GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנשה סמירה: זאת אומרת, ערוץ שנורא חושב שהוא חזק והוא חשוב, יכול להציע את עצמו באמצעות הלוויין והוא לא חייב לעלות על המערכת הדיגיטלית.
נחמן שי: זה אומר לשים עוד צלחת ולהעמיס עוד הוצאה.
נחמן שי: בחייך, בשביל זה המציאו את הקופסה הקטנה הזאת.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשאול שאלה עכשיו.
אופיר אקוניס: אני שואל את המנהל הכללי של רשות השידור, או את היועצת המשפטית של רשות השידור, אנחנו הגענו למסקנה מסוימת לגבי ערוץ 33 ואני מקבל על כך גם תמיכות מרבים ששמעו את הרעיון שלי, לסגור אותו, בעצם להעביר לקופתך, או להשאיר בקופתך בערך 70 מיליון שקל שיעזרו לך גם בהשארת תחנות רדיו וגם בתשלום משכורות ובהפקה, דיברנו גם על הכסף להפקה של סרטי מקור וכדומה וכדומה, מה מבחינה חוקית צריך לעשות?
אופיר אקוניס: הגב' ויגודסקי רוצה את 33, יכול להיות שהיא תשדר את הזמן בערבית שאתה מחויב בחוק רשות השידור לשדר מספר שעות בערבית.
אופיר אקוניס: זה מקובל עלייך?
אופיר אקוניס: יפה.
אופיר אקוניס: אז שעות בערבית אנחנו פותרים כבר לאט לאט, עכשיו אני שואל אותך, האם ממשלת ישראל צריכה להתכנס ולקבל החלטה כזו?
אופיר אקוניס: או שאתה סוברני להחליט בעצמך?
מוטי שקלאר: אי אפשר להחזיק את המקל בשני קצותיו.
מוטי שקלאר: הווה אומר שמצד אחד להוריד את 33 מהחבילה, ומצד שני להשאיר אותה באנלוגי.
מוטי שקלאר: אני אומר כך, אם יש לנו חובה ציבורית, מההיבט המשפטי, ידברו פה אנשים, לשדר בערבית וחשבו שערוץ 33 אמור להיות הפלטפורמה שבאמצעותה אנחנו משדרים בערבית, אז אי אפשר שמצד אחד הוא לא יהיה בחבילה ומצד שני ימשיך לשדר אנלוגי ו אני אשלם פעמיים.
מוטי שקלאר: משמעות הדבר שרשות השידור תמשיך לשלם עבור החבילה ותמשיך לשדר במשדרים האנלוגיים, אז מה עשינו?
מוטי שקלאר: אם אנחנו באים ואומרים, וזה משהו אחר, שהחובה עלינו לשדר שידורים בערבית זה משהו מדוד, במשורה, שעה ביום, אז אני מוכן לחשוב על זה.
מוטי שקלאר: אבל במציאות הנוכחית, כפי שהיא, זה לא הולך.
יפה ויגודסקי: אין שום בעיה לקחת את 33 ואנחנו יוצאים מערוץ 1 לשמונה שעות האלה.
יפה ויגודסקי: אנחנו יוצאים, הוחלט על ידי השר, אנחנו יוצאים.
יפה ויגודסקי: השעות לא רלוונטיות, אין לנו מה לחפש שם.
יפה ויגודסקי: אם אנחנו מקבלים את ערוץ 33, אנחנו נשדר בשלב הזה באנלוגי כי אני בלאו הכי משלמת ואנחנו נשלם ונשדר גם בדיגיטלי.
אופיר אקוניס: כשייסגר האנלוגי, ייסגר.
נחמן שי: אני יכול להגיד משהו?
נחמן שי: לא הגיוני מכל בחינה שהיא שערוץ 33, אני לא מעליב פה את האנשים, אני מקווה, שאין לו שום משמעות שידורית, שום משמעות שידורית, כולם יודעים את זה בחדר הזה, ימשיך לשדר, וערוץ 23, שבכל זאת יש לו איזה שהוא ייעוד, וצריך יהיה לחזק אותו, לא ישדר.
נחמן שי: זה לא הגיוני, באמת.
נחמן שי: ערוץ 33, לא רק שיהיה פה חיסכון כספי, אלא זה גם יאפשר את השעות האלה ואת התכניות האלה בערבית להעביר לערוץ הראשון.
נחמן שי: אם צריך קצת לעשות, לא הרבה, קצת, לפי החוק, אני יודע, והיא תעשה את היתר.
נחמן שי: אפשר להגיע להבנה.
נחמן שי: אי אפשר לזרוק את הכל למחוקק וללכת לממשלה.
נחמן שי: לממשלה הזאת יש עוד כמה דאגות, האמן לי.
נחמן שי: לא רוצה להגיד איזה.
מוטי שקלאר: מר נחמן שי, אתה רואה מציאות שבה מדינת ישראל, אחרי שהוחלט במליאה שערוץ 33 ישדר שידורים בערבית, שאנחנו נבוא ונאמר שאין צורך בכך?
מוטי שקלאר: כי שנינו יודעים מה יקרה.
מוטי שקלאר: יורידו את 33 מהחבילה וישאירו את 33 באנלוגי, אז מה עשינו?
נחמן שי: אני לא יודע אם צריך לשדר אותו באנלוגי.
מוטי שקלאר: אם 23 בחבילה, אז 33 יורד.
אופיר אקוניס: היועצת המשפטית של משרד התקשורת ביקשה לדבר.
