי סמולר: אבל, עדיין ב-80% מהחברות - - -
רוברט אילטוב: אבל, זה תנאי של הזיכיון, לא?
יוסי סמולר: לא, זה לא תנאי.
יוסי סמולר: התנאי הוא שהחממה אחראית להביא את המימון המשלים לא משנה מאיפה.
יוסי סמולר: נבחנת אצלנו היום אלטרנטיבה לחייב את החממה להשקיע בעצמה את המימון המשלים.
עמיר פרץ: יכול להיות שהם מביאים הון עצמי, כל אחד מביא מהבית.
רוברט אילטוב: הם גם משלמים תקורות, גם משלמים הון עצמי, בשביל מה צריך חממה?
רוברט אילטוב: שייתן להם ישירות.
עמיר פרץ: זה סיפור אחר.
איתי זנדבנק: אני רוצה להסביר את ההבדל במספרים.
איתי זנדבנק: בשקף שראינו קודם עם הגרף של החלוקה, פילוח לשווקים, שוק התוכנה, ה-ICT, תוכנה ותקשורת, היה בערך 23%.
איתי זנדבנק: אני מתעסק רק בחברות תוכנה.
איתי זנדבנק: זה החברות שאני רואה.
איתי זנדבנק: אני לא רואה את שאר 77% שהחממות מתעסקות בהן.
איתי זנדבנק: יכול להיות שבתחום התוכנה חממות נוטות לתת פחות את המימון המשלים.
חיים קופנס: אני אתייחס בתור מי שמשקיע רק בתחום התוכנה וכנראה רואה את אותן חברות.
חיים קופנס: אני לא יכול להראות את הסטטיסטיקות של יוסי, אני אתייחס לסטטיסטיקות שלנו.
חיים קופנס: הסטטיסטיקות שלנו אומרות שאנחנו משקיעים את כל המימון המשלים מכספנו.
חיים קופנס: אנחנו מעולם לא ביקשנו מאף יזם להביא אגורה אחת מהבית.
חיים קופנס: ויותר מזה, מכיוון שהסטטיסטיקה שלנו אומרת שחברת תוכנה צריכה סדר גודל של בערך מיליון דולר כדי לצאת לדרך, והיא לא יכולה להסתדר עם פחות מזה, אז אנחנו לא יכולים לעבוד על בסיס ה-85% כסף ממשלתי, 15% כסף פרטי, אלא אנחנו ממנפים את זה הרבה יותר, ומשקיעים כבר ביום הראשון סכומים של בערך חצי מיליון דולר על אותם 450 אלף דולר שאנחנו מקבלים מהמדינה.
חיים קופנס: כך שסך כל ההשקעה היא קרובה למיליון דולר, ויתר הכסף מעבר לכספי המדינה הוא כסף של הקרן.
יוסי סמולר: אני רוצה להעיר הערה חשובה.
יוסי סמולר: צריך להדגיש שהחממות מיועדות למיזמים שאין להם חלופה אחרת.
יוסי סמולר: זאת אומרת, כסף פרטי אחר לא זמין להן.
יוסי סמולר: אם יש להן כסף פרטי כמו לך אז שילכו אליך, אנחנו נשמח מאוד.
יוסי סמולר: אנחנו מתמקדים באותם אלה שאין להם חלופה אחרת, והמדינה מאחר והיא מעניקה פה סכום כסף לא קטן - - -
עמיר פרץ: אבל, הוא טוען שהוא לא מקבל ממך כלום.
יוסי סמולר: הוא גם לא יקבל ממני, זה לא העניין.
יוסי סמולר: דברים כאלה צריכים להתקיים במקביל, ללא ספק.
עמיר פרץ: אבל, אין לו מסלול לקבל מענק.
איתי זנדבנק: אני גם לא מבקש מהמדינה.
איתי זנדבנק: אני מתאר את המצב כמו שאני רואה אותו.
עמיר פרץ: האם אתה רומז שהחממות הן דבר בלתי יעיל?
איתי זנדבנק: אני אומר שבתחום התוכנה, רק בתחום התוכנה, היזמים שאני מכיר נרתעים מלגשת לחממות.
עמיר פרץ: מי שנרתע – נרתע.
עמיר פרץ: אנחנו לא בסדנת פחד עכשיו.
עמיר פרץ: אם הוא בא אליך אז הוא בא אליך, זה בסדר.
יוסי סמולר: המדינה נותנת פה הרבה כסף, ויש לה רגולאציה מסוימת כדי להבטיח שהכסף הזה נוצל כמו שצריך.
יוסי סמולר: זה נכון שזה לא נוח.
יוסי סמולר: אבל, אין ברירה.
יוסי סמולר: אתה לא יכול לקבל את הכול.
יוסי סמולר: אני מוכן להבטיח לך שחברות תוכנה שיגיעו אליי אני אפנה אותם אליך, ואתה תשקיע בהם בשמחה רבה.
