GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון אריאל: מבחינת מקבלי הפנים של התיירים הנוצרים, אנחנו צריכים לשקול את הדבר הזה.
עמי צדיק: כמה צליינים מגיעים לארץ?
גדעון אריאל: יש מאמר מרתק של פדרה שפירו שמדבר על זה שהקו המפריד בין תיירות לצליינות לא ברור.
גדעון אריאל: זה דבר שרצוי לדבר עליו בפורום אחר.
גדעון אריאל: לסיום, ראיתי שיש עמותות תיירות לצפון ולדרום.
גדעון אריאל: אני חושב שהגיע הזמן לשקול הקמת עמותת תיירות נוצרית, להתמקד בנושא הזה, לתת שירות לכל העמותות בכל הארץ כדי שאנשים שמתעסקים יוכלו להיעזר.
גדעון אריאל: מצד אחד, יותר קל להתעסק בדבר שקרוב אליי: אני מכיר את היהודים, אני מכיר את הישראלים.
גדעון אריאל: אבל הנושא הגדול הבא זה התיירות הנוצרית, וצריך לקדם אותה.
אופיר אקוניס: אבקש ממנכ"ל התיירות להתייחס לכל ההיבט הזה.
אופיר אקוניס: סגן שר החוץ, אבקש ממך, כיוזם הנושא המאוד חשוב הזה של קידום הפריפריה, להתייחס.
אופיר אקוניס: אני מברך אותך על היום הזה, הוא יום חשוב ביותר.
סגן שר החוץ דני איילון: תודה רבה.
סגן שר החוץ דני איילון: קודם כול, אני רוצה להודות ליושב ראש, חבר הכנסת אקוניס, שהוא ידיד אישי שלי ואני גם רואה אותו כאחד המחוקקים הגדולים כאן.
סגן שר החוץ דני איילון: מנהיג בישראל, נבחר ציבור שעושה עבודה נפלאה.
סגן שר החוץ דני איילון: אני רואה את העבודה הכלכלית שאתה עושה.
סגן שר החוץ דני איילון: וגם לא מתבייש להיות ציוני.
סגן שר החוץ דני איילון: הנושא של חיזוק הציונות וחיזוק הפריפריה, זה הא בהא תליא והיינו הך.
סגן שר החוץ דני איילון: לא אתייחס לנושאים הכלכליים והמקצועיים, כי אני לא כל כך מבין בזה, אבל ברמת המדיניות אני רוצה להדגיש דבר אחד.
סגן שר החוץ דני איילון: אני בא עכשיו עם קצת טראומה מוועדות אחרות, כולל ועדת הפנים, שמנסים לצקת - - -
אופיר אקוניס: חבר הכנסת לשעבר, פיני בדש, הזכיר דקה לפני שנכנסת שגם הוא בא מאותו דיון סוער.
אופיר אקוניס: אולי החמצנו משהו.
אופיר אקוניס: אנחנו פה בדיון מרתק וחשוב ונמשיך בו, כי אני לא בטוח שמסגרת הזמן שהקצינו היא מספיקה.
אופיר אקוניס: הוא חשוב לכלכלה הישראלית, אני אומר לך, חברת הכנסת זועבי, לכל תושבי המדינה: ליהודים, לערבים, לדרוזים, לנוצרים, לבדואים, לכולם.
אופיר אקוניס: כולם מרווחים מהתיירות.
חנין זועבי: אני מסכימה.
אופיר אקוניס: זו הסכמה נדירה בינינו.
סגן שר החוץ דני איילון: צריך לקחת דברים בפרופורציה.
סגן שר החוץ דני איילון: כבר למדתי שבבית הזה, בוועדות, אומרים דברים יותר בשביל שישמעו מאשר מה שבאמת מתכוונים.
סגן שר החוץ דני איילון: חיזוק הנגב והגליל, ואני לא מתבייש להגיד: ייהוד הנגב והגליל, לא בא לפגוע באף אחד.
סגן שר החוץ דני איילון: זה דבר חיובי ולא דבר שלילי.
סגן שר החוץ דני איילון: הוא בא לבנות וליצור ולא להרוס, בוודאי לא את מרקם החיים ובוודאי זה לא אזרח ישראלי נגד אזרח אחר.
סגן שר החוץ דני איילון: אני באמת מברך את היושב ראש על הדיון הענייני והמקצועי, ואני מקווה שאני לא חורג יותר מדי לנושאים שנויים במחלוקת או פוליטיים, אבל היום המאבק על הקרקע, לצערי, לא הסתיים.
סגן שר החוץ דני איילון: זכותנו על הקרקע, להיות כאן בזכות, לא בחסד של אף אחד, לא התנצלות של אף אחד.
סגן שר החוץ דני איילון: זה מקומנו.
סגן שר החוץ דני איילון: עדיין יש גורמים, גם מחוץ למדינה אבל גם בתוך המדינה, שלא מקבלים את זה.
סגן שר החוץ דני איילון: הנושא של חיזוק הפריפריה, של ייהוד הנגב והגליל, הוא דבר ראשון במעלה כדי שלא נאבד אותו.
סגן שר החוץ דני איילון: יש גורמים, גם חיצוניים, שמנסים לנשל משם יישובים יהודים וקרקעות ליהודים בנגב.