נגה רובנשטיין: עלו כאן שלושה נושאים.
נגה רובנשטיין: אני אתייחס אליהם בקצרה.
נגה רובנשטיין: ראשית, למה שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, שאני מסכימה איתה.
נגה רובנשטיין: זאת אומרת, אם ערוץ עולה ל-dtt, צריכות להיות סיבות מסוימות בשביל לתת לו את הזכות והחובה לשדר לכל הצופים, באופן פתוח.
נגה רובנשטיין: בטח אם משנים את הסטטוס שלו, מסטטוס של מי שמשדר על גבי טלוויזיה רב ערוצית במסגרת מסוימת למסגרת אחרת.
נגה רובנשטיין: עכשיו, האם ההצעה שאת מדברת עליה היא שערוץ המשדר בשפה הרוסית יהיה בעל רישיון לפי חוק הרשות השנייה?
אתי בנדלר: אני לא מדברת על שום הצעה.
אתי בנדלר: מה שאני אומרת זה שאם תבוא הצעה להוסיף את הערוץ הייעודי בשפה הערבית למערך ההפצה ב-dtt, צריכים לבחון---
אופיר אקוניס: רוסית, השפה הרוסית, ואני אומר לך, היועצת המשפטית, אני אגיד עכשיו פה, כדי שהדברים יהיו ברורים ברשותך, אני אומר לך שאם הדבר הזה לא יבוא כהצעת הוועדה, הוא יבוא כהסתייגות ואני מעריך שמבחינה פוליטית זה גם יעבור.
אופיר אקוניס: זו הערכה פוליטית שלי, לא מקצועית.
אופיר אקוניס: ראיתי את יחסי הכוחות בכנסת, חבר הכנסת שי, חבר הכנסת שאמה, חבר הכנסת טבייב, והיו נוספים שבאו לפה.
אופיר אקוניס: אתם אמרתם לי שבכנסת ה-17 לא היתה היתכנות פוליטית, אני אומר לכם שבכנסת הזאת, מבדיקות שלי, יש לזה היתכנות פוליטית.
אופיר אקוניס: עכשיו, בואו נבוא ונאמר שהתקבלה החלטה שלנבחרי הציבור יש גם מלה, והם חושבים שהאינטרס הציבורי כן רוצה לבוא ולהכניס את ערוץ 9 לעניין הזה, אולי גם את ערוץ 23 ו אחרים, כרגע אנחנו באמת מתרכזים סביב העניין של ערוץ 9, אז מה אתם אומרים מבחינה משפטית כרגע?
אופיר אקוניס: בוא נאמר שההחלטה התקבלה.
אופיר אקוניס: אגב, אם זה לא יבוא כהצעת ועדה, זה יבוא כהסתייגות ואני אומר לכם, היא.
אופיר אקוניס: .. טוב, הבנתם אותי.
אתי בנדלר: אני חושבת שהדברים מאוד ברורים.
אתי בנדלר: אם כך, מה שאני מציעה לממשלה להיערך להשלמת ההצעה, ככל שהיא תוגש, ולאחר שייבחנו כל ההשלכות שלה.
אופיר אקוניס: זה הכל.
דנה נויפלד: יש לי הערה לעניין, באופן שמשתלב עם מה שאמרה היועצת המשפטית ומה שאמרה גב' נגה רובנשטיין.
דנה נויפלד: אין מניעה היום אחרי שהחוק יעבור, ככל שיעבור, שערוץ 9, או כל קבוצה אחרת שרוצה לעלות על dtt תוכל לגשת, לדפוק על דלתות הרשות השנייה ולבקש רישיון.
דנה נויפלד: אין שום מניעה שזה יקרה.
דנה נויפלד: לא צריך לעשות שום שינוי מעבר למה שמונח בפני הוועדה.
דנה נויפלד: כל קבוצה שקיימת, שרוצה, כמו עכשיו, יכולות הקבוצות השונות לבוא ולבקש רישיון---
קריאה: עכשיו ממילא אי אפשר, כי אין תדרים.
נגה רובנשטיין: אני רק אשלים את מה שהתחלתי להשיב ליועצת המשפטית של ועדת הכלכלה.
נגה רובנשטיין: בסופו של דבר, זו תהיה ההחלטה של הבית הזה, היא יכולה להיות גם החלטה פוליטית, אבל אתה מדבר על טענה של טובת הציבור.
נגה רובנשטיין: אז אם מדברים על טענה של טובת הציבור, אנחנו צריכים לחשוב מה הוא הקונספט של ה-dtt, מה אמור להיות על גבי זה.
נגה רובנשטיין: כשנוצר ה-dtt, במסגרת תכנית חקיקה, לפני שנתיים או שלוש, התפיסה לא היתה שמדובר בפלטפורמה שלישית, כי כאן עלה הרעיון שיעלו עוד שישה ערוצים ועוד שמונה ערוצים ובסך הכל יהיו לנו 12, 14 או 16 ערוצים.
נגה רובנשטיין: העובדה שיש יכולת טכנולוגית, או פוטנציאל טכנולוגי, להעלות ולאפשר שידורים פתוחים של 12 או 14 ערוצים היא קיימת, השאלה אם לזה היתה הכוונה מלכתחילה כשיצרו את מודל ההפצה הדיגיטלי.