איתי זנדבנק: כתוצאה מזה היזמים בחברות תוכנה שאני מכיר שפונים לחממות, אלה הם היזמים הפחות מנוסים.
איתי זנדבנק: ולכן, סיכוי ההצלחה הם יותר נמוכים.
איתי זנדבנק: זו התוצאה.
יוסי סמולר: ולכן, הם צריכים יותר חממה.
רוברט אילטוב: חברים, יש לנו בדיוק שלוש דקות לסכם את הדברים.
רוברט אילטוב: האם יש מישהו שרוצה לומר פה משהו שלא נאמר פה?
רוברט אילטוב: בקצרה, בבקשה.
אבי גור: שמי אבי גור, ארגון ההורים הארצי.
אבי גור: נשיא המדינה פתח את מושב הכנסת הנוכחית בבקשה שבמושב הזה יתרכזו בנושא של צעירים, בני נוער וילדים.
אבי גור: אנחנו מציעים לך, מר יוסי סמולר, החל מהיום אנחנו מציעים לך שיתוף פעולה כדי לקדם חממות שתפתחנה את התחום הזה.
אבי גור: אנחנו מציעים לך גם שיתוף פעולה כדי לקדם את נושא מפוני גוש קטיף שבהם אנחנו רואים קהילה שיכולה להיעזר בתחום הזה.
אבי גור: אנחנו גם קבענו לכמה משרדי ממשלה שאנחנו היינו רוצים לראות את מדינת ישראל בין עשר המדינות הטובות בעולם בכל תחום.
רוברט אילטוב: בין חמש המדינות.
אבי גור: הנה, קיבלת אתגר חדש בזה הרגע.
אבי גור: היות ואמרת בתחילת הדברים שיש לך גם מחויבות אישית, ואני שמח שאמרת את זה, גם לי יש מחויבות אישית לנושא שלך.
אבי גור: אני מוכן לתרום מעל ומעבר, ולעמוד באתגר של היושב ראש.
אבי גור: אני גם מזמין אותך לישיבה שתתקיים היום בשעה 13:30 בנושא דיון מהיר שגם שם אפשר לתרום בנושא הזה.
אבי גור: הנושא של פיתוח של יזמות עם בני נוער וצעירים הוא נושא שנשיא המדינה קיבל אותו, זה נושא שהחל מהראשון לספטמבר שנה זו יש לנו הצלחה אדירה עם חברת מייקרוסופט.
אבי גור: אנחנו משנים דברים במדינה, ואני מבקש לשבת איתך על נושא זה.
יוסי סמולר: אני אשמח.
יוסי סמולר: אנחנו יצאנו עכשיו במכרז - - -
רוברט אילטוב: אתה לא חייב להגיב.
רוברט אילטוב: אדוני, בבקשה.
אבישי פישמן: חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.
אבישי פישמן: שמי אבישי פישמן, ואני מנהל פורום חברות היי-טק צעירות.
אבישי פישמן: המטרה שלנו היא לטפל בעיוותים הקיימים היום בשוק הישראלי, והיעדר תמיכה מספקת בחברות הצעירות.
אבישי פישמן: כשאני אומר חברות צעירות אני מתכוון לחברות סטארט-אפ שעדיין לא פרצו, ועדיין לא הגיעו לרווחיות משמעותית, וביניהן כתת פרק של החברות האלה אני מייצג גם מספר חברות שהן חברות חממה.
אבישי פישמן: מאחר וניתנו פה שלוש דקות, ונשארה לי בערך דקה, אני אומר את שני הדברים הכי עיקריים ומאוד מתומצתים שאני רואה בהם כבעיה.
אבישי פישמן: אני תומך במה שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ, ורוצה לחדד את העניין.
אבישי פישמן: חבר הכנסת עמיר פרץ דיבר על כך שהמדען הראשי צריך לדאוג, או יוסי סמולר צריך לדאוג, שהבסיס של 180 מיליון שקל בשנה לא ירד.
אבישי פישמן: הוא דיבר על 500 מיליון דולר במצטבר.
אבישי פישמן: כלומר, אתם חייבים לדאוג שהתקציב של המדען הראשי יוקצה בצורה מאוד ברורה, ולא יהיה איזה אמבטיה גדולה שהמדען הראשי יכול להגיד: השנה רק 90 מיליון שקל יקבל יוסי סמולר, ובשנה הבאה 220 מיליון, ועוד שנתיים 2 מיליון.
אבישי פישמן: צריך שיהיה הבסיס, ושלא נסטה מזה.
אבישי פישמן: הנקודה הראשונה היא הגדרה תקציבית ברורה.
אבישי פישמן: הנקודה השנייה שרציתי לציין פה - תוכנית החממות היא טובה, אבל לא מצוינת.