סגן שר החוץ דני איילון: לכן היום הזה הוא יום שקודם כול בא, מבחינה לאומית, לחזק את אחינו בגליל ובנגב.
סגן שר החוץ דני איילון: מבחינה אסטרטגית הוא בא להעלות למודעות, כדי שיבינו שפיזור האוכלוסייה נחוץ.
סגן שר החוץ דני איילון: אני לא חושב שבריא לנו שרוב רובה של אוכלוסיית מדינת ישראל חי בין גדרה לחדרה.
סגן שר החוץ דני איילון: יש לפזר.
סגן שר החוץ דני איילון: גם עתודות הקרקע שלנו נמצאות בנגב ובגליל, בפריפריה.
סגן שר החוץ דני איילון: כל הדברים הגבוהים, הטובים והמדיניות לא תיושם אם לא יפעלו בדברים הכי פרקטיים, ואחד הדברים הכי פרקטיים זה ליצור שם תנאי חיים.
סגן שר החוץ דני איילון: תיירות תיצור את הדבר הכי חשוב, שזה מקומות עבודה.
סגן שר החוץ דני איילון: בסך הכול, גם בנגב וגם בגליל יש מקומות אדירים, שחשובים לכל הדתות, שחשובים מבחינה היסטורית, מבחינה ארכיאולוגית, שלא לדבר גם על תיירות פנאי.
סגן שר החוץ דני איילון: אם זה צימרים בגליל או מגרשי גולף בנגב, שרוצים להקים, אלה דברים שהם משאב.
אופיר אקוניס: דיברו גם על תיירות מדברית.
אופיר אקוניס: הגליל לא יכול להתחרות בתיירות מדברית, וטוב שכך.
אופיר אקוניס: זה מוצר משלים.
סגן שר החוץ דני איילון: זה טוב שיש לנו את המגוון הזה, גם נגב וגם גליל.
סגן שר החוץ דני איילון: הרזרבות האסטרטגיות האמיתיות של מדינת ישראל ועם ישראל לא נמצאות היום בתל אביב, אלא נמצאות בנגב ובגליל.
סגן שר החוץ דני איילון: על כן יותר יהודים בנגב ובגליל יעזרו לכולם, גם לתושבים הערבים של הנגב והגליל.
סגן שר החוץ דני איילון: לכן אני מאוד מברך את כל הנמצאים כאן.
סגן שר החוץ דני איילון: אני מקווה שיהיה המשך ומעקב, אדוני היושב ראש - - -
אופיר אקוניס: יהיה, אנחנו עושים.
סגן שר החוץ דני איילון: - - כדי שכל הגופים הממשלתיים והלא ממשלתיים, וכמובן הגופים העסקיים, החברות הפרטיות, העסקים יצטרפו למאמץ אחד גדול.
סגן שר החוץ דני איילון: יש לנו ארץ שאפשר להתברך בה, וראוי לא רק להתברך בה אלא לברך גם אנשים אחרים, כולל נוצרים, מוסלמים ותיירים שיבואו ויראו וייהנו.
אופיר אקוניס: תודה רבה לך, סגן שר החוץ.
אופיר אקוניס: אתה ממשיך לוועדות, אז אנחנו מודים לך על הדברים וגם על כך שיזמת את היום הזה.
אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בדיון.
אופיר אקוניס: שי דותן, בבקשה.
שי דותן: שלום לכולם.
שי דותן: אני רוצה להציג בקצרה את הפעילות של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום של התיירות, ולהגיד מה פתאום אנחנו עוסקים בתיירות.
אופיר אקוניס: Agriculture tourism – ראיתי את זה פעם.
אופיר אקוניס: בתחילת העשור הייתי באיטליה, זה היה בירח הדבש שלי.
אופיר אקוניס: שם ראיתי את Agriculture tourism והבנתי שיש גם כמה אנשים בעולם שהמירו את הפעילות החקלאית החשובה שלהם לפעילות תיירותית.
אופיר אקוניס: ראיתי שזה קורה גם בגליל ואולי גם בנגב המערבי.
שי דותן: בהחלט.
שי דותן: אנחנו לומדים מהעולם, אנחנו לומדים גם מאיטליה, שהיא המקור לדברים האלה.
שי דותן: גם שם התיירות החקלאית נמצאת במשרד החקלאות.
שי דותן: אנחנו עוסקים בתיירות בחלק של פיתוח הכפר, כחלק מהחשיבות שאנחנו רואים בקיום הכפר.
שי דותן: דיברו כאן על חשיבות הקרקע, אז אנחנו אומרים שאם חקלאות כאן מולדת כאן.
שי דותן: החקלאות בכפר – כפר זה גם קיבוץ, מושב, כפרי מיעוטים – החלק של החקלאות בפרנסת התושבים הולך ויורד.
שי דותן: צריך יוזמות אחרות בכפר כדי שהאנשים יישארו בכפר וימצאו שם תעסוקה.
שי דותן: רוב הכפרים נמצאים בפריפריה.
שי דותן: אחת היוזמות הקטנות החשובות היא התיירות, ולכן אנחנו חוברים למשרד התיירות בהרבה מאוד פרויקטים.
שי דותן: המנכ"ל ציין את כפרי התיירות, אנחנו חוברים אתם עכשיו למסע פרסומי לתיירות הכפרית כי אנחנו רואים בזה חשיבות.
