GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: ד"ר טל, כשאנחנו נגיע לסעיף שאתה רוצה לשנות אותו - אגב, מדובר על כל אחד מהנוכחים, כשמגיעים לסעיף פלוני ולמישהו תהיה הערה, הוא יעיר על הסעיף.
אתי בנדלר: סעיף 1 - תיקון סעיף 1 לחוק העיקרי
זה" יבוא: " "אזור שרות" - תחום גיאוגרפי בו חייב בעל רשיון כללי, על פי רשיונו, להקים, לקיים או להפעיל רשת בזק ציבורית ולספק באמצעותה שירותי בזק לכלל הציבור;"
אברהם פורז: אם אף אחד לא אומר כלום, את ממשיכה.
בני איינהורן: יש לי הערה.
בני איינהורן: בחברות הכבלים הוגדרו איזורי שירות שונים מאיזורי השירות שמוגדרים פה.
בני איינהורן: מתוך הנחה שרוצים לתת רשיונות תקשורת לחברות הכבלים, האיזורים צריכים לתאום את הרשיונות שניתנו לחברות הכבלים.
אברהם פורז: יכול להיות שחברות הכבלים יקבלו רישיון אחר.
יזהר טל: ההגדרה הזאת מתאימה גם לחברות הכבלים.
אברהם פורז: נאמר פה: " תחום גיאוגרפי בו חייב בעל רשיון כללי".
אברהם פורז: איש לא אומר שהתחום הגיאוגרפי לא יכול לחפוף.
בני איינהורן: אבל אין לי רשיון כללי.
אברהם פורז: עוד יהיה לך אולי.
קריאה: גם אין לך איזור שירות בשטחי "בזק".
אברהם פורז: אנחנו עדיין בשלב ההגדרות.
אברהם פורז: אם יסתבר לך, אחרי שנגיע לסעיפים המהותיים, שיש בעיה ויש צורך בשינוי ההגדרות - בדרך כלל הגדרות צריך לקרוא בסוף.
אברהם פורז: נעבור על זה עכשיו בקצרה ואם יהיה צורך, נחזור אליהן.
אסתר שטרנבך: על-פי ההגדרה של "אזור שרות" צריכים להתקיים שני מאפיינים כדי שיהיה תחום גיאוגרפי לאותו איזור: 1) באותו איזור אתה חייב לתת את השירות לכלל הציבור; 2) הרשת הציבורית צריכה להיות בתחום האיזור.
אברהם פורז: מה לא טוב בהגדרה?
אסתר שטרנבך: אני חושבת שקיומה של הרשת בתוך תחום האיזור הוא לא מאפיין הכרחי לקביעת התחום הגיאוגרפי.
אסתר שטרנבך: חלק מהרשת יכול להיות מחוץ לאיזור ועדיין זה יהיה איזור שירות שחייבים לתת בו את השירות.
יזהר טל: זה נכון, אבל ההגדרה מאפשרת בדיוק את מה שאמרת.
אברהם פורז: מה היית מציעה לשנות בהגדרה?
אסתר שטרנבך: ש"אזור שרות" יהיה תחום גיאוגרפי שבו חייב בעל רשיון כללי, על-פי רשיונו, לספק שירותי בזק לכלל הציבור".
אסתר שטרנבך: הרי ממילא בעל רשיון כללי מוגדר כמי שחייב להפעיל רשת בזק ציבורית .
אסתר שטרנבך: השאלה איפה היא מתקיימת, בתוך האיזור או מחוץ לו, היא לא רלוונטית.
דוידה לחמן-מסר: למה זה מפריע?
יזהר טל: אין פה בעיה בשני האלמנטים שגברת אסתר שטרנבך דיברה עליהם.
יזהר טל: אחד הוא חובת מתן שירות, על זה אין ספק.
יזהר טל: לגבי האלמנט של הפעלת הרשת אין שום מניעה שתהיה גם רשת מחוץ לאיזור.
יזהר טל: מאידך, אין גם מניעה שבתוך האיזור חלקים מתוך הרשת לא יהיו בבעלותו.
יזהר טל: שימי לב, זה "להקים, לקיים או להפעיל".