אבישי פישמן: למה הכוונה?
אבישי פישמן: תוכנית החממות גובשה לפני מספר שנים, עוד לפני המשבר, לפני העליות והירידות שהיו בהיי-טק.
אבישי פישמן: אני משמש גם כסמנכ"ל כספים בחברת סטארט-אפ יותר מוצלחת שנכנסת כבר לרווחיות.
אבישי פישמן: יוסי קודם הציג פה את הבעייתיות שאין מספיק חברות שמצליחות להמשיך את הדרך.
אבישי פישמן: בשביל להצליח אחר כך לגייס ממשקיעים פרטיים לא מספיק להראות מוצר מעולה.
אבישי פישמן: צריך להראות שיש שוק.
אבישי פישמן: אני מבקש שיבחנו עוד הפעם את האפשרות שתוכנית החממות לא תשקיע רק במחקר ופיתוח, אלא תשקיע גם בפיתוח עסקי, תשקיע במכירות, בהקמת מערכי מכירות.
אבישי פישמן: אני היום מכיר רק קרן אחת במימון המדינה שפעם נקראה הקרן לעידוד השיווק.
אבישי פישמן: היום יש משהו דומה לזה שנקרא קרן המאגדים.
אבישי פישמן: מייד אחרי הישיבה הזאת אני הולך להיפגש עם קרן המאגדים.
אבישי פישמן: יש שם לא הרבה כסף, אבל זה הכסף היחיד של המדינה – ואני באמת על עשרות מיליוני שקלים בלבד – שתומך באמת במסחור הטכנולוגיה הנפלאה שמבוצעת פה במדינת ישראל, ועוזר לה לצאת במערכי מכירות רציניים, לצאת בשיווק רציני בחו"ל.
אבישי פישמן: זו הבעיה שיש לכל חברות הסטארט-אפ היום.
אבישי פישמן: המון יודעים לפתח.
אבישי פישמן: אבל, צריך את התמיכה הזאת בשביל לצאת ולשווק.
אבישי פישמן: אלו שתי הנקודות העיקריות.
רוברט אילטוב: כבוד חבר הכנסת, בבקשה.
עמיר פרץ: אני חושב שהדיון הזה מאוד חשוב, ואני מברך את היושב ראש על היוזמה ועל הכניסה לעומק.
עמיר פרץ: יש פה כמה דברים.
עמיר פרץ: ראשית, אתם לא יכולים לבוא הנה מבלי להציע הצעות.
עמיר פרץ: תבואו עם איזשהן הצעות שאנחנו יכולים לנסות ליצור משהו איתן.
עמיר פרץ: אני חושב שהרעיון החממות הוא רעיון מצוין גם אם יש כאלו שפוחדים והולכים למדגרות.
עמיר פרץ: מחר מהמדגרות ילכו למנבטות.
עמיר פרץ: מה זה משנה?
עמיר פרץ: אנחנו צריכים למצוא דרך לסייע במקום שממנו יכול לצמוח אחר כך משהו יותר אמיתי.
עמיר פרץ: בהחלט הסיפור של מהי תקופת המיצוי משלב הפיתוח לשלב המינוף או ההזנק, הוא נקודה קריטית.
עמיר פרץ: מישהו יכול להגיע עם מוצר בלתי רגיל שיש לו ביקוש, שיש לו שוק והכול, והעומס המימוני גורם לו לקריסה.
עמיר פרץ: אנחנו מבינים את המשחק הלא פשוט הזה.
עמיר פרץ: למה אני חושש?
עמיר פרץ: כי אני חושש שבסוף המיקוד יהיה בשימור מה שהצלחנו להביא.
עמיר פרץ: אתה לא תוכל למנוע משאר החברות, אפילו עם קשיים קטנים, לבוא ולהגיד שהם גם רוצים grace של שנתיים-שלוש לפריסת ההלוואות שלהם.
עמיר פרץ: מה שיקרה הוא שכמות המשאבים לתת הזדמנות ליותר ויותר יזמים חדשים תדלדל באופן מאוד משמעותי, כי בסוף זוהי שמיכה אחת.
עמיר פרץ: אתה מושך כאן, אז אתה מוציא מישהו אחר שלא מכוסה.
עמיר פרץ: לכן, אני אומר, תציגו ניתוח רציני אצלכם באיגוד.
עמיר פרץ: תגידו מהו לפי דעתם סכום ה-grace.
עמיר פרץ: יכול להיות שנוכל לשכנע את המדינה להעמיד סכום נוסף שהוא מעל לעסק, ולתת אותו לצורך מימון פריסת ההלוואות למיניהן, סיוע ופריסה יותר גדולים כדי שהוא לא יפגע בתוכניות שלו לקליטת יזמים חדשים.
עמיר פרץ: זה הדבר היחידי שרציתי להציע לכם.