שי דותן: אנחנו פועלים גם בדברים נוספים, שמשרד התיירות לא פועל בהם.
שי דותן: הדגש שלנו הוא על הכפר והם רואים יותר את נושא האכסון.
שי דותן: אנחנו לא עוסקים בכלל בנושא של אכסון.
אופיר אקוניס: מבחינה טכנית, איך הופך אדם שהיה לו מטע אבוקדו למקום תיירותי?
אופיר אקוניס: זה דרכך או דרך משרד התיירות?
אופיר אקוניס: קרה לי דבר כזה בכפר ליהמן בגליל המערבי, שביקרתי בו לפני חצי שנה.
אופיר אקוניס: שם היה מטע בננות שהפך לצימר, לא רע בכלל.
שי דותן: יש החלטות שמאפשרות בנייה של צימרים בתוך הנחלה.
אופיר אקוניס: זה אצלך, במשרד החקלאות?
שי דותן: לא, זה במשרד התיירות.
שי דותן: ההחלטות הן תכנוניות.
אופיר אקוניס: הוא פוסק לעבוד בחקלאות - - -
שי דותן: לא בהכרח.
אופיר אקוניס: הוא ממשיך במקביל?
שי דותן: להרבה מאוד בעלי צימרים יש ענף חקלאי.
שי דותן: למשל בערבה, להרבה בעלי משקים חקלאיים יש צימרים.
שי דותן: אם הפלפל יותר חלש אז עיקר ההכנסה תהיה מהצימרים או להיפך.
שי דותן: כלומר, זה בסיס כלכלי נוסף, ובזה אנחנו רואים את החשיבות.
אופיר אקוניס: זאת אומרת שיש שיתוף פעולה בין המשרדים בעניין הזה.
אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לך.
אופיר אקוניס: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.
חנין זועבי: סליחה שלא הצלחתי להגיע, כי היה דיון בוועדת הפנים.
חנין זועבי: אני עוקבת אחרי נושא התיירות בגלל שאני מהעיר נצרת.
אופיר אקוניס: יושב לידך סגן ראש עיריית נצרת עלית.
אופיר אקוניס: אני מקווה שאתם בשכנות טובה.
חנין זועבי: היינו יחד גם בדיון הקודם בוועדת הפנים.
חנין זועבי: השתתפתי בדיון של ועדת הכלכלה ביוני, שבה הייתה מצגת של שר התיירות.
חנין זועבי: התוכנית התמקדה בשש ערים, ואתם פה מדברים על התיירות הנוצרית, והעיר נצרת לא הייתה בין הערים שהיו במוקד תוכנית התיירות.
חנין זועבי: הוזכרו שם צפת, אזור ים המלח, טבריה, ירושלים, אילת ועכו, שש ערים בסך הכול.
חנין זועבי: לתדהמתי - למרות שאחת מהמטרות של משרד התיירות הייתה התיירות הנוצרית, ונצרת היא אחת מהערים הכי מרכזיות לנוצרים - לא הוזכרה העיר נצרת בתוכנית.
חנין זועבי: יש עוד בעיה.
חנין זועבי: התיירים הנוצרים, כאשר הם באים לנצרת, הם באים לשעות ספורות.
חנין זועבי: הם לא לנים בעיר נצרת, הם לנים בטבריה או בחיפה, במיוחד בטבריה, וזה בגלל שאין מספיק חדרים בנצרת.
חנין זועבי: בנצרת יש 1,500 חדרים, והייתה ועדה שהמליצה על הקמת עוד 1,000 חדרים.
חנין זועבי: כשעברתי על הסקירה של משרד התיירות, לא הייתה תוכנית לפיתוח התיירות בנצרת, תוכנית שהתיירים לא רק יבואו לשעות ספורות וילונו בטבריה אלא ילונו בנצרת.
חנין זועבי: נצרת נעלמה מהמפה של משרד התיירות.
אופיר אקוניס: תודה רבה לך.
חמד עמאר: אין לנו נתון על התפוסה בנצרת.
חנין זועבי: 90%-95%.
אופיר אקוניס: אבקש ממנכ"ל משרד התיירות להתייחס להערה שלך.
נועז בר ניר: התפוסה עכשיו מעולה.
נועז בר ניר: המון תיירים לא מצליחים לשם להגיע בגלל התפוסה המלאה.
אופיר אקוניס: כמה בתי מלון יש שם?
חנין זועבי: שמונה.
אופיר אקוניס: אחד בנצרת עלית והשאר בנצרת.
אופיר אקוניס: אני חושב שגם נצרת, גם נצרת עלית וכל היישובים מסביב ייהנו אם יהיו יותר בתי מלון.
עדי ברקו: אני חושב שכל האזור ייהנה.
עדי ברקו: לפי מה שאני מכיר, אני יודע שמדובר על סדר גודל של כ-1,200 חדרים בנצרת עלית ונצרת, כאשר סדר גודל של כ-800,000 תיירים מגיעים לאזור נצרת רבתי.
עדי ברקו: אני חושב שהשקעה בתיירות תגרום לכל האזור לפרוח.
עדי ברקו: יש גם תעשיות ייחודיות, כמו השוקולד.
עדי ברקו: בטוח שיש אנשים שהיו ב"הרשי" בארצות הברית ויודעים שיש שטראוס, "צה דה" לשעבר והיום "עלית" אצלנו.