נגה רובנשטיין: ככל שמדובר במודל אחר, גם כשיש את האינטרס של טובת הציבור, אנחנו צריכים להבין מה המשמעות של זה ואם אנחנו יוצרים כאן פלטפורמה שלישית של טלוויזיה שהיא רב ערוצית ולא משנה אם היא ממומנת באמצעות דמי מנוי, או שהיא ממומנת בדרך אחרת, וזו באמת שאלה טובה איך היא ממומנת, אז אנחנו צריכים לחשוב על זה ברמה האקטואלית באופן שונה.
נגה רובנשטיין: אנחנו צריכים כאן ללכת לחוק התקשורת, לדבר על הוספה של מתחרה בתחום הטלוויזיה הרב ערוצית, זאת שאלה טובה אם הרשות השנייה צריכה להמשיך ולנהל את הדבר הזה, כי אנחנו מדברים כאן על מודל אחר, על מודל מסחרי אחר, על דרך פעולה אחרת, ולפני שאנחנו עושים את הצעד הזה שאנחנו מרחיבים את ה-dtt, בין אם מדובר בערוץ 9, ובין אם מדובר בגורם אחר שהוא לא בעל רישיון, לפי חוק הרשות השנייה, ולפי המודל שמתגבש כאן, יש צורך במחשבה.
נגה רובנשטיין: אחר כך כמובן תתקבל החלטה על ידי ועדת הכלכלה ועל ידי הכנסת.
נחמן שי: אם אתה מוציא את ערוץ 9 מהכבלים ומהלוויין והופך אותו לערוץ חופשי, פוגעים בהכנסות שלהם.
נחמן שי: זה ברור.
נחמן שי: יצטרכו לחשוב...
נחמן שי: השמיכה הזאת היא קצרה, אתה מושך אותה מפה, היא עוברת לשם.
נחמן שי: אתה תצטרך לחשוב איך אתה מפצה את הכבלים והלוויין על אובדן ההכנסות שלהם.
נחמן שי: הם רואים בזה חלק מהעסקה שהם הולכים להציע לצרכנים שלהם.
נחמן שי: זה אבן יסוד בשידורים שלהם.
אופיר אקוניס: אתה רוצה שניכנס גם לוויכוח שקיים כרגע בינינו לבין האוצר על החבילה הצרה, כי זה מה שאנחנו מנסים לעשות.
אופיר אקוניס: הרי יש רציונל, אם אנחנו מכניסים עוד ערוץ ל-dtt, והכבלים והלוויין טוענים שיש בהם פגיעה, ומצד שני באה הממשלה, לא האוצר, הממשלה חוקקה שיש חובת חבילה צרה, ואנחנו מנסים לדחות את החבילה הצרה, כדי שהחברות האלה תמשכנה לחיות ולתפקד, אז פה אפשר למצוא את האיזון בין שני הדברים הללו ובזה אנחנו עכשיו בשיח, בעיקר ביני לבין שר האוצר.
דב אברמוביץ: יש איזה ניסיון מצד נציגי הממשלה להציג את השאלה אילו ערוצים ייכללו בחבילה הדיגיטלית, כאילו זה כביכול שאלה מקצועית, משפטית, כלכלית, ואז כמובן שלחברי הוועדה יש מה לומר כיצד לשמור על התקינות המקצועית.
דב אברמוביץ: ובכן, לא לטעות, זו שאלה ציבורית פרקסלנס.
אופיר אקוניס: אמרתי את זה.
אופיר אקוניס: אמרתי גם שזה באינטרס הציבורי והדבר הזה בהחלט התקבל על דעתם של רוב חברי הוועדה.
אופיר אקוניס: לא שמעתי מישהו שהסתייג.
אתי בנדלר: אני מוחה נמרצות על הדברים האלה.
אתי בנדלר: ברור שיש לה השלכות ציבוריות מובהקות, אבל לומר שחוות הדעת כאן הן לא בעניינים מקצועיים, אני חולקת על דעתך.
דב אברמוביץ: לא אמרתי את זה.
דב אברמוביץ: אמרתי שהשאלה איננה שאלה מקצועית, היא בעיקר שאלה ציבורית.
דב אברמוביץ: ההשלכות למקצועיות---
אתי בנדלר: כשדנים בשאלה הציבורית צריכים להביא בחשבון גם את ההיבטים המקצועיים.
דב אברמוביץ: השלכות מקצועיות, אם מקבלים את ההצעה להכליל את ערוץ 9 בחבילה, ויש גם השלכות מקצועיות אם בוחרים לא לכלול את ערוץ 9 בחבילה הזאת.
דב אברמוביץ: בדיון הקודם קמו מספר ערוצים; ערוץ קהילתי, ערוץ אתיופי, ביקשו גם הם להיכלל בחבילה הדיגיטלית ונוצרה איזה תחושה כאילו השאלה היא הכל או לא כלום, זאת אומרת או שכולם נכללים בחבילה, או שמשאירים את הרשימה כפי שהיא בהצעה.
דב אברמוביץ: גם זו טעות.
דב אברמוביץ: צריך לשקול ערוץ ערוץ והשיקולים הציבוריים בעד הכללתו או נגד הכללתו, ולפי זה לקבל החלטה.
יצחק וקנין: ולא משנה מה היו תנאי המכרז וכל מה שמשתמע מכך?
דב אברמוביץ: מה זה קשור למכרז?
דב אברמוביץ: המכרז הוא בסדר גמור.
יצחק וקנין: אז למה זה קשור?
דב אברמוביץ: אני אסביר.