אסתר שטרנבך: כלומר, הוא חייב להפעיל את זה בתוך האיזור.
אברהם פורז: רבותי, אני עשיתי טעות, אני מודה, כשנכנסתי לסעיף ההגדרות לפני שהתחלתי עם הסעיפים.
אברהם פורז: אני מציע שנעזוב את זה בצד.
אברהם פורז: כל אחד צריך ללמוד מהנסיון.
יורי שטרן: עשית טעות שאתה בכלל דן בזה במקום לאשר לקריאה ראשונה.
יורי שטרן: זה רק מסבך אותנו ...
אברהם פורז: אנחנו נחזור לסעיף ההגדרות בסוף.
אברהם פורז: זאת הדרך הנכונה, ועשיתי טעות הפעם.
אתי בנדלר: מצד שני, בסעיף המהותי משתמשים במונחים שמוגדרים בסעיף ההגדרות.
אברהם פורז: נחזור אליהם.
אתי בנדלר: סעיף 2 - תיקון סעיף 4 לחוק העיקרי
אתי בנדלר: "בסעיף 4 לחוק העיקרי -
אתי בנדלר: (א) במקום "שיינתן הרשיון" יבוא "מתן הרשיון או לאחריו";"
אתי בנדלר: "(ב) במקום "או אחרי שניתן, או" יבוא "ורשאי הוא";"
יזהר טל: את הגעת כבר לסעיף 4.
יזהר טל: אנחנו הוספנו עוד תיקון בסעיף 3 בעניין ניסוחי שלא היה לפני כן.
אברהם פורז: אני מניח שעד שאנחנו נעבור קריאה ראשונה אולי גם ההצעה הממשלתית תעבור.
אברהם פורז: אבל אם לא, אתם תעירו פה.
יזהר טל: יש לי הערה לתיקון סעיף 3.
יזהר טל: במקום "פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972" יבוא "הפקודה".
יזהר טל: כמו כן, המלה "אמורה" - תימחק.
אברהם פורז: אנחנו מאשרים את התיקונים.
ו- יבוא: "(ד1) רשיון, לרבות זכות מהזכויות המוקנות בו, אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול; העברה, שעבוד או עיקול של נכס מנכסי הרשיון, שלא הותרו במפורש ברשיון, טעונים אישור השר;"
אברהם פורז: לגבי (ד) - כשאתם אומרים שאי אפשר לשעבד או לעקל נכס מנכסי הרשיון - מה הפירוש?
אברהם פורז: שלמשל הנושה לא יכול לבוא ולקחת איזה ארון סעף וללכת איתו?
אברהם פורז: זאת הכוונה?
אברהם פורז: זאת אומרת, אין פה בעיה מבחינת הבטחונות.
יזהר טל: זאת הכוונה.
אסתר שטרנבך: אנחנו מציעים להגביל את זה למתקני הבזק שהם נכסי הרשיון.
אסתר שטרנבך: לא יכול להיות אני לא אוכל לשעבד מבנה שאני שמה אותו בתפעול.
אסתר שטרנבך: צריך להגביל את זה לנכסים שהם - - -
אברהם פורז: אבל אז יכול להיות שאת המבנה יעקלו ותצטרכי להפעיל את הציוד מהרחוב.
אברהם פורז: זה צריך להיות "במקום שבו יש מתקני בזק, לרבות המבנה שבו נמצא מתקן הבזק".
אברהם פורז: זאת אומרת, אם יש לך מוקד שידור, לא יכול לבוא מישהו ולהוציא לך את הציוד לרחוב ולהגיד שאת הבניין הוא משכיר עכשיו למשרדי עורכי-דין.
אסתר שטרנבך: אז נצטרך למצוא לו מקום אחר, אבל את המבנה עצמו אני יכולה למשכן ואני יכולה לקבל בטוחות והלוואות.
אסתר שטרנבך: למה לא?
אברהם פורז: אבל במימוש הבטוחה לא יכול להיות מצב שבו הנושה אומר: תפנה את הציוד, אני רוצה את הבניין.
אסתר שטרנבך: אפשר גם לקבוע שזה לא יפריע להבטחת רציפות השידור.