עדי ברקו: אין לי ספק שאם נפתח את כל האזור ונראה איך נותנים את המענקים לסטרט, כי הבעיה היא תמיד להניע את הדברים, אני חושב שכל האזור יוכל ליהנות.
עדי ברקו: אין לי ספק שמכל המזרח התיכון יבואו לבקר בנצרת עלית ובנצרת וייהנו מהאזור.
חנין זועבי: במסמך של מחלקת המחקר כתוב:
חנין זועבי: דוגמאות לתחזוקה לקויה אנו יכולים למצוא בטיילת בטבריה או בעיר העתיקה בעכו ובנצרת.
אופיר אקוניס: דיברנו על כך ונשמע את ההתייחסות.
אופיר אקוניס: הזכרנו את כל המקומות האלה לפני שנכנסתם.
עמי צדיק: לפי סקרים שעשה משרד התיירות כדי לקרב תיירי חוץ, העלו את הנושא של שביעות הרצון ממצב מרכזי הערים בעכו ובטבריה.
עמי צדיק: זה הדבר הראשון שהיה ממנו חוסר שביעות רצון.
עדי ברקו: אדוני היושב ראש, עוד משפט ברשותך.
עדי ברקו: בנצרת עלית יש 33,500 דונם, 70% מהשטח של נצרת עלית זה שטחים ירוקים.
עדי ברקו: זה אומר שאם נשכיל לשלב את השטחים הירוקים, את פוטנציאל תיירות הגליל שיש בנצרת עם נצרת, זה פוטנציאל אדיר שנוכל לממש אותו.
אופיר אקוניס: פרופסור גופן, בבקשה.
משה גופן: אני תושב כרמיאל, מוצא פרנסתי את פרנסתי מזה 45 שנה בעמק החולה ובכינרת.
משה גופן: פריפריה לכל דבר.
משה גופן: עשיתי את כל הדרך מכרמיאל הנה כדי להניח על שולחנכם שתי בעיות תיירותיות של הפריפריה הצפונית.
משה גופן: אחת היא דוגמה טובה, אפילו דוגמה יותר מדי טובה, והשניה היא דוגמה לא טובה.
משה גופן: אתחיל מהחדשות הרעות.
משה גופן: אני תושב כרמיאל מזה 45 שנה.
משה גופן: בכרמיאל אין אפילו אובייקט תיירותי אחד לרפואה.
משה גופן: יש פסטיבל מחולות שלושה ימים בשנה ודוגמית של בית מלון, עם 25 חדרים.
משה גופן: עיר יפה כמו כרמיאל בלי שום אובייקט תיירותי, אני רואה בזה מחדל: של ועדת הכלכלה, של משרד התיירות, והעיקר - של הרשות המוניציפלית, שהיא ללא שינוי כבר 20 שנה, אבל התקדמות לא הייתה.
משה גופן: עכשיו אעבור לחדשות הטובות.
משה גופן: החדשות הטובות הן עמק החולה.
משה גופן: דיברנו על פיזור אוכלוסין.
משה גופן: את החולה ייבשו כדי לפזר אוכלוסין.
משה גופן: אחרי שייבשו את החולה תושביהם של כ-22 יישובים חקלאים מוצאים את פרנסתם בחקלאות מאז סוף שנות ה-50' ועד עצם היום הזה ועוד בעתיד, הכול מובטח ומסודר.
משה גופן: להוציא 8% מהשטח הזה, שהידרדר והפך לאובייקט תיירותי, אובייקט תיירותי שייסדו אותו החקלאים – האובייקט התיירות הזה הוא עגור.
משה גופן: עם ישראל בא לטייל בחולה כדי לראות עגורים.
משה גופן: מי שהביא את העגורים לעמק החולה אלו הם החקלאים, שהתחילו לגדל שם בוטנים.
משה גופן: יש היום תשתית מצוינת.
משה גופן: בשנים הראשונות היו 80,000 מבקרים, היום זה כבר מתקרב ל-400,000.
משה גופן: יש בעיה קשה מאוד, והיא לא בעיה מקצועית.
משה גופן: יש ועדות, יש אנשים מקצוענים שיודעים איך לנהל את הממשק הזה ואיך לפתח אותו – הקרן הקיימת, תושבי האזור, הרשויות של הטבע והחקלאות - חסר רק דבר אחד: הכסף איך לממן את הממשק הזה.
משה גופן: לא באתי הנה כדי לבקש ולו גם אגורה אחת משום רשות ממשלתית.
משה גופן: יש באפשרותנו לדאוג למימון עצמי, אבל יש בעיות מנהליות איך לממש את זה.
אופיר אקוניס: בבעיות מנהליות אתה מתכוון לחסמים ביורוקרטיים.
אופיר אקוניס: דיברת על ועדת הכלכלה, מאז שאני פה, בחצי השנה האחרונה, אנחנו יכולים לקרוא לעצמנו ועדת הכלכלה והוועדה להסרת חסמים ביורוקרטיים.
אופיר אקוניס: הצלחנו בהרבה מאוד תחומים: בסלולאר, בגז, בחשמל, בתחבורה.
אופיר אקוניס: אתה רוצה להוסיף את התחום שלך – אנחנו מוכנים.
אופיר אקוניס: תאתגר אותנו.
משה גופן: תחום קטן מאוד.