דב אברמוביץ: לגבי רשימת הערוצים---
יצחק וקנין: לפי המתכונת שמוצעת פה זה לא בדיוק ככה.
אופיר אקוניס: לפי המתכונת שמוצעת פה זה רק הערוץ בשפה הערבית.
דב אברמוביץ: לגבי רשימת הערוצים הקיימת, אותם 6 ערוצים שמוזכרים כיום בחוק.
דב אברמוביץ: אין בה שום קדושה, יש בה איזה שהוא היגיון, אבל ההיגיון הזה הוא אל"ף, חלקי ובי"ת, הוא היגיון טכני פורמליסטי ואני אסביר על מה אני מדבר.
דב אברמוביץ: למה זה היגיון חלקי בלבד?
דב אברמוביץ: הרי כביכול ההיגיון הוא שניקח את אותם הערוצים שמבחינה היסטורית רשאים לשדר שידור קרקעי פתוח, ונעתיק את זה לחבילה הדיגיטלית.
דב אברמוביץ: זה נכון קודם כל רק לגבי 4 ערוצים, לגבי 2 ערוצים נוספים, שזה ערוץ הכנסת והערוץ הייעודי בערבית, זה לא נכון.
דב אברמוביץ: ההיגיון הזה מגיע רק סו-פר.
דב אברמוביץ: למה זה פורמליסטי?
דב אברמוביץ: משתי סיבות.
דב אברמוביץ: קודם כל הסיבה שחבר הכנסת שי אמר לפני רגע, בגלל התפיסה הפורמליסטית הזאת לוקחים ערוץ, שאין לו שום חשיבות ציבורית, כמו ערוץ 33, ומבזבזים את המשאב היקר, משאב הקיבולת של ה-dtt כדי לכלול בו ערוץ שאין בו שום חשיבות ציבורית.
דב אברמוביץ: אני לא חושב שחברי הוועדה יעשו את תפקידם נכונה אם באמת יקבלו החלטה כזאת.
דב אברמוביץ: סיבה נוספת מדוע זה פורמליסטי; כביכול הסברה שעומדת מאחורי העמדה הזאת של הממשלה היא שימור סטטוס קוו.
דב אברמוביץ: זה גם ההיבט המקצועי שהיועצת המשפטית דיברה עליו.
דב אברמוביץ: במקום לשנות סטטוס קוו, ניקח את אותם ערוצים ונעתיק את המצב הזה ל-dtt.
דב אברמוביץ: אבל זאת טעות.
דב אברמוביץ: כבר קרוב לעשרים שנה שאין שידור קרקעי של ממש, טריסטריאלי חופשי במדינת ישראל.
דב אברמוביץ: כמעט כל הציבור שרואה טלוויזיה קולט את הערוצים שלו באמצעות מערכת השידור הרב ערוצית.
דב אברמוביץ: מאז שהערוצים הייעודיים נוצרו, הם מתחרים בעצם באותו מגרש, באותו שוק יחד עם הערוצים המסחריים האחרים.
דב אברמוביץ: לכן כאשר באים עכשיו, ערוץ 10 אף פעם לא שודר טריסטריאלי, גם ערוץ 2, אני יכול להגיד לכם שבאזורים רבים בארץ הוא לא נקלט באנטנה ביתית, ולכן גם ההצעה כיום לא משמרת שום סטטוס קוו.
דב אברמוביץ: להיפך, היא מפרה סטטוס קוו, כי כיום יש שוויון, מבחינת הנגישות של הציבור לערוצים הייעודיים, ונגישות שלהם לערוצי הברודקסט האחרים שווה.
דב אברמוביץ: בעצם מה שהולכים לעשות זה להוריד בדרגה את ערוץ 9, להוריד אותו לליגה ב', בעוד שכיום הוא נמצא בליגת העל.
דב אברמוביץ: זה שינוי בסטטוס קוו.
דב אברמוביץ: אז השאלה המקצועית משחקת לשני הכיוונים.
דב אברמוביץ: יש אולי שאלה מקצועית אם מקבלים החלטה של לכלול את ערוץ 9 בחבילה, אבל יש שאלה לא פחות משמעותית, אם בוחרים להשאיר את הרשימה הקיימת כפי שהיא, כי גם זה שינוי של סטטוס קוו.
דב אברמוביץ: לגבי השאלה שאם מכלילים את ערוץ 9 בחבילה, אילו עוד צעדים צריך לנקוט?
דב אברמוביץ: קודם כל ייתכן שצריך לעשות שינויים מסוימים ברישיון.
דב אברמוביץ: אני מזכיר לכם שההסדר לגבי הערוץ הייעודי בערבית, משום מה השאלות האלה לא עלו.
דב אברמוביץ: יש פה הסדר מפורט וברור לגבי איך הערוץ הייעודי בערבית ייהפך להיות ערוץ בתוך החבילה הדיגיטלית, ואני לא יודע מדוע השאלות האלו שמוצגות עכשיו לא עלו לגבי הערוץ הייעודי בערבית.
דב אברמוביץ: ברור לגמרי שערוץ שמשדר למיליון-מיליון וחצי איש, יש לקבוע לו חובות שגם קיימות כיום בעניין הפקות מקור, בעניין השקעה בערוץ, בעניינים אחרים.
דב אברמוביץ: יש חובות גם כיום, זה לא שהיום הוא משדר בלי חובות, הוא משדר עם חובות שמתאימים לערוץ בסדר גודל שלו ולייעוד שלו.
דב אברמוביץ: אם צריך לעשות עדכון מסוים של החובות האלה, אז צריך לעשות אותם.