אברהם פורז: אני מציע שתמצאו נוסח האומר: "לגבי ציוד הבזק והמבנים המשמשים לתפעול ציוד הבזק".
אברהם פורז: זאת אומרת, המשרדים הכלליים, ששם יש נניח את רשימת הלקוחות - את זה אפשר.
אברהם פורז: אבל לא המקום שבו נמצא מוקד השידור.
אברהם פורז: צריך למצוא את הנוסח.
דוידה לחמן-מסר: אחר-כך הם מסתדרים ממילא, הם משעבדים בשעבוד צף את הכל באישור השר.
אברהם פורז: אין שום סיבה שלא יוכל למשכן איזה מקום, כמו מחסן של תפאורות ישנות.
אברהם פורז: מצידי שיעקלו לו.
דוידה לחמן-מסר: האם יש הגדרה מה זה "נכס מנכסי הרשיון?
יזהר טל: הגדרנו.
יזהר טל: אך לאור מה שנאמר כאן צריך קצת להצר אותה.
דוד תדמור: נראה לי שהוועדה מטילה הגבלות על היכולת להעביר רשיונות שלא מאוד נחוצים.
דוד תדמור: אם אדם קיבל רשיון, למשל רשיון מיוחד לשידורים - - -
דוידה לחמן-מסר: חבל על הזמן.
דוד תדמור: אם לגברתי חבל על הזמן, תלך למקום אחר ותבלה את זמנה בעשיית דברים אחרים.
דוד תדמור: אין סיבה לקבוע בחקיקה ראשית, שרשיון איננו ניתן להעברה והשר רשאי להתיר אותו רק במקרה שהוא מיזוג ונולד בתנאים הנכונים.
דוד תדמור: הגיוני שאם אדם קיבל רשיון הוא יוכל להעביר אותו רק אם השר התיר, מטבע הדברים.
דוד תדמור: כך עולה מחובת הרישוי.
דוד תדמור: אבל זה לא מה שכתוב כאן.
דוד תדמור: פה צריך להיות כתוב שהרישיון יועבר באישור השר.
דוד תדמור: המגבלות שקיימות כאן, שהוא רשאי לעשות את זה רק אגב מיזוג בתנאים כאלה ולא בתנאים אחרים - אין בזה צורך.
דוד תדמור: זאת הגבלה מיותרת.
אברהם פורז: באישור השר והמועצה לכבלים.
דוד תדמור: אני מתייחס להצעה של חברי הכנסת.
אברהם פורז: אני חושב שההערה, לפחות בשלב זה, ש"רשיון ניתן להעברה באישור השר והמועצה לכבלים" - היא בסדר.
דוידה לחמן-מסר: זה לא המועצה לכבלים.
דוידה לחמן-מסר: אם זה רשיון בזק - יש לזה הגיון, יש לזה הסבר.
יזהר טל: קודם כל מדובר על רשיון בזק ולא על רשיון שלמועצה לכבלים יש say בו.
אברהם פורז: אבל אם הוא משדר גם טלוויזיה אז הוא צריך לקבל את האישור.
דוידה לחמן-מסר: זה פרק אחר.
אברהם פורז: האם לקטע הזה אין שום קשר לטלוויזיה?
דוידה לחמן-מסר: יש שני רשיונות בחוק: רשיון מפ"א ורשיון שידורים.
יזהר טל: הרגולציה של שידורי בזק והרגולציה של שידורים הן נפרדות.
דוד תדמור: אז ברשיון בזק כן צריך את ההגבלה הזאת?
דוד תדמור: בשביל מה?
דוד תדמור: בסוף ניתן רשיון.
דוד תדמור: אם השר מאשר - הוא יעביר.
דוידה לחמן-מסר: הוא ייתן רשיון לחדש.
דוידה לחמן-מסר: לא צריך להעביר.
דוידה לחמן-מסר: הרשיון הוא "דידי לחמן מסר - רשיון כללי".
דוידה לחמן-מסר: אם אני מעבירה אותו לדוד תדמור בהסכמה רצונית, דבר שאני לא משערת, הרי שבמקרה הזה השר ייתן רשיון חדש למר דוד תדמור.