משה גופן: יש לנו קרוב ל-400,000 מבקרים שבאים לראות את העגורים בעמק החולה, במשך כארבעה חודשים.
משה גופן: יש לנו בעיה קשה מאוד איך לממן את הממשק של הפרויקט הזה, והעסק הזה יתפוצץ.
משה גופן: איכשהו נגמור את העונה הזו, בשנה הבאה צפוי משבר טוטלי.
משה גופן: ניתן לפתור את זה בצורה פשוטה ביותר; כל מבקר יקנה כרטיס כניסה תמורת עשרה שקלים, והעסק פטור לחלוטין.
משה גופן: יש בעיות מנהליות איך לממש את הרעיון הזה.
משה גופן: את האני מאמין שלי קיבצתי לשני עמודים, אשמח להגיש את זה לוועדה.
אופיר אקוניס: תגיש את זה לוועדה וגם למנכ"ל משרד התיירות.
משה גופן: אני מבקש את עזרתכם בבעיה המנהלית הזאת.
אופיר אקוניס: מאה אחוז, תקבל.
אופיר אקוניס: המנכ"ל גם יתייחס לנקודה החשובה שהעלית.
אופיר אקוניס: עפרה גזית, מנהלת פרסום ושיווק מועצה אזורית תמר, אזור ים המלח.
אופיר אקוניס: גם שם יש מקום לשיפור, כשנכנסים למלון אין מה לצאת ממנו.
אופיר אקוניס: אם אני יוצא מהמלון אין לי מה לעשות.
עפרה גזית: בנאות הכיכר ועין תמר היית?
אופיר אקוניס: הזכרת מסעדה בבית ג'אן.
אופיר אקוניס: אני רוצה לצאת לאכול ארוחת ערב, אין דבר כזה.
אופיר אקוניס: אני מחויב לאכול במלון.
אופיר אקוניס: אני רוצה לשבת לחוץ ים המלח ולאכול במסעדה.
עפרה גזית: צהרים טובים, גם אני מברכת על הדיון הפורה והמפרה.
עפרה גזית: כל מה שנאמר נכון.
עפרה גזית: ביקשתי את רשות הדיבור כדי למקד את כל הנוכחים ואת היושב ראש.
עפרה גזית: אנחנו מתייחסים לים המלח כאל מרכז הארץ.
עפרה גזית: מה שיקרין עלינו, ועבודה שאנחנו עושים עבורנו תפזר לכל האזורים היפים של ארצנו היפה והקטנטונת.
עפרה גזית: זה אזור שממוקם שעתיים מכל נקודה אחרת: שעתיים מטבריה, שעתיים מאילת, שעתיים מתל אביב.
עפרה גזית: בנאות הכיכר ובעין תמר היית?
אופיר אקוניס: לא, הייתי במלון ולא יצאתי משם.
עפרה גזית: גם שם יש צימרים.
עפרה גזית: מצאנו מקום שלא היית.
אופיר אקוניס: מה הבעיות הספציפיות של האזור, שאפשר לקדם?
עפרה גזית: קודם כול, רציתי לברך.
עפרה גזית: למדתי עכשיו על תוכנית ה-IBB.
עפרה גזית: זו תוכנית שמאוד תסייע לנו.
עפרה גזית: יש לנו היום כ-60 חדרי אירוח כפרי, כי כמועצה אנחנו מטפלים גם בתיירות כפרית וגם בתיירות מלונאית.
עפרה גזית: זו תוכנית טובה, בהתחלה אולי יהיה הליך שיהיה גם קצת קשה לתיירנים עצמם, אבל בסופו של דבר זה יהיה תהליך טוב ונכון.
עפרה גזית: לגבי אופניים, יש לנו שני אירועי ספורט של אופניים, שהם גם בין-לאומיים.
עפרה גזית: אנחנו מדברים על תרבות אופניים.
עפרה גזית: אנחנו מקדמים את נושא התיירות גם בכל מיני צורות לא קונבנציונליות.
עפרה גזית: מבית היוצר של משרד התיירות ויחד אתם אנחנו מובילים עכשיו שני אירועים גדולים, שימצבו את מדינת ישראל.
עפרה גזית: אם נגיע ליעד, אז מיליון וחצי התיירים הנוספים שזה יביא ישליכו על כולם.
עפרה גזית: אני מדברת על כך שים המלח נמצא בתחרות על שבעה פלאי תבל לטבע.
עפרה גזית: ההכרזה תהיה ביולי 2011.
עפרה גזית: אני קוראת לכל אחד מכם, וכל אחד שיפיץ את זה, להיכנס ולהצביע באתר.
עפרה גזית: כתובת האתר היא: .
עפרה גזית: אם ים המלח יזכה, מדינת ישראל תזכה בעוד כמיליון וחצי תיירים נכנסים למדינתנו.
עפרה גזית: דבר שני, האופרה נבוקו, שבוודאי שמעתם שהולכת להיות במצדה ביוני 2010.
עפרה גזית: זה לזרוק את הקטע של התיירות הפריפריאלית לאומנות, כיצירת תרבות נוספת במדינתנו.
עפרה גזית: תודה.
אופיר אקוניס: אבינועם בן יצחק, מנכ"ל החברה להגנת הטבע.
אבינועם בן יצחק: אני רוצה לברך את כלל המברכים והמבורכים.