אופיר אקוניס: בואו נתרכז כולנו בעניין הזה וכשאחרון הדוברים יסיים את הטיעונים בנושא סעיף 29, נמשיך ונראה איך אנחנו ממשיכים ומקריאים את החוק הזה.
רון אילון: אני רוצה להגיד כך; האם ערוץ 9 עומד לקבל מעמד מיוחד במסגרת היותו בחבילת ה-dtt?
רון אילון: משהו שאנחנו כמובן מתנגדים לו לחלוטין.
רון אילון: האם ערוץ 9 יהיה משוחרר מחובת הפקות מקור, מחובת תמלוגים, מפיקוח הרשות השנייה על נושא הפרסום?
רון אילון: וכמובן לעניין הפרסום, אני רוצה להוסיף לרשימה של התיקונים שצריך לתקן אם ערוץ 9...
רון אילון: אם ערוץ 9 יתווסף ל-dtt, כמובן יש לנו המלצה לפתוח את הפרסום למגזר הרוסי בטלוויזיה לערוצים נוספים.
רון אילון: ערוץ 9 דאג שיהיה מונופול לפרסום בטלוויזיה למגזר הרוסי.
רון אילון: בשעה שערוץ 9 הופך להיות, אם הוא יהפוך להיות חלק מה-dtt, אז צריך שגם ערוצים רוסיים, ישראליים, נוספים שקיימים יוכלו לפרסם.
אופיר אקוניס: ואתה מתכוון לערוץ שאתה מפעיל, למשל.
רון אילון: לערוץ שאני מפעיל, ודרך אגב אני מתכוון גם לערוצים שמגיעים מרוסיה ואולי נסיים במלה אחת.
רון אילון: על מנת לא לאפשר לערוץ 9 להפעיל על הפלטפורמות מסחטה של איום במעבר ל-dtt, אם המחוקק רואה לנכון שערוץ 9 צריך להיות חלק מה-dtt, לחייב אותו להיות שם.
רון אילון: זאת לא אופציה של הערוץ.
רון אילון: אם זה אינטרס ציבורי, תחייבו אותו, שיהיה שם, ותפתחו את הפרסום.
יורם מוקדי: חשבתי שזה היה ברור בישיבה הקודמת, כי האמת פה טיפה שונתה, נגיד את זה בעדינות.
יורם מוקדי: הערוץ הערבי בשנת 2001 הותר לו לשדר באוויר.
יורם מוקדי: ב-2001.
יורם מוקדי: ערוץ הכנסת, מיום היווסדו בחוק, מותר לו לשדר פתוח, ולכן אותה לוגיקה של אלה שהגו את הדבר הנהדר הזה שקוראים לו -dtt היתה שמי שמשודר באוויר ייכנס, כי אחרת יש פה בעיה, ומה הבעיה?
יורם מוקדי: ניתן פה מתווה גדול מאוד שבא ואומר שאנחנו לא מקימים פלטפורמה שמתחרה בשוק הפרטי, אנחנו רק לוקחים את הערוצים שעל פי דין כל אזרח היה זכאי לקבל אותם במדינת ישראל, ואנחנו עכשיו נפיץ אותם באופן יותר יעיל, וכך קראו לכל הפרויקט הזה; הפצה יעילה – בואו נחסוך כסף והבה ניכנס לדבר הזה.
יורם מוקדי: עכשיו באה רפורמה חדשה בפני הוועדה הנכבדה שאומרת, רישיון לכל דורש.
יורם מוקדי: רישיון לכל דורש אומר; הקץ למכרזים הארורים, עכשיו אנחנו ניתן רישיון למי שיעמוד, ושמא יפחד מישהו שהטלוויזיה המסחרית בישראל תהפוך להיות איטליה, או יותר גרוע, כי השוק צר מלהכיל, אנחנו נחייב כל אחד שנכנס בנעלי הדבר הזה, ה-dtt, הברודקסטר, במטלות מכאן עד הודעה חדשה, והפעם הפעם אנחנו מבטיחים באמת באמת באמת באמת, מי שלא יעמוד, נבטל לו את הרישיון, אבל הפעם באמת באמת באמת.
יורם מוקדי: מה שקורה עכשיו זה שבעצם יש פה איזה שהוא חוק שאוי לטלוויזיה, אחרי שייכנסו כמה שחקנים, כי השוק צר מלהכיל ואנחנו יודעים ששוק הפרסום צר מלהכיל, והרי ברור לכולנו שיבוא, סליחה על הביטוי, המשוגע השלישי והרביעי ויבקש להיות ערוץ ברודקסטר בישראל, הרי משוגעים מחפשים את הדברים האלה, הם רק לא יודעים כרגע שזה מה שהם הולכים לעשות.
יורם מוקדי: זה כמו מי שנכנס לעולם הכדורגל וקבוצת כדורגל.
יורם מוקדי: אז כשיהיו ארבעה ערוצים מסחריים ונדרוש מכל אחד מהם לעמוד במינימום חובות הפקות מקור וחברת חדשות, וכל הדברים הנפלאים, שאחרת נשלול את רישיונם, הפעם הפעם באמת.
יורם מוקדי: לצדם, מה שמוצע עכשיו, נכנסים הסטודנטים החופשיים.
יורם מוקדי: מה זה סטודנט חופשי?
יורם מוקדי: זה למשל ערוץ 9 שזכה ברישיון בשנת 2001 להיות ערוץ כבלים, לא נדרש לעשות חברת חדשות נפרדת, חובת הדרמה והפקות המקור שלו הן בסכום מאוד מאוד נמוך שמפאת כבודם אני לא אזכיר את הסכום הזה, מאוד מאוד נמוך.
יורם מוקדי: אגב, הם לא עומדים בו.
יורם מוקדי: מה זה לא עומדים בו?
יורם מוקדי: מאוד מאוד לא עומדים בו, בשיעור של 70%-80% בשנה, אבל זה נושא אחר.
יורם מוקדי: ועכשיו גם יבוא אולי מישהו חדש, ערוץ מורשת שתפרסם המועצה לשידורי כבלים ולוויין.
יורם מוקדי: מי שקורא את המכרזים האלה רואה שבגדול, במסגרת הגבול שנותר להם, הם יכולים לשדר מה שהם רוצים.
יורם מוקדי: אגב, הערוץ בשפה הרוסית, מותר לו לשדר 50% משידוריו בעברית עם תרגום לרוסית.
יורם מוקדי: אז הנהב, מצאנו לנו את הברודקסטר שנכנס פה מתחת למכ"ם בלי חובה.
יורם מוקדי: אגב, למה הם?
יורם מוקדי: הם זכו במכרז ב-2001, למה לא יהיה מכרז חדש של הדבר הזה?
יורם מוקדי: אחרי זה באה הטלוויזיה החינוכית ועם כל הכבוד, ויש לי כבוד, ואומרת 'רגע, גם אני רוצה', ואני שואל, 'רגע, יש פה משרד ממשלתי שמפעיל ערוץ טלוויזיה'.
יורם מוקדי: אף אחד לא נזעק על זה שהוא מפעיל ערוץ טלוויזיה.
יורם מוקדי: יש שידור ציבורי, שהמחוקק הישראלי אמר שאם המדינה הולכת לשדר, אנחנו נקים מנגנונים על מנגנונים על מנגנונים כדי להפריד בין המדינה לבין מי שמשדר, וקם לו הדבר הזה שקוראים לו 'רשות השידור', וקיבל את המטלה הזאת.
יורם מוקדי: אז עכשיו הולך להיות שידור ציבורי נטול פיקוח, בדבר הזה נכנס גם כן ואני שואל איפה כל החוטים שמקשרים בין הלוגיקה.
יורם מוקדי: אם הלוגיקה זה ש-dtt זה דבר נהדר וברודקסטרים ונטיל עליהם חובות והפעם הפעם באמת, אז איך אנחנו בכלל מעלים על הדעת שייכנסו פה סטודנטים חופשיים?
יורם מוקדי: ודבר אחרון, יוזמי ה-dtt הזה, שקראו לו יעילות בהפצה, כי למה כבר לקנות משדרים אנלוגיים אם אפשר לקנות משדרים דיגיטליים, והבטיחו שדי ודי, זה ייגמר בחמישה ערוצים.
יורם מוקדי: הבטיחו שזה ייגמר ב-5 ערוצים.
יורם מוקדי: אז זה לא שאני בא ועכשיו אומר 'חברים, אם אתם רוצים להרחיב, תפצו אותי', אני דורש שתפצו אותי.
אופיר אקוניס: מי הבטיח שזה ייגמר ב-5 ערוצים?
יורם מוקדי: בפרוטוקולים.
יורם מוקדי: אני התוודעתי בישיבה קודמת, כבוד היושב ראש, נאמר על ידי האוצר ועל ידי כל מי שהביא את זה לפה שזה ייגמר בחמשת הערוצים ואני מוכן להביא ציטוטים מישיבות הוועדה.
יורם מוקדי: לא רק זה, תחילת 2008, סוף 2007.
יצחק וקנין: הפלנו אותך פעם אחת.
יצחק וקנין: כל הניסיון להכניס את ערוץ 9, מי שזוכר בקדנציה הקודמת, זה---
אופיר אקוניס: כן, זה נאמר, חבר הכנסת וקנין.
מנשה סמירה: מדובר על כל הערוצים הפתוחים הקיימים וברודקסטרים נוספים יהיו.
יורם מוקדי: לא דובר אז על ברודקסטר, בסוף 2007 לא דובר על---
מנשה סמירה: אתה צודק שלא דובר על ערוצים, אתה קורא להם סטודנטים, כאלה שאין להם מחויבויות, זה נכון.
יורם מוקדי: לסטודנט יש מחויבויות, העלבתי את הסטודנטים, סליחה.
יורם מוקדי: זה לא סטודנט חופשי, זה הרבה יותר גרוע.
יורם מוקדי: לסטודנטים עוד יש מחויבויות, יש להם קצת בחינות כל שנה.
מנשה סמירה: דרך אגב, זו הסיבה שזה הוטל על הרשות השנייה, כי הכוונה היתה לברודקסטרים שעליהם יש פיקוח וכן הלאה.
יורם מוקדי: תודה על הערת הביניים, אבל מה שאני רוצה להגיד זה שאם יש איזה שהיא לוגיקה בדבר הזה של השידור הפתוח הזה שקראו לו יעילות, ואם נאמר בוועדה הזאת, ונאמר בוועדה הזאת על ידי כולם, שיהיו לזה השלכות חמורות על הטלוויזיה הרב ערוצית, אמרו את זה נציגי האוצר, אמר את זה יושב ראש ועדת הכלכלה דאז, ואמרו את זה חברי כנסת ואמרו את זה כל נציגי הממשלה, אמרו שיהיו לזה השלכות חמורות.
יורם מוקדי: הגדיל לעשות נציג האוצר אז, ואמר 'תשמעו, יש לנו סקר שאומר שה-dtt בחמשת הערוצים יגרום לנטישה של 3%, שערו בנפשכם מה יקרה אם ערוץ 9 יהיה בפנים'.
יורם מוקדי: אז אני אומר, קודם כל תעשו את הבדיקה הזאת, שמישהו יעשה את הבדיקה של מה ההשלכות, ושתיים, אנחנו דורשים מיידית את ההקלות האלה בחוק.
יורם מוקדי: רפורמה, אז רפורמה.
יורם מוקדי: אחידות – אחידות.
יורם מוקדי: הרי למה מחכים פה?
יורם מוקדי: שעוד פעם משהו יקרוס ונבוא עם השברים לוועדה ונגיד 'ועדה נכבדה, אנא תקנו את מה שעשו הוועדות הקודמות'?
יורם מוקדי: תודה רבה.
אופיר אקוניס: ערוץ המוזיקה הוא בבעלות מלאה של קשת?
יוסי סטולר: יש שמועות כלה או אחרות שגם פלטפורמות מנסות להרים עוד ערוץ כנגד הערוץ מסיבות כאלה ואחרות.
יוסי סטולר: מה שאני לפחות מבקש, שתהיה לנו את האופציה כן להיכנס לשידור הדיגיטלי וזאת בעצם בקשתי, וכל זה בעצם כדי לנסות להחיות את הערוץ הזה.
יוסי סטולר: אני רוצה שתהיה לי האופציה.
יוסי סטולר: ..
אופיר אקוניס: מה זאת אומרת לשקול את האופציה?
אופיר אקוניס: לא יהיה פה שיקולים.
אופיר אקוניס: מה זאת אומרת?
אופיר אקוניס: אתה שוקל או לא?
אופיר אקוניס: או שזה כן או שזה לא, אין שיקול דעת.
אופיר אקוניס: גם לערוץ 9, כדי שהדברים יהיו ברורים.
אופיר אקוניס: אם המחוקק יחליט שעם כל שינויי החקיקה שהיועצות המשפטיות והיועצים המשפטיים השיגו את השגותיהם הנכונות ובכל זאת תתקבל החלטה שערוץ 9 יהיה, הוא יהיה, לא יהיה לו שיקול דעת והוא יחליט לפי ראות עיניו אם פתאום הוא נכנס או לא.
אופיר אקוניס: אין דבר כזה.
אופיר אקוניס: גם לגבי ערוץ המוסיקה.
אופיר אקוניס: לא, אתה נותן לי את האפשרות להיכנס.
אופיר אקוניס: לא, מה פתאום, או שתיכנס או שלא תיכנס, אין פה שיקול דעת, עם כל הכבוד, לא יהיה.
אופיר אקוניס: אבל רשמנו את בקשתך.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא הבנתי, אתם רוצים להיות בחבילה דיגיטלית או לא?
יוסי סטולר: במידה וכל הנתונים יהיו לפניי, אני אשקול את זה, כמובן.
אופיר אקוניס: הוא ישקול.
יוסי סטולר: זה לא בגלל---
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין, בבקשה.
יצחק וקנין: גם בדיון הקודם, לפני שנתיים ושלוש שנים, כשדנו בנושא הזה, אני זוכר שמהנדס מהאוצר אמר שהפס הדיגיטלי אשר רוצים לחבר, אין לו יכולת קיבלת לקבל גם את ערוץ המוסיקה וגם את ערוץ 9, ואני לא רואה שיש תשובות גם לנושא הזה.
אופיר אקוניס: אתה מתכוון טכנית.
יצחק וקנין: טכנית.
יצחק וקנין: אני זוכר את זה ואמרו את הדברים האלה פה, רבותיי.
אופיר אקוניס: אבל המנהל הכללי של הרשות השנייה כבר אמר אחרת מאז.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין, הם אומרים שכבר אז הם אמרו שבעתיד, שכבר הגיע, יהיה אפשר.
אופיר אקוניס: העתיד כבר פה.
יצחק וקנין: אני מציע שתפתחו את זה לכולם, למה לערוץ 9?
אופיר אקוניס: לא, לא, לא.
אופיר אקוניס: מר ניצן חן, בבקשה.
ניצן חן: אני מבקש להעיר, אל"ף, כל הזמן שמוכיחים, כל אחד מחפש את הלוגיקה מהפוזיציה.
ניצן חן: אין לוגיקה בהסדרת השידורים בעשור האחרון בשוק התקשורת, וכל אחד מהפוזיציה שלו מחפש את הלוגיקה.
ניצן חן: אני מבקש להעיר שתי הערות.
ניצן חן: אחת ליועצת המשפטית של הוועדה בתחילת הדיון ואחת לאדוני היושב ראש.
ניצן חן: נתחיל דווקא בהערה שלך.
ניצן חן: אני מסכים לחלוטין שזכותם של נבחרי ציבור לקבוע מדיניות ופקידים צריכים לבצע, אבל יש משהו לא הגון שמבדלים ערוץ מסוים מתוך חמישה.
ניצן חן: הנחת העבודה שיש חמישה ערוצים ייעודיים, שהממשלה בשתי החלטות ממשלה קודמות, אגב של שלטון שונה, וגם בחקיקה קבעו שיש חשיבות ציבורית לחמישה ערוצים ייעודיים.
ניצן חן: על בסיס מה אתה עושה הבחנה בין ערוץ 9 לשאר הערוצים הייעודיים?
ניצן חן: על בסיס זה שהיום לישראל ביתנו יש 15 מנדטים?
ניצן חן: זה דבר אבסורד.
ניצן חן: אני לא נגד ערוץ 9, אני רק מנסה להגיד שבעיניי כל חמשת הערוצים---
אופיר אקוניס: אני אבהיר את דבריי, לא הובנתי נכון.
אופיר אקוניס: יש בכנסת ה-18 היתכנות פוליטית הרבה יותר גבוהה מהכנסת ה-17 להכנסת ערוץ 9.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין, אלה תוצאות הבחירות.
יצחק וקנין: אני אמציא לי איזה ערוץ מרוקאי, יש חברי כנסת מרוקאים, היו נותנים לנו---
אופיר אקוניס: אני לא רוצה להפוך את זה לדיון עדתי, חלילה.
אופיר אקוניס: אני רק אומר עובדה פוליטית.
יצחק וקנין: יש פה שיקולים כלכליים ממדרגה ראשונה.
אופיר אקוניס: אנחנו דיברנו על ההיתכנות הפוליטית כרגע, ולגבי השיקולים המשפטיים וכבדי המשקל שהעלו היועצת המשפטית של הוועדה, היועצת המשפטית של משרד התקשורת והייעוץ המשפטי של האוצר, ודאי, צריך לדון בזה.
אופיר אקוניס: אין פה שאלה.
ניצן חן: כל מה שאני אומר שזכותו של מחוקק לעשות מה שהוא רוצה, רק אני אומר שאם ערוץ 9 בפנים, אין סיבה שערוץ המוסיקה לא.
ניצן חן: אין שום סיבה.
ניצן חן: הרי הסיבה שערוץ מורשת ישראל לא עלה לאוויר, או ערוץ החדשות היהודי, כי לא היתה לו היתכנות כלכלית.
ניצן חן: כרטיס הכניסה ל-dtt בערוץ פתוח, ייתכן מאוד והמודל העסקי שלו ישתנה.
ניצן חן: השוני היחידי שנוצר ממה שמר יורם מוקדי תיאר קודם, זה שהיום אין יותר בעיה של תדרים.
ניצן חן: ברגע שאין יותר בעיה של תדרים, אופן ספייס, בואו ניתן לערוץ 9 להיבחן פעם נוספת בכרטיס כניסה לערוץ ברודקסט, וזו הנקודה הכי חשובה שאמרה היועצת המשפטית בתחילת הישיבה וצריך לחדד את זה.
ניצן חן: כרטיס כניסה ל-dtt משמעו מחויבויות ציבוריות של מאות מיליוני שקלים.
ניצן חן: בכבלים ובלוויין המחויבות הציבורית היא יותר מצומצמת וצריך לזכור את הדברים האלה.
ניצן חן: פה זה הפוזיציה שאני לא יודע מה היו השיקולים של ערוץ 33 וערוץ 99.
ניצן חן: אני מסכים.
ניצן חן: אבל ברגע שאתה מאפשר לערוץ 9, אין שום סיבה שערוץ מרשת וערוץ 24 לא יקבלו את אותן אמות המידה השוויוניות.
ניצן חן: מה, בגלל שיש להם יותר פוליטיקאים רוסים בכנסת?
אופיר אקוניס: להערתך האחרונה, אני אומר לך, חד משמעית, כדי שהדברים לא יהיו לא ברורים; אני אומר לך שאם זה לא יבוא, וזה יבוא כהסתייגות, המצב הפוליטי מאפשר את זה.
ניצן חן: אז תאפשר לכולם.
אופיר אקוניס: מאה אחוז, בסדר.
אופיר אקוניס: אבל, גברתי, אני אומר לך שאם זה לא... זה יכול לבוא גם כהסתייגות וההסתייגות יכולה להתקבל במליאת הכנסת ברוב קולות, זה הכל.
אופיר אקוניס: או ליפול ברוב קולות.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת סולודקין הודיעה שהיא מגישה הסתייגות.
אופיר אקוניס: היא הודיעה לי.
יצחק וקנין: יש פה בעיה משפטית ממדרגה ראשונה.
יצחק וקנין: משרד המשפטים, מה אתם אומרים על כל המהלך הזה?
אופיר אקוניס: רק שנייה.
אופיר אקוניס: מר ניצן חן בזכות דיבור עדיין וחבר הכנסת טבייב ביקש לדבר.
ניצן חן: הדבר היחידי שאני אומר זה שפתיחה של ערוצים נוספים ל-dtt, מעבר לחמישה שכבר נוספו, יש לכך השלכות וצריך לקחת בחשבון, כשאתה מאפשר לערוץ 9, אתה תצטרך לאפשר לפחות לפחות לשאר הערוצים הייעודיים, על כל המשתמע מכך.
ניצן חן: צריך לקחת את זה בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות הכלכלית לגבי- - -
אופיר אקוניס: ליס כבר יש פתרון, הם הציעו את הפתרון בצורה מאוד ברורה.
אופיר אקוניס: יכול להיות שצריך לדון בו.
אופיר אקוניס: הוא בא ואמר 'תן לי לתת פרסומת בערוץ.
אופיר אקוניס: ..', בערוץ הרוסי שהם עושים.
כרמל שאמה-הכהן: ---בתמלוגים.