דוידה לחמן-מסר: הוא לא צריך להעביר את הרשיון שעל שם דידי לחמן מסר אלא ייתן לו רשיון חדש.
דוידה לחמן-מסר: התפיסה בחוק הבזק היא שהרשיון הוא דבר שניתן לתאגיד שמתקיימות בו דרישות מסויימות.
דוידה לחמן-מסר: אם בעל התאגיד רוצה - - -
אברהם פורז: אני הבנתי.
אברהם פורז: אין צורך להבהיר.
אברהם פורז: זה מתבטל, וזה מקבל חדש.
דוד תדמור: זה מאוד מקשה על עשיית עסקאות.
דוד תדמור: נניח שאתה רוצה לקנות חברה שיש לה רישיון.
דוד תדמור: אתה רוצה לקנות איזה מכלול נכסים שכולל גם רשיון.
אברהם פורז: אנחנו לא רוצים שהרשיון הזה יהיה כמו מספר ירוק למונית, שבמשך הזמן עצם המסמך של המדינה הפך לבעל ערך כלכלי.
אברהם פורז: אנחנו לא רוצים את זה.
אברהם פורז: זה היה דבר לא נכון.
אברהם פורז: כתוצאה מזה, כשהמדינה חשבה שהיא צריכה לתת עוד רשיונות למוניות, כשהיה צורך כי המחירים היו גבוהים, אז באו כל אלה שהתחילו לשלם דמי מפתח על הרישיון ואמרו: מה אתם נותנים רשיונות?
אברהם פורז: אתם פוגעים בנו, אנחנו קנינו את זה בכסף.
אברהם פורז: אני לא רוצה לתת ערך נכסי לנייר של המדינה.
דוידה לחמן-מסר: זאת בדיוק הנקודה.
דוד תדמור: אדוני הרי יחליט כרצונו.
דוד תדמור: אני רק רוצה להעמיד אותך על הבדלי גישות.
דוד תדמור: יכול להיות ש...
דוד תדמור: בעניין הזה היא כפי שרשום כאן, שרישוי בתחום התקשורת הוא משהו נורא מונומנטלי, זה מין רשיון כזה שאי אפשר להעביר אותו לאף אחד, שהוא כפוף ל-60,000 תנאים ודרישות.
דוד תדמור: הואיל וכאן יש גישה מאוד מחמירה לעניין הרישוי אז פשוט צריך להיות ....
דוד תדמור: שזה חלק מהביטוי שלה.
דוד תדמור: בחוקים אחרים כשנותנים רשיונות אין כל-כך הרבה - - -
דוידה לחמן-מסר: תן לנו דוגמא.
אברהם פורז: נחזור לזה.
אברהם פורז: אני חושב שכרגע אפשר לאשר את הסעיף.
אברהם פורז: אני לא רוצה שהרשיון עצמו, המסמך, יהיה בעל ערך נכסי.
מוריאל מטלון: ברמה של התיקונים שהתבקשו כעת, שיאפשרו למשל לשעבד חלק מן הנכסים של בעל הרשיון - אני רוצה להזכיר ש-YES קיבלה רשיון רק לפני שנה עם הגבלות מאוד קשות.
מוריאל מטלון: אם היום באים ונותנים לכבלים תנאים חדשים, שמאפשרים להם לעשות למשל שעבוד או העברה, שלא ניתנו ל-YES, משפרים גם בצד הרגולטורי את התנאים לטובתם.
מוריאל מטלון: מקלים עליהם ומאפשרים להם מה שלא איפשרו ל-YES.
יזהר טל: זה התפרצות לדלת פתוחה.
יזהר טל: בנושא הזה בדיוק הרישיון של YES הקל בהרבה מול מה שהיה אצל הכבלים.
יזהר טל: זה ממש הפוך.
אברהם פורז: מר מטלון, ככל שאנחנו נעשה תיקון ונראה לך שהוא מפלה את הלוויין לעומת הכבלים, תפנה את תשומת ליבנו ונשתדל להקל עליך.
אברהם פורז: אבל באותם מקרים שאנחנו נחמיר איתם תגיד: אני מבקש להחיל גם עלי.