אבינועם בן יצחק: דמיינו את המפה של ישראל ותראו לנגד עיניכם גשר.
אבינועם בן יצחק: אנחנו רואים את ישראל כגשר בין יבשות, גשר שבו הלכו הצבאות הגדולים: ממצרים כדי להגיע לאירופה, מאירופה כדי להגיע לאפריקה.
אבינועם בן יצחק: הגשר הזה יש לו ארבעה אזורי אקלים סביבו: האקלים הים תיכוני, האקלים אפריקני עם ההשפעות של הסהרה, הגליל, הנגב.
אבינועם בן יצחק: כל המקומות שהוזכרו הם מאפיינים של הגשר שנמתח בין היבשות.
אבינועם בן יצחק: כתוצאה מהגשר הזה יש מגוון אדיר ביוטופים, סוגי קרקעות, סוגי צומח וסוגי בעלי חיים שנמצאים בארץ.
אבינועם בן יצחק: מעל כל זאת, כמיליארד ציפורים עוברות בנדידה מאזור אירופה לאזור אפריקה וחזרה מדי שנה.
אבינועם בן יצחק: המקום יכול להוות אטרקציה אדירה לתיירות של צפרות מחד, בצד דברים רבים נוספים אחרים.
אבינועם בן יצחק: החברה להגנת הטבע סימנה ורשתה את ישראל ברשת שבילי הליכה, וזה מה שקורה לתיירות של טרקים.
אבינועם בן יצחק: לאחרונה סיימנו לסמן את שביל הנצרות, שהוא מסלולו של ישו מנצרת לכפר נחום, לטבחה.
אבינועם בן יצחק: בימים אלה אנחנו עובדים על שביל סובב כינרת, שבין השאר גם פותח את הגדרות שהוקמו על-ידי המלונות ועל-ידי כל מיני יזמים פרטיים, שמנעו את האפשרות של אנשים ללכת סביב הכינרת.
אבינועם בן יצחק: כל הדברים האלה מהווים מוקדי אטרקציה מאוד חזקים לתיירות.
אופיר אקוניס: השביל שיורד מנצרת לכפר נחום, כמה זמן זה לוקח ברגל?
אבינועם בן יצחק: זה שלושה ימים.
אבינועם בן יצחק: לעומת זאת, אם אנחנו רוצים לקחת רק מקטע אחד, ממצוק הארבל לכפר נחום, זה דבר מדהים ביופיו, זה מסלול של מספר שעות.
אבינועם בן יצחק: הצליינים הולכים בפסיעותיו של ישוע הנוצרי, זה דבר מדהים.
אבינועם בן יצחק: באותה מידה אפשר לחבר את הדרך בא הלך ישוע לירושלים בשבילי הליכה, להכניס את ממד ההליכה.
אבינועם בן יצחק: בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע משנים את שמם ל"אירוח בירוק", כיוון שהם נמצאים במקומות הטובים ביותר לאנשים שרוצים תיירות אקולוגית, שרוצים להיחשף לטבע במלוא עוצמתו הן בנגב, הן בערבה והן בגליל.
אבינועם בן יצחק: בתי הספר שלנו פזורים.
אבינועם בן יצחק: יש לנו פגישה עם שר התיירות בינואר.
אבינועם בן יצחק: אנחנו מתכוונים שם להעלות את הפרויקטים שאנחנו רוצים לפתח: מפות טרקים באנגלית ושדרוג בתי ספר שדה של החברה.
אבינועם בן יצחק: דבר אחרון, הערך הגדול של קופנהגן הוא במודעות העולמית לנושא האקולוגי.
אבינועם בן יצחק: אנחנו יושבים בחדר ישיבות של הכנסת ומשטר האקלים כאן מיותר לחלוטין.
אבינועם בן יצחק: אפשר לעצור את המזגן, לבצע צרכנות - - -
אופיר אקוניס: המזגן הוא הוראה אישית שלי, אני מודה.
אבינועם בן יצחק: ברשותך, אני רוצה שסמנכ"ל הכספים שלנו יאמר כמה מילים.
אופיר אקוניס: בקצרה.
משה פקמן: דיברת על חסמים שקיימים, ופנינו קדימה מתוך רצון לממש את התוכניות שהוצגו כאן.
משה פקמן: אנחנו, כחברה להגנת הטבע, מזהים שלוש נקודות בעייתיות מבחינתנו.
משה פקמן: אחת, נקודה שלא הוארה כאן, יש פלח תיירות פנים מאוד נכבד במדינת ישראל, שזה הטיילות החינוכית.
משה פקמן: זה קהל שבוי, וזה קהל שעם השנים, לצערנו, נקלע לסיטואציה שנכפתה עליו בעקבות החלטות של משרד הפנים או ועדת החינוך, שהגבילה את תשלומי ההורים ובכך יצרה מצב שהטיילות החינוכית הזאת, הטיולים השנתיים שמתקיימים ברחבי הארץ, ירדו ממספר רב של ימים למספר מצומצם של ימים.
משה פקמן: כך הגענו למצב שילדים שגרים בדרום לא יגיעו לעולם לצפון וילדים שגרים בצפון לא יגיעו לעולם לדרום, כי בטיול של יום-יומיים אי-אפשר לעשות את זה.
משה פקמן: אם משרד התיירות ישלב ידיים עם משרד החינוך, מתוך כוונה להניע את המהלך הזה חזרה, ואותם טיולים שנתיים שהכרנו של שלושה ימים יחזרו, זה יאפשר לחברה להגנת הטבע להניע מאות אלפי ילדים מהפריפריה הדרומית לפריפריה הצפונית ומהפריפריה הצפונית לפריפריה הדרומית.
משה פקמן: זה פה, זה תחת הידיים שלנו.
משה פקמן: לא צריך להביא תיירים מחו"ל, אנחנו יכולים לעשות את זה וזה זמין.
משה פקמן: דבר נוסף, וזו בעיה של החברה להגנת הטבע או של כל עמותה אחרת שעוסקת בתחום התיירות, זה חוק עידוד השקעות הון, שלא מאפשר לעמותות לגשת אליו.
משה פקמן: צריך ליצור מסלול שיאפשר לחברה להגנת הטבע או לכל עמותה אחרת ליהנות מאותם מענקי עידוד השקעות הון.
משה פקמן: אני מזכיר לכולנו שעמותות כמו החברה להגנת הטבע משתמשות בכסף הזה כמנוף, כאפשרות להגיע לתורמים ולהגיד להם: קיבלנו תמיכה ממשלה, קיבלנו עידוד ממשלתי.
משה פקמן: אנחנו צריכים להביא עם הכסף הזה כספים נוספים מתורמים שתומכים בפעילות האידיאולוגית-חינוכית שלנו, וכך יכולים להרחיב את אפשרויות הפיתוח.
משה פקמן: דבר שלישי, אני לא אומר שבוועדות התכנון צריך לקצר הליכים או לעגל פינות, צריך לזרז את התהליכים ולתת עדיפות לאותם תהליכים של שינויי תב"א שקשורים לפיתוח אתרי תיירות בפריפריה.
משה פקמן: לא לקצר, לא לעגל פינות - לזרז, לתת עדיפות.
משה פקמן: אלה שלושה דברים עיקריים שאנחנו צריכים אותם כדי לקדם את הפעילות.
אופיר אקוניס: הרצל ברזילי, חבר מועצת עיריית אשקלון והממונה על התיירות, בבקשה.
אופיר אקוניס: אני רק מבקש שזה יהיה בקיצור נמרץ, כי אנחנו באמת חורגים לישיבה הבאה.
הרצל ברזילי: צהרים טובים.
הרצל ברזילי: אני מברך על הדיון, אבל מופתע מאוד שאשקלון לא מופיעה במצגת של משרד התיירות.
הרצל ברזילי: זה הפתיע אותי כי לא מזמן היינו בכנס ערים תאומות בצרפת עם ראש התיירות, ובמשרד התיירות בצרפת - - -
אופיר אקוניס: מי העיר התאומה שלכם?
הרצל ברזילי: אקס-און פרובנס.
הרצל ברזילי: ישבנו בפריז בכנס עם כל ראשי הרשויות, ואני יכול להגיד לך ששם אשקלון דווקא כן הופיעה על המפה.
הרצל ברזילי: אני גם רוצה לברך ולחזק את החברה להגנת הטבע.
הרצל ברזילי: יש לנו את הגן הלאומי הגדול והמקסים באשקלון, שאני חושב שכולם צריכים לבוא ולבקר בו.
הרצל ברזילי: לגבי החינוך – כל הזמן אני חושב שאותנו, כילדים, תמיד לקחו לצפון אבל לאשקלון, עם הסיפור של שמשון ודלילה והגן הלאומי המפואר, וזה שזו עיר ארכיאולוגית, אבל הילדים לא מגיעים.
הרצל ברזילי: יש באשקלון הרבה דברים, יש 13 קילומטר של חוף ים מדהים, מזג אוויר מצוין.
הרצל ברזילי: בצרפת דיברתי על שיווק של חבילות נופש.
הרצל ברזילי: לא ראיתי חבילות נופש לכיוון ישראל שמכניסים בהן את אשקלון, את כל האזור בכלל.
הרצל ברזילי: באשקלון יש 1,100 חדרים בבתי המלון.
הרצל ברזילי: אם מביאים חבילות נופש של אנשים שמגיעים לאשקלון ויוצאים מאשקלון, זה מוזיל את המחירים לאנשים מחו"ל שמגיעים לארץ.
הרצל ברזילי: באשקלון יש 40% עולים, שפה שניה היא רוסית.
הרצל ברזילי: דיברו פה על העניין של העלייה בתיירות מרוסיה, והרבה מהם הולכים לים המלח.
הרצל ברזילי: אני עצמי שיווקתי בעיר התאומה, ורק הגעתי לארץ – אחרי יומיים – כבר קיבלתי מכתב עם הזמנה ל-25 חדרים, וזו התחלה, זה ניצוץ קטן.
הרצל ברזילי: אני בטוח שאנחנו הולכים להגדיל את זה.
הרצל ברזילי: אני חושב שמשרד התיירות צריך לתת כוח לעיר אשקלון, במיוחד אחרי שנת 2009 שהייתה שנה לא קלה.
הרצל ברזילי: העיר הזאת היא עיר שיש בה מרינה יפהפייה, יש בה ספורט ימי, יש את חמי יואב שקרובים מאוד אלינו.
הרצל ברזילי: אפשר לעזור ולהגיע למחירים טובים.
הרצל ברזילי: השנה אנחנו גם הולכים לצאת במכרז של כפר הגולף.
הרצל ברזילי: כפר הגולף באשקלון הולך להיות על שפת הים, במקום הכי יפה.
הרצל ברזילי: לדעתי, זה יהיה אחד הכפרים הכי יפים במזרח התיכון.
הרצל ברזילי: הוא יהיה בצפון העיר, על קו הים.
אופיר אקוניס: אז אתם נושקים להתיישבות של מפוני גוש קטיף.
הרצל ברזילי: הם קצת למעלה וכפר הגולף הוא ממש על שפת הים.
הרצל ברזילי: מה שאנחנו מבקשים בעיקר זה עזרה בשיווק ובפרסום.
הרצל ברזילי: אני חושב שצריך למקד את העיר אשקלון, זו עיר מרכזית, במיקום מעולה, אפשר להגיע לכל מקום והמחירים זולים.
אופיר אקוניס: את רצית להשלים?
אופיר אקוניס: אבל משפט אחד, כי אנחנו בסוף הישיבה.
איריס ליבוביץ: המשפט הכי חשוב: התעלמות מוחלטת מהעיר אשקלון, למרות היותה עיר יפהפייה, עם פוטנציאל עצום ועם פיתוח שראש הרשות עושה ללא לאות.
איריס ליבוביץ: התעלמות מוחלטת קיימת היום, לאור המצב הביטחוני.
איריס ליבוביץ: אנחנו לא משויכים לרשות לפיתוח הנגב והגליל, למרות שאנחנו בצפון הנגב וקרית גת, שהיא עיר נושקת כן משויכת.
איריס ליבוביץ: אנחנו מבקשים להכיר בנו כעיר עדיפות לאומית.
איריס ליבוביץ: יש לנו פוטנציאל של עתודות למלונאות, לאין-סוף חדרים.
איריס ליבוביץ: אנחנו חייבים את התמיכה על מנת שנוכל לשווק.
איריס ליבוביץ: בית מלון שלם עומד על שפת הים, מאובזר לחלוטין ולא מאויש – "שירת הים".
איריס ליבוביץ: זה אבסורד.
איריס ליבוביץ: לאחר המלחמה הייתה תפוסה של 28%.
איריס ליבוביץ: לאחרונה, בקיץ, קצת התאוששנו אבל היום יש 63% ובאמצע השבוע יש 26%.
איריס ליבוביץ: זה חוכא ואטלולא, אנשים אמרו לי: 20 שנה לא היינו באשקלון.
אופיר אקוניס: המנכ"ל יתייחס לזה.
אופיר אקוניס: מר אבנר ורד, בבקשה.
אופיר אקוניס: ממש קצר, ברשותך, כי אנחנו רוצים לאפשר למנכ"ל לענות.
אבנר ורד: שני דברים, לצערי, לא הועלו, לא על-ידי משרד התיירות ולא על-ידי משרד החקלאות.
אבנר ורד: אחד מהם הוא בעיית הרישוי של התיירן הקטן.
אבנר ורד: תקנות הרישוי, מבחינת מנהל וחוקי תכנון ובנייה, מאוד מקשות על התיירן הקטן בהתיישבות הכפרית, ואני מתפלא שהסוגיה הזאת לא עלתה.
אבנר ורד: המלצה שלי, מאחר שאתה דוחק אותנו בזמן, שיוקם גוף סטטוטורי שכולל את משרד התיירות, משרד הפנים, מנהל מקרקעי ישראל ומשרד החקלאות.
אבנר ורד: תינתנה לנו סמכויות חוקיות, מובן שישולבו שם גם אנשי ציבור, ואז תיק יוכל לעבור ישר מהוועדה מהמקומית לוועדה המיוחדת, והיא תקבע אישור או לא אישור ובאילו תנאים.
אבנר ורד: יש ספציפיקציות מיוחדות, התיירן הקטן הולך לאיבוד בנישה הזאת.
אבנר ורד: אפשר לדבר רבות על העניין.
אבנר ורד: אני מבקש, אם יש לך עניין לפתוח חסמים, זו נקודה מרכזית בעניין.
אבנר ורד: נקודה שניה, ראינו במצגת סיוע של משרד התיירות בתשתיות, ותבורכו על זה.
אבנר ורד: אני רק שואל את עצמי האם בתוך זה אתם גם מסייעים לפרט?
אבנר ורד: אני משמש יושב ראש הקרן לעסקים קטנים, והגיעה לשולחני פנייה מוזרה של תיירן, שכדי להשיג רישוי צריך לעשות תשתיות של מאות מטרים בתנאי גובה קשים.
אבנר ורד: ברור שהדבר כרוך בעלויות של מאות אלפי שקלים.
אבנר ורד: אין ביכולתו לשאת בזה, לאותו מוצר יש ערך מוסף מאוד גבוה – זה חמדת הימים.
אבנר ורד: אני חושב שיש כל הסיבה לסייע לו בנושא התשתיות, כפי שמסייעים בערבה, לאחר דנו בנושא הזה שנים ומצאו לנכון לסייע בזה.
אבנר ורד: במקרים מסוימים יש מקום לסייע לפרט.
אבנר ורד: אני יודע שזו נקודה רגישה, אבל יכול להיות שלצורך העניין רצוי ועדת חריגים.