GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חמד עמאר: מה אנחנו עושים בנידון?
אופיר אקוניס: אז אולי נרכז את השאלות, אחר כך נשמע התייחסות של המשתתפים בדיון והמנכ"ל יענה בסוף.
נועז בר ניר: יותר מ-50% מתקציבי השיווק שלנו בחו"ל, שהם מעל 200 מיליון שקלים, כורכים בתוכם את הפריפריה.
נועז בר ניר: הפריפריה מקבלת יותר מ-50% מהסכומים האלה.
נועז בר ניר: המשרד, בכל הפעילויות שלו, משלב את הפריפריה, בין אם זה ירידי תיירות, סיורי עיתונאים ומחליטנים.
נועז בר ניר: יש נציגים של הרבה עמותות תיירות שמגיעים אתנו לירידים וכנסים בחו"ל ומשווקים, עומדים בקשר עם הסוכנים באותן מדינות.
נועז בר ניר: הפריפריה משולבת בכל סיורי העיתונאים והמחליטנים.
נועז בר ניר: חלק מהפעילות שלנו בשיווק ישראל היא שאנחנו מביאים לכאן עיתונאים ומחליטנים, שמושכים אחריהם את התיירים.
נועז בר ניר: הם מבקרים בפריפריה, לנים שם ומכירים את היתרונות.
נועז בר ניר: היו השנה שני כנסים ייעודים בפריפריה, אחד היה Go Galil בטבריה, שחשף את הסוכנים רק לנושא הגליל.
נועז בר ניר: מאות סוכנים הסתובבו בכל רחבי הגליל, ממערב ועד מזרח, הכירו את הגליל ונהנו מאוד.
נועז בר ניר: חזרו כשגרירי רצון טוב, ואני בטוח שהם ישווקו את הגליל ויכניסו אותו ליותר ימים לתיירים שיגיעו לארץ.
נועז בר ניר: היה כנס דומה בחודש שעבר בים המלה, שגם הוא נחל הצלחה גדולה.
נועז בר ניר: תיירות פנים - 80% מהתקציב שאנחנו מוציאים לשיווק תיירות פנים הולך לכיוון הפריפריה: בטלוויזיה, באינטרנט, סיורי מחליטנים וכדומה.
נועז בר ניר: יש כאן דוגמאות לפרסומים שאנחנו שותפים בהם עם אותן עמותות, אם זה במגזר הדרוזי והצ'רקסי, אם זה בדוגמה לשיווק של המיצג בבית שאן – לילות שאן.
נועז בר ניר: אנחנו עובדים גם בסיוע במענקים מנהליים ייעודיים לגליל ולנגב.
נועז בר ניר: אנחנו מפרסמים נהלי סיוע על הקמת יחידות אירוח בקרב המגזר הבדואי בצפון, בקרב המגזר הדרוזי והצ'רקסי בגליל, יחידות אירוח על-ידי תושבי היישובים הכפריים בנגב - יצאנו לתוכנית תלת-שנתית בנושא הזה – הקמת עסקים קטנים בתיירות לתושבי היישובים הכפריים בנגב, וגם לתוכנית הזאת הייתה היענות.
נועז בר ניר: נושא נוסף שאנחנו עובדים עליו הרבה הוא כפרי התיירות, זה בשיתוף עם משרד החקלאות ומשרד הנגב והגליל.
נועז בר ניר: יש פיתוח של כפרי תיירות שאנחנו עוזרים.
נועז בר ניר: זה בעיקר כפרים שיש בהם הרבה צימרים, כדי שלתיירים יהיה יותר מה לעשות, שיקבלו אופי וגוון יותר תיירותי.
נועז בר ניר: המשרד השקיע בזה לא מעט כספים.
עמי צדיק: במה?
עמי צדיק: בשבילים?
נועז בר ניר: בשבילים, שילוט, נראות, מערך הכניסה.
נועז בר ניר: יש כמה כפרים מאוד יפים, שהקטלי
נועז בר ניר: זאטור הראשון היה קיום של צימרים בהם.
אופיר אקוניס: תמיד קל לקטר.
אופיר אקוניס: אבל היום נוסעים בכבישי הארץ, הם בהתפתחות אדירה.
אופיר אקוניס: גם בצפון וגם בדרום רואים דברים שנעשים.
אופיר אקוניס: גם בתחום התיירות נעשים דברים.
אופיר אקוניס: המדינה נראית טוב.
אופיר אקוניס: צריך לעשות ולבקר את מה שצריך, אבל טוב להיות פה.
נועז בר ניר: המשרד גם מוביל תוכנית לאומית רב-שנתית לקידום ענף רכיבת האופניים.
נועז בר ניר: זו תוכנית של 4,900 קילומטר, ש-80% בפריפריה.
נועז בר ניר: אנחנו שואפים להביא תיירות פנים ותיירות חוץ לשבילים האלה, כי יש לנו יתרון יחסי אדיר, כמדינה קטנה עם נופים מגוונים.
נועז בר ניר: לתיירות אופניים זה גן עדן.
נועז בר ניר: התוכנית מתפרשת על פני חמש שנים ויש לה שותפים רבים.
נועז בר ניר: היא התחילה כבר בשנה שעברה ואנחנו מקווים שלקראת 2012-2013 יהיה מוצר טוב, שאפשר יהיה לשווק אותו וייתן תנופה אדירה לפריפריה.
נועז בר ניר: אסכם בתוכניות שלנו ל-2010.
נועז בר ניר: דברים מיוחדים - אחד הדברים שאנחנו עובדים עליהם חזק זה שיווק הצימרים לתיירות נכנסת.
נועז בר ניר: הצימרים סובלים מתפוסה נמוכה; בסופי שבוע יש תפוסה יפה, באמצע השבוע תפוסה נמוכה.
נועז בר ניר: אנחנו רוצים למשוך את התיירים, בעיקר את התיירים הבודדים שמגיעים, להגיע לצימרים.
נועז בר ניר: אנחנו עובדים על פרויקט של דירוג IBB – Israel bed and breakfast.
נועז בר ניר: מדרגים את הצימרים, עובדים על כך שזה יופיע באתר אינטרנט, שהם יהיו זמינים גם לסוכני נסיעות בחו"ל וגם ל-FIT, שייכנסו כחלק רוטיני ממסלול התיירים הללו.
נועז בר ניר: אנחנו מדברים על הגדלה משמעותית של תקציבי השיווק, שאנחנו מגדילים אותם ב-70%, וכפי שאמרתי, 80% מזה ילך לפריפריה.
נועז בר ניר: אני מקווה שזה יביא לתפוסה יותר טובה בפריפריה, בצימרים ובמלונות.
נועז בר ניר: באילת הממשלה מבצעת תוכנית תשתיות בתחום התיירות, כאחת התשובות לעקבה.
נועז בר ניר: אנחנו ממצבים את אילת אחרת מעקבה.
נועז בר ניר: זה מוצר אחר, לא ניכנס אליו.
אופיר אקוניס: תיכנס לזה, זה חשוב.
אופיר אקוניס: איך אתה אומר לתייר באסטוניה או בברית המועצות, שרוצה לבוא לתיירות חורף, לבוא לאילת ולא לעקבה?
אופיר אקוניס: איך אומרים את זה בארצות הברית, באירופה ובארצות סקנדינביה?
אופיר אקוניס: אני לא יודע מה המצב בארצות סקנדינביה, אנחנו לא בידידות גדולה בשנים האחרונות, האם הם עוד באים?
אופיר אקוניס: אני יודע שמברית המועצות לשעבר יש עלייה גדולה בתיירות, בעיקר מאז ביטול הוויזות.
אופיר אקוניס: איך אתה אומר להם: בואו אליי, טוב יותר אצלי.
אופיר אקוניס: לא תגיד להם שלא יבואו לעקבה, שלא ניכנס לסכסוך עם מדינה חשובה.
נועז בר ניר: לאילת יש יתרונות, כחלק ממדינה מערבית.
נועז בר ניר: המיצוב של אילת הוא אחר, של עיר פסטיבלים, עיר כנסים.
נועז בר ניר: זה הכיוון ששואפים אליו, למצב את אילת כעיר שעובדת יותר על איכות ופחות על כמות ומתחרה בנישה שיש לה בה יתרון יחסי.
נועז בר ניר: מדינת ישראל, עם כל היתרונות שלה, היא מדינה שעוד מעט חברה ב-OECD, עם תוצר לנפש מאוד גבוה, עם משכורות גבוהות, חוקי עבודה.
נועז בר ניר: לא הולכים להתחרות עם מדינות על סוגיית המחיר אלא על האיכות ומיצוב המוצר.
נועז בר ניר: לא נוכל להתחרות לא עם סיני ולא עם עקבה בנישה הכספית, ולכן התפקיד שלנו הוא למצב את אילת נכון.
עמי צדיק: לאן הולך התקציב לתשתיות?
נועז בר ניר: יש מספר לא קטן של פרויקטים: הארכת הטיילת, הסדרת מקומות נוספים באילת.
נועז בר ניר: אלה פרויקטים קטנים, לא פרויקט גדול כמו הזזת נמל התעופה.
אופיר אקוניס: האם אתם קשורים לנושא השער הדרומי, שכולל את העתקת השדה ולגרום לו שדה מודרני?
אופיר אקוניס: אתם חלק מהדבר או שאלה תשתיות נקודתיות לשיפור מראה הטיילת, שהוא היום מראה קשה מאוד, עם הבסטות החוקיות או הבלתי חוקיות?
אופיר אקוניס: לדעתי, הרוב בלתי חוקיות.
נועז בר ניר: תוכנית השער הדרומי היא תוכנית נפרדת, שאנחנו שותפים לה.
נועז בר ניר: זה טרום התוכנית הזאת.
נועז בר ניר: אלה השקעות מיידיות שנדרשות לאילת.
נועז בר ניר: נושא הבסטות, אני מקווה שייפתר.
נועז בר ניר: כרגע הן נשארות בגלל החלטה של בית משפט, ואני מקווה שמהר מאוד יימצא הפתרון להזיז אותן והחרפה הזאת תוסר.
נועז בר ניר: מאוד קשה למצב עיר כמו אילת כעיר כנסים וקונגרסים כשהדבר הזה קיים שם.
נועז בר ניר: אני מודה לראש העיר ולעירייה שנרתמו למאמץ הזה.
נועז בר ניר: מרגישים שינוי, וגם בגישת הממשלה יש שינוי ותוכנית גדולה יצאה לדרך בנושא התשתיות.
נועז בר ניר: אני רוצה לציין שאנחנו מנסים להרים במרץ 2011 פסטיבל סרטים בין-לאומי באילת, במתכונת של פסטיבל קאן.
נועז בר ניר: אני מאוד מקווה שהוא ייצא לדרך.
נועז בר ניר: יש כאן תהליך גדול מאוד של איגום כספים ממספר משרדי ממשלה, במטרה להשקיע באילת ולהביא אותה למיצוב שאנחנו רוצים שיהיה לה.
נועז בר ניר: מה שעוד אנחנו מתכננים זה לתת בשנת 2010 סיוע למאה עסקים קטנים נוספים בפריפריה, כדי לעודד יזמות פרטית ולהגדיל את האטרקציות ומקומות הלינה באזור.
נועז בר ניר: סיימתי.
אופיר אקוניס: תודה רבה לך, המנכ"ל.
אופיר אקוניס: נתחיל בדיון לפי סדר הדוברים.
אופיר אקוניס: ראשון – חבר הכנסת חמד עמאר.
חמד עמאר: אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון החשוב הזה.
חמד עמאר: אני רוצה לברך את משרד התיירות.
חמד עמאר: לא מזמן הייתי בסיור גם עם שר התיירות במגזר הדרוזי, ואני מכיר את ההשקעה של משרד התיירות במגזר הדרוזי, בחדרי האירוח.
חמד עמאר: משרד התיירות משקיע המון במגזר הדרוזי, גם במענקים, נותן מענק של 25%, אם אני לא טועה, לצימרים.
חמד עמאר: רואים התפתחות של תיירות פנים בתוך היישובים.
חמד עמאר: אנחנו מכירים את המצב של היישובים הדרוזים, שרחוקים מהמרכז, רחוקים ממרכזי תעשייה, תעסוקה ומסחר והם יכולים להסתמך על תיירות כי היישובים הדרוזים הם אטרקציה גם לתייר המקומי שיכול לבלות שם.
חמד עמאר: הייתי מבקש ממשרד התיירות להשקיע באתרי תיירות במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: גם תייר מקומי שרוצה להגיע לבית ג'אן, ששם יש 122 חדרים, שיהיה מקום לבלות בתוך בית ג'אן.
חמד עמאר: להשקיע במסעדות, גם מקומות לטייל ולשלב כמה יישובים יחד.
חמד עמאר: כמו שהצעתי לשר התיירות, משולש בית ג'אן, חורפיש ופקיעין, אלה שלושה יישובים קרובים עם נוף מדהים.
חמד עמאר: אם נשקיע בשלושת היישובים האלה ונשלב אותם יחד - - -
אופיר אקוניס: אין מסעדות?
אופיר אקוניס: אדם שלן בבית ג'אן לא אוכל בבית ג'אן?
חמד עמאר: בכל בית ג'אן יש מסעדה אחת.
חמד עמאר: אני מתכוון שתייר שמגיע למשולש הזה, של בית ג'אן, חורפיש ופקיעין, שיוכל לבלות שם סופשבוע.
חמד עמאר: הנקודה השניה, פרסום של הפריפריה.
חמד עמאר: כל חדרי האירוח, גם בצפון וגם בדרום, הם רק לסופי שבוע וחגים ובשאר השבוע אנשים לא מגיעים.
חמד עמאר: אם לא יהיה פרסום לתיירים, שנעשה להם מסלולים, שהתייר יהיה בירושלים וגם ירצה להגיע לחיפה וגם לצפון הרחוק, זה שילוב של הסברה ופרסום של משרד התיירות.
חמד עמאר: בקשר לעכו, אני חושב שהיא עיר מדהימה, אני מבלה שם הרבה.
חמד עמאר: כמעט בכל סופשבוע אני לוקח את הילדים להסתובב בשוק בעכו.
חמד עמאר: אני אוהב את המקום הזה.
חמד עמאר: אם משרד התיירות ישקיע במקום הזה אנחנו יכולים להביא תיירים אפילו מחוץ לארץ בשביל להגיע לעכו ושילונו שם.
חמד עמאר: אמרת לבנות שם עוד בתי מלון – אני עושה ישיבות בבית המלון שם, אף פעם לא מצאתי אותו מלא.
חמד עמאר: אף פעם לא מצאתי שיש תנועה ותזוזה.
חמד עמאר: צריך להשקיע שאנשים יישארו בעכו, וגם ילכו לנהרייה, בית ג'אן ופקיעין.
חמד עמאר: זו ההשקעה שלנו בפריפריה.
חמד עמאר: בקשר לאילת, אני חושב שבדיון עכשיו אנחנו חייבים לחשוב איך מתמודדים עם ההשקעה האדירה בעקבה.
חמד עמאר: הייתי בעקבה וראיתי את ההשקעה האדירה.
חמד עמאר: מבחינת עלות – הרבה יותר זול בעקבה, ואנחנו לא יכולים להתחרות עם זה ואני גם לא מבקש שנתחרה בנושא הזה.
חמד עמאר: אני רוצה שאנחנו, מדינת ישראל, נדע איך להשקיע ולשמור על התייר.
חמד עמאר: אתמול קיבלתי נתון ש-200,000 תיירים הגיעו מברית המועצות אחרי ביטול הוויזות.
חמד עמאר: צריך להשתדל שהתייר מרוסיה יגיע לאילת ולא לעקבה בגלל המחיר היותר נמוך בעקבה.
חמד עמאר: שיהיה לו משהו באילת שיגרום לו לחשוב ששם משתלם לו להיות יותר מאשר ללכת לעקבה ולשלם פחות.
חמד עמאר: זו השקעה של משרד התיירות, חשיבה לעתיד.
חמד עמאר: צריכה להיות לנו תוכנית.
חמד עמאר: אתה עצמך נתת לנו נתון שרבע מחדרי הלינה שלנו נמצאים באילת.
חמד עמאר: יש לנו הרבה עובדים שם וצריך לשמור עליהם.
אופיר אקוניס: שאול גולדשטיין, ראש מועצת גוש עציון.
אופיר אקוניס: אולי תנצל את ההזדמנות לספר לנו איך אנחנו יכולים לבלות בגוש עציון באיזה סופשבוע נחמד או באיזה צימר טוב.
חמד עמאר: הוא לא יכול להציע אוכל יותר טוב מהדרוזים.
שאול גולדשטיין: בזה אני מסכים אתך.
שאול גולדשטיין: איפה לבלות?
שאול גולדשטיין: תוכל לפתוח "ידיעות" או "מעריב", אנחנו מופיעים בכל העיתונות.
שאול גולדשטיין: אני רוצה קודם כול לתת מחמאות למשרד התיירות.
שאול גולדשטיין: לדעתי הוא עושה חשובה מאוד בשנה-שנתיים האחרונות, שונה וחשובה.
שאול גולדשטיין: יישר כוח.
שאול גולדשטיין: משרד התיירות משתף אתנו פעולה בצורה יפה.
אופיר אקוניס: כמה חדרי אירוח יש אצלכם?
שאול גולדשטיין: הבעיה העיקרית שלי היא שבמצגת לא הוזכרה במילה אחת יהודה ושומרון.
שאול גולדשטיין: אנחנו לא חיים בחלל, אנחנו קשורים למדינת ישראל ויש אצלנו הרבה מאוד מטיילים.
שאול גולדשטיין: אתן קצת נתונים.
שאול גולדשטיין: בתיירות אני לא מבקש נדבות, לא מחפש שייתנו לי מענקים במקומות שלא צריך.
שאול גולדשטיין: אנחנו מחפשים את היתרון היחסי שלנו על מנת להביא תיירים.
שאול גולדשטיין: השנה אנחנו הולכים לסגור עם כחצי מיליון מבקרים בגוש עציון בלבד.
שאול גולדשטיין: אנחנו מועצה אחת מתוך 23.
שאול גולדשטיין: זה נפח משמעותי מנפח התיירות בישראל.
אופיר אקוניס: רובם ישראלים?
שאול גולדשטיין: רובם ישראלים, אבל מספר החוצניקים עולה.
שאול גולדשטיין: יש לנו אתרים שבהם המספר של החוצניקים מדהים, למשל בהרודיון אנחנו כבר עוברים את ה-50%.
אופיר אקוניס: הספא של הורדוס.
שאול גולדשטיין: היתרון היחסי של הרבה מקומות ביהודה ושומרון – ואני חושב שגם מדינת ישראל צריכה להחזיק במותג הזה - זה ההיסטוריה.
שאול גולדשטיין: נכון שאילת היא אזור נופש נהדר, הם מתחרים במיאמי ביץ' או בעקבה, אבל אני חושב שהיתרון הגדול של מדינת ישראל זה עיר הקודש, ההיסטוריה שלה.
אופיר אקוניס: אני חושב שלאילת יש עוד הרבה להגיע למיאמי ביץ'.
שאול גולדשטיין: אולי זה הסטייל שצריך לשאוף אליו.
שאול גולדשטיין: אבל היתרון היחסי של מדינת ישראל זה ההיסטוריה שלה, ה-Holly Land.
שאול גולדשטיין: זה מוכר בכל תרבויות המערב ובחלק מתרבויות המזרח.
שאול גולדשטיין: לדעתי, היתרון היחסי הזה עוד לא מנוצל, אפילו לא חלקו, ואפשר להעצים אותו.
שאול גולדשטיין: בואו נדבר עכשיו על איך אנחנו מעצימים אותו ומה הבעיות.
שאול גולדשטיין: אחד הדברים שזיהינו, יחד עם משרד התיירות, שירושלים פקוקה.
שאול גולדשטיין: ראש העיר, ניר ברקת, החליט שהוא רוצה לעבור מקצת פחות משלושה מיליון תיירים בשנה למשהו כמו עשרה מיליון בתוכנית עשור.
שאול גולדשטיין: ירושלים די פקוקה, אם הולכים לאחד האתרים בירושלים צריך לחכות זמן רב, ועוטף ירושלים הופך להיות באפר של ירושלים.
שאול גולדשטיין: אם התייר מגיע להרודיון לסיור של שעתיים, אותו זמן כביכול הוא מחכה בתור לכנסיית מריה מגדלנה או משהו אחר, ואז הוא יכול להמשיך לאן שהוא תכנן להגיע.
שאול גולדשטיין: ביהודה ושומרון יש הרבה מאוד אתרים חשובים, שעוד לא מפותחים:
שאול גולדשטיין: אם זה ההרודיון, שהוא לדעתי גולת הכותרת, אם זו אמת הביאר, שביל המים, שהוא פרויקט תת-קרקעי מדהים - הוא משבעת פלאי העולם התחתון או העולם הקדמון אני חושב - אמת סוסיא, בקעת הירדן, צפון ים המלח, אפילו בית לחם.
שאול גולדשטיין: התיירות שמגיעה אלינו היא גם יהודית וגם נוצרית, כולל אנשים שמגיעים לבית לחם וממשיכים אלינו.
אופיר אקוניס: אתה מזהה לינות בבית לחם?
שאול גולדשטיין: הרבה, בטח.
שאול גולדשטיין: יש הרבה יותר לינות, ואנחנו מרגישים - - -
נועז בר ניר: יש שם כמעט 100% תפוסה, גם יריחו בתפוסה מלאה היום.
נועז בר ניר: ביקרו ברשות הפלסטינית 1.3 מיליון.
אופיר אקוניס: הם לא באו בנפרד, הם נספרים דרך נתב"ג או מעברי הגבול.
אופיר אקוניס: זאת אומרת, התיירות הנכנסת לישראל, חציה מסייר בשטחים של הרשות הפלסטינית, ואני גם שומע שלנה שם.
אופיר אקוניס: אבל אצלך אין מלון, שאול, בניגוד לאריאל ששם יש מלון.
שאול גולדשטיין: תיכף אענה על זה, כי זה מאוד חשוב לי.
שאול גולדשטיין: בנקודה של הפלסטינים, לדעתי אנחנו צריכים לשאוף ל-win-win, לראות איך אנחנו משתפים פעולה ומביאים את התיירים גם אליהם.
שאול גולדשטיין: צריך לזכור שחלק מהתיירות הצליינית שמגיעה לרשות הפלסטינית היא תיירות ענייה, שצריכה מקומות זולים גם של אכסון וגם של אוכל.
שאול גולדשטיין: הם רבים על הדולר, כל דולר פחות – הם יבואו לאותו מקום.
שאול גולדשטיין: צריך לחשוב על הדבר הזה, ואנחנו בהחלט חושבים עליו.
שאול גולדשטיין: מתוך 13 בתי ספר שדה שהוצגו כאן, שלושה הם ביהודה ושומרון.
שאול גולדשטיין: כלומר רבע מבתי ספר השדה האם אצלנו.
שאול גולדשטיין: בית ספר השדה בכפר עציון הוא העמוס ביותר בארץ.
נועז בר ניר: זה מאלה שלא הוצגו כאן.
נועז בר ניר: לא ספרנו את יהודה ושומרון כפריפריה.
נועז בר ניר: זה כאן ליד הבית, קרוב, זה לא פריפריה.
שאול גולדשטיין: עכו זה פריפריה וסוסיא זה לא פריפריה.
נועז בר ניר: הרודיון, שלושה קילומטר מפה, זה פריפריה?
שאול גולדשטיין: אז בואו נגדיר פריפריה.
שאול גולדשטיין: לפריפריה יש לדעתי כמה מרכיבים.
שאול גולדשטיין: מרכיב אחד זה למדוד קו אווירי, מרכיב שני זה כמה זמן לוקח להגיע, מרכיב שלישי הוא אזור התפתחות.
שאול גולדשטיין: כדי להגיע אלינו צריך לעבור מחסומים.
שאול גולדשטיין: הרבה יותר קשה להביא אנשים מעבר לקו הירוק.
שאול גולדשטיין: אני חושב שהמכשולים שיש לנו, אני חושב בשיא הצניעות, הם הרבה יותר גדולים מאשר יש בעכו, בטבריה או בבית שאן.
שאול גולדשטיין: גם סוסיא לא נמצאת שלושה קילומטרים מירושלים, וצריך לדבר עליה.
שאול גולדשטיין: צפון ים המלח זה בדיוק כמו דרום ים המלח, ויש להם שם אתרים מדהימים.
שאול גולדשטיין: קסר אל יהוד בבקעת הירדן – אני יכול לתת לך רשימה שלמה של אתרים, שגם בהגדרה שלך של מה זו פריפריה - - -
נועז בר ניר: אני לא מתווכח.
נועז בר ניר: הם לא מופיעים בנתונים, לא התייחסנו בכלל ליהודה ושומרון.
שאול גולדשטיין: זה הערתי על זה בתחילת דבריי.
שאול גולדשטיין: אנחנו פונים לשלושה סוגים של תיירות: תיירות היסטורית, טבע ונוף - אנחנו יושבים בפיסת טבע מאוד מיוחדת - ותיירות פרויקטים, אם זו חקלאות אורגנית – 50% מהחקלאות האורגנית היא ביהודה ושומרון - יקבים, מפעל פטריות, מחלבות תיירותיות וכן הלאה.
שאול גולדשטיין: אנחנו עובדים קשה מאוד עם כל המשרדים.
שאול גולדשטיין: איפה הבעיה שלנו?
שאול גולדשטיין: לפני שנתיים שינו את אזורי העדיפות לאומית, שכחו את יהודה ושומרון.
שאול גולדשטיין: כל השנים היינו בפנים, לפני שנתיים שכחו אותנו.
שאול גולדשטיין: אחרי שהערנו את תשומת לב מקבלי ההחלטות וביקשנו שיחזירו אותנו, אמרו: אלוף הפיקוד ידון בזה ויחזיר לכם.
שאול גולדשטיין: מאז אנחנו פונים, כבר שנתיים לא קיבלנו עדיפות לאומית.
שאול גולדשטיין: שאלת על חדרי אירוח.
שאול גולדשטיין: יש לנו הרשאה ממינהל מקרקעי ישראל לתכנון אזור נופש ובתי מלון בגוש עציון, 700 דונם באזור שהוא אחד המדהימים ביותר במדינת ישראל.
שאול גולדשטיין: אתמול, מי שהיה בא אלינו, היה רואה מעזה, אשקלון, אשדוד, תל אביב וקיסריה כמו על כף היד, אפשר לספור את הבניינים, אפשר לספור את הסירות בים.
שאול גולדשטיין: אתמול ראינו גם את רבת עמון, על המגדלים שלה והשכונות.
שאול גולדשטיין: קיבלנו הרשאה לתכנון 700 דונם, הגיעו יזמים מהשורה הבין-לאומית הראשונה ופתאום הסתבר, להפתעתנו, שלא תוקן אזור עדיפות לאומית.
שאול גולדשטיין: הכול נעצר ואנחנו מבקשים מיושב ראש הוועדה לעזור לנו לטפל בזה.
שאול גולדשטיין: יש לנו מקומות לינה עמוסים עד אפס מקום חודשים קדימה.
שאול גולדשטיין: בתי ספר השדה שלנו מלאים עד אפס מקום חודשים קדימה.
שאול גולדשטיין: יש לנו בהחלט מקום להקים צימרים, יש לנו כמה תוכניות להקמת צימרים בתב"אות מאושרות.
שאול גולדשטיין: צריכים עזרה של המדינה.
שאול גולדשטיין: אני לא מבקש נדבות, זה מקום שצריך ויכול להביא תיירים ולהגדיל את ההכנסה של ישראל.
שאול גולדשטיין: לשם אנחנו הולכים, ואנחנו חושבים שזה חשוב, גם בהיבט של עוטף ירושלים ובהיבט של עצם התיירות לישראל.
אופיר אקוניס: שמוליק ריפמן, יו"ר הרשות לפיתוח הנגב, בבקשה.
שמואל ריפמן: אני מברך על הדיון.
שמואל ריפמן: אני מברך את המנכ"ל, נועז, ואת הצוות.
שמואל ריפמן: אתייחס לכמה נקודות מרכזיות הקשורות לפיתוח התיירות בנגב ואתחיל דווקא מהמבנה הארגוני שנראה לי נכון ומיוחד.
שמואל ריפמן: נמצאת אתנו מיכל עוזיהו, שמרכזת את פורום תיירות נגב.
שמואל ריפמן: יושבים שם כל נציגי הרשויות בפורום, שהוא בתוך הרשות לפיתוח הנגב.
שמואל ריפמן: בסופו של דבר צריך ליצור מבנה ארגוני ארצי, כי המדינה לא יכולה לשלם לעמותות.
שמואל ריפמן: אני חושב שהדוגמה הזו היא דוגמה טובה.
שמואל ריפמן: העיסוק שלנו בתיירות בפריפריה נולד ממקום אחד מרכזי, וזה פיתוח מקומות פרנסה.
שמואל ריפמן: במצפה עסקנו בתעשייה 30 שנה – לא הלך; עסקנו במחצבים – הלך, אבל לא מספיק טוב.
שמואל ריפמן: מצפה רמון, כעוגן תיירותי, מה שאני קורא "בירת תיירות המדבר", מפתחת ומייצרת מקומות תעסוקה לאנשים, ובסוף זה הסיפור.
אופיר אקוניס: לא בכדי שאלתי על המלונות הצפויים במצפה רמון.
שמואל ריפמן: בהתלבטות איך מוצאים מקומות תעסוקה, תיירות זה חלק נכבד וצריך כל הזמן לפמפם בעניין הזה.
שמואל ריפמן: שאלת על החדרים במצפה.
שמואל ריפמן: 120 חדרים במצפה מספקים 250 מקומות עבודה.
אופיר אקוניס: וכמה יהיו בקרוב?
שמואל ריפמן: נגיע ל-200, אבל סדר גודל של היום.
שמואל ריפמן: אם אני לוקח את 2,300 חדרי אירוח בנגב – הנגב אצלי זה קו רוחב 90 פחות או יותר, קצת אחרי בית קמה, דרומה עד בואכה אילת – הם מספקים 6,000 מקומות עבודה, בעיקר במקומות שנועז התייחס אליהם.
שמואל ריפמן: גם בערבה, במשבר החקלאות, המעבר לתיירות הוא מעבר נכון וזה קורה בחלק גדול מהמקומות.
שמואל ריפמן: אני חושב שהנושא המרכזי בנגב זה פיתוח מקומות לינה.
שמואל ריפמן: אנחנו לא תמיד אנחנו יודעים איך לעשות את זה, כי בסוף יש היצע וביקוש וצריך למצוא את היזמים שירצו לבוא ולהקים.
שמואל ריפמן: אני שמח שעד היום יש מענק נגב של עוד 10% מעבר ל-24%.
שמואל ריפמן: זה נראה לי נכון וצריך לשמור על זה.
שמואל ריפמן: הייתי מצפה ממשרד התיירות לשים דגש על שיווק וקמפיינים בארץ ובחו"ל.
שמואל ריפמן: מייצרים את התשתית, ואם במקביל לא תיעשה פעולה שיווקית נרחבת על תיירות נכנסת – אני מדבר על תיירות נכנסת, כי תיירות מקומית זה לא הסיפור.
שמואל ריפמן: בסופו של דבר בוחנים אותנו לפי כמה תיירים מגיעים מחו"ל לנגב או לגליל, ולכן אני מצפה שייעשה קצת יותר.
שמואל ריפמן: הנושא הבא הוא פיתוח התשתיות.
שמואל ריפמן: בשנים האחרונות, כולל בתקופה הזאת, המשרד שם דגש על פיתוח תשתיות תיירותיות.
שמואל ריפמן: המושג הזה חשוב, נכון וצריך להמשיך בו.
אופיר אקוניס: הדגש הוא על תיירות מדברית.
שמואל ריפמן: כן.
שמואל ריפמן: אצלנו זה דגש על תיירות מדברית, ונועז הזכיר את נושא האופניים, שהוא מוצר שתפס חזק מאוד בנגב בשנים האחרונות והוא רק הולך ומתפתח, הכול כמובן בסיוע - - -
אופיר אקוניס: אתה מדבר על תיירות פנים בעיקר, ישראלים שבאים בשבת, מעמיסים את האופניים ובאים.
אופיר אקוניס: הכסף הגדול בסופו של דבר בא מהתיירות הנכנסת, אז מה קורה בנגב מבחינת לינות, ביקורים שלהם באזורי המדבר?
אופיר אקוניס: האם זה קורה?
אופיר אקוניס: נדמה לי שהתיירות הנכנסת היא יותר מירושלים וצפונה.
אופיר אקוניס: גם שאול דיבר על זה, אולי הם נעצרים בבית לחם.
שמואל ריפמן: לא הכול אני מכיר.
שמואל ריפמן: דיברתי על תשתיות תיירותיות.
שמואל ריפמן: נושא שני, פיתוח לינה והסעדה.
שמואל ריפמן: זו אחת הבעיות הקשות בנגב, לעומת מקומות אחרים בארץ.
שמואל ריפמן: יש לחזק את זה.
שמואל ריפמן: התייחסתי לנושא של חיזוק השיווק ומיתוג הנגב כתיירות מדברית.
שמואל ריפמן: הנושא הנוסף, שקשור למרות שהוא מתייחס יותר לתיירות פנים, זה סיוע וחיזוק נושא הפסטיבלים.
שמואל ריפמן: המשרד עושה את זה, אחרים עושים את זה, בסוף החיבור בין אזור ובין אירועים מיוחדים מושך קהל לאותם אזורים.
שמואל ריפמן: צריך להמשיך ולחזק את הנקודה הזאת.
שמואל ריפמן: דרך אגב, אני מניח שאין ויכוח שירושלים היא המקום הראשון שבו צריך להשקיע.
שמואל ריפמן: אני מקווה שהנתזים הגדולים יגלשו לכיוון גוש עציון.
אופיר אקוניס: לכול.
אופיר אקוניס: מכיוון שישראל כל כך קטנה, כולם מרוויחים.
אופיר אקוניס: שאול גם דיבר קודם על win-win מול הפלסטינים.
אופיר אקוניס: אני חושב שההערה שלו נכונה, כי ככל שהמצב שהכלכלי שלהם ישתפר רמת ההתנגדות והטרור ירדו.
אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, תראה מה קורה במדינות המפרץ.
אופיר אקוניס: שם לא עוסקים בטרור, עוסקים בכלכלה חזקה.
אופיר אקוניס: זו עובדה.
אופיר אקוניס: גם ירושלים זה הכול, ההשלכה היא על כל הארץ.
אופיר אקוניס: הארץ היא קטנה, אפשר להגיע מירושלים לצפון, דרך כביש 6, בשלוש שעות לכל היותר.
חמד עמאר: ביום ראשון בלילה הגעתי בשעה ורבע מירושלים לשפרעם, דרך כביש 6, במהירות המותרת.
שמואל ריפמן: אני רוצה להתייחס למה ששאלת ולסיים.
שמואל ריפמן: בסופו של דבר, הסיכוי לייצר ולפתח מבוסס על התיירות הנכנסת.
שמואל ריפמן: אין לי את המספרים המדויקים, אבל אנחנו, אלה שעוסקים בתיירות בנגב, בתחושה שיש עלייה משנה לשנה במספר התיירים, בעיקר מאירופה, שמחפשים תיירות מדבר.
שמואל ריפמן: תיירות המדבר זה מוצר אותו אנחנו מפתחים, הוא איכותי.
אופיר אקוניס: אתה יכול להשתמש בזה בזמנים שערים אחרים סובלות ממזג אוויר פחות נוח.
אופיר אקוניס: בחודשי החורף אתה יכול לקיים את הדבר.
שמואל ריפמן: לכן צריך לשים דגש על תיירות נכנסת.
שמואל ריפמן: אני רוצה להוסיף משפט לגבי פיתוח תיירות במגזר הבדואי – יש מקום לפתח שם תיירות מיוחדת: אתנית, אותנטית.
שמואל ריפמן: יש כל מיני רעיונות, לא תמיד זה מצליח, אבל זה חלק מיצירת מקורות פרנסה.
אופיר אקוניס: זו תיירות יום.
אופיר אקוניס: אצל הבדואים אין חדרי אירוח, למיטב ידיעתי.
קריאה: בצפון יש, בדרום פחות.
שמואל ריפמן: אילת הולכת להיות במשבר, ואני מניח שנועז מכיר את זה.
שמואל ריפמן: אני מציע לא לעבור על זה כאמירה, אלא בראשות שר התיירות להקים צוות שיסתכל על ההיבטים הקשורים לפיתוח המסיבי בעקבה מצד אחד, ולאורך חופי סיני מצד שני.
שמואל ריפמן: מפה אני בא לחיבור בין אילת למדבר.
שמואל ריפמן: דיוויד לואי, כשהחליט להקים את המלון במצפה, השיקול המרכזי שלו היה שיהיה עורף מדברי לתיירות הנכנסת לאילת.
שמואל ריפמן: לכן, יש מוצר נוסף לאותם תיירים שמגיעים.
אופיר אקוניס: אנחנו מקדמים בברכה את סגן שר החוץ, שגם יזם את היום החשוב הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים פה דיון בקידום התיירות בפריפריה.
אופיר אקוניס: אנחנו מוצאים דברים טובים בסך הכול, אבל יש גם נקודות שמנכ"ל משרד התיירות יתבקש להתייחס אליהן, כדי לשפר עוד את המצב הטוב שגילינו.
שמואל ריפמן: החיבור בין אילת לבין המדבר חשוב מאוד, כי הוא יכול לייצר ימים נוספים לאותם תיירים שבאים לאילת ומחפשים גם את הנגב.
שמואל ריפמן: כשאני מדבר על הנגב זה בעיקר עד אזור מצפה רמון.
שמואל ריפמן: תודה על היוזמה וברכות.
אופיר אקוניס: תודה רבה לך, שמוליק.
אופיר אקוניס: גדעון אריאל מארגן קבוצות של תיירים אוונגליסטים שמתיירים פה.
אופיר אקוניס: אני חושב שזה אחד ממקורות הפרנסה המשמעותיים, שיכולים עוד להעמיק ולהתעצם, כי הם אוהבים את ארצנו ואת מדינתנו.
אופיר אקוניס: גדעון, אם תוכל לתת סקירה קצרה על המצב ומה אנחנו יכולים לסייע בשיפור.
גדעון אריאל: תודה רבה.
גדעון אריאל: כפי שראיתי מהמספרים שקיבלתי ממשרד התיירות, מלשכת המנכ"ל, הנוצרים – ולאו דווקא האוונגליסטים - מהווים כשני שליש של התיירות הנכנסת.
גדעון אריאל: זה נחמד שיש לנו פי שניים תיירים לא יהודים מאשר יהודים שמגיעים למדינה היהודית.
גדעון אריאל: אבל היהודים הם 3% מאוכלוסיית העולם, אז אנחנו צריכים להגדיל את התיירות הנכנסת פי עשרה כדי שזה יהיה, פחות או יותר, היחס.
גדעון אריאל: כמובן, אשמח שגם התיירות הנכנסת היהודית תגדל.
גדעון אריאל: אני חושב שחלק מהדרכים שהוזכרו פה נכונות גם לתיירות פנים וגם לתיירות נכנסת, גם לתיירות יהודית וגם תיירות לא יהודית.
גדעון אריאל: מה שחסר לי פה, זה מה שאני זוכר לפני הרבה שנים, שהיה מהלך של "הסבר פניך לתייר".
גדעון אריאל: הגיע הזמן, במיוחד בשנים האלה, ל"הסבר פניך לתייר הנוצרי".
גדעון אריאל: יש היום 30 עד 70 מיליון, ואף יותר מזה, נוצרים שהם פרו-ישראלים.
גדעון אריאל: זה דבר שאנחנו צריכים לקדם גם בחו"ל, אבל גם בארץ הנושא הזה הוא רק בחיתוליו.
גדעון אריאל: קודם כול, רוב האנשים בכלל לא חושבים על זה, אבל מיעוט לא קטן של ישראלים חוששים מנוצרים אוהדי ישראל.
גדעון אריאל: זה דבר שאנחנו צריכים לקדם.
אופיר אקוניס: כלומר, הפוטנציאל הוא עצום.
אופיר אקוניס: מה אחוז המימוש לעומת הפוטנציאל עד רגע זה?
גדעון אריאל: אם אמרנו שמספר התיירים הנכנסים הם בסביבות השלושה מיליון, ושני שליש מזה זה שני מיליון, זאת אומרת שהפוטנציאל הוא פי עשרה לפחות.
גדעון אריאל: האנשים בחדר הזה, שמתעסקים בתיירות, בוודאי מכירים את הנוצרים, כיוון ששני שליש מהאנשים שבאים מחו"ל הם נוצרים, אבל צריך לקדם את הנושא הזה, גם לטווח היותר ארוך – לאו דווקא מבחינת משרד התיירות – נושא של "הסבר פניך לתייר", ובכלל לאוהד ישראל הנוצרי.
גדעון אריאל: אני רוצה להזכיר דבר שראיתי בשבוע האחרון.
גדעון אריאל: הייתי בכנס, שהמנכ"ל היה בו ודיבר, כנס של מחליטנים לנוצרים בארץ שמתעסקים בזה.
גדעון אריאל: השיקו שם נושא שיווקי: come to the Holly Land now.
גדעון אריאל: זה דבר חשוב מאוד, אבל אני סומך על המשווקים של משרד התיירות.