מוריאל מטלון: כשיהיה לי את מספר המנויים שיש להם, אני מוכן לקבל את כל ההחמרות.
אתי בנדלר: בעצם על ההמשך שאני אקרא עכשיו כבר נערך דיון.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, למה אנחנו צריכים את כל האידיאולוגיה הזאת?
יזהר טל: אנחנו שינינו את זה.
אברהם פורז: אנחנו סומכים על השר.
אברהם פורז: מספיק לומר: "על אף האמור, רשאי השר, לאחר ששקל את השיקולים המפורטים בסעיף קטן (ב), להתיר העברת רשיון אגב מיזוג", נקודה.
יזהר טל: "אגב שינויים מבניים".
יזהר טל: נתנו לזה את המסגרת של שינויים מבניים.
אברהם פורז: למה לי לא לתת שיקול דעת יותר רחב לשר?
אברהם פורז: למה אני צריך לכבול את ידיו?
אברהם פורז: מחר יסתבר שזה כן מבני, או לא מבני.
אברהם פורז: למה אני צריך את זה?
אברהם פורז: אני תמיד מפחד שבאיזה שלב פתאום יסתבר שעושים משהו שלא בדיוק מתאים לדבר הזה ואז פתאום אנחנו בפלונטר, לא יודעים איך יוצאים מזה, צריך לתקן את החוק וכמו שאמר השר בן-אליעזר: זה לא פחות מ-3 שנים, והעסק נתקע.
יזהר טל: במצב שבו העברת רשיון או שעבוד רשיון היה לגמרי פתוח יצא שכל אימת שרצו לקבל אשראי מהבנק התחיל מסע שלם של שכנוע לשר מדוע לאפשר לשעבד את הרשיון וכולי, ושזה עיקר שווי החברה.
יזהר טל: כמעט אין סוף לפניות האלה.
יזהר טל: לכן צמצמנו את זה בנושא שלפנינו.
אברהם פורז: גברת בנדלר, לצורך הקריאה הראשונה תנסחו את זה כך שיהיה שיקול דעת רחב לשר לאפשר את ההעברה הזאת.
אתי בנדלר: אז נשים נקודה אחרי "העברת רשיון".
אברהם פורז: לא צריך יותר מדי לצמצם.
אברהם פורז: אני נותן לשר שיקול דעת.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון הכללי הוא שמי שמקבל את הרשיון הוא גוף שיש לו כבר סוג של רשיון, או שהוא חברה חדשה שקמה.
אברהם פורז: בסדר, אז השר ישקול את זה.
דוידה לחמן-מסר: ברגע שאתה נותן פתח, כשהשר רשאי לעשות הכל, אז הוא רשאי להעביר את הרשיון גם למי שקודם בכלל לא קיבל רשיון.
אברהם פורז: ונניח שלא היה לו קודם רשיון, אז מה?
דוידה לחמן-מסר: אז אתה סוטה מהעניין של רשיון - - -
אברהם פורז: ממה אני סוטה אם אני נותן שיקול דעת רחב לשר?
דוידה לחמן-מסר: אמרת קודם שהרשיון הוא דבר פרסונלי ולא מסמך סחיר.
דוידה לחמן-מסר: ברגע שאתה אומר: "על אף האמור, רשאי השר להתיר את העברת הרשיון" - אתה הופך אותו למסמך סחיר פתוח ללחצים.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון כאן היה בסך הכל לאפשר העברת רשיון לחברה שקמה כתוצאה ממיזוגים או מפיצולים, לגוף שהיה קודם בעל רשיון.
דוידה לחמן-מסר: לכן חשוב לנו לקחת את ההגדרה הרחבה ביותר, כדי לא להגיע למשהו כמו רשיון המוניות עליו דיברת.
דוידה לחמן-מסר: זה הכל.
אברהם פורז: אני עדיין חושב שכל ההגבלות האלה באיזה שלב יכולות "לתקוע" אתכם.
דוידה לחמן-מסר: כל מבקש רשיון שיעמוד בתנאים יקבל רשיון.
דוידה לחמן-מסר: אם אני רוצה להעביר רשיון לך, או במסגרת שינוי מבני או במסגרת מיזוג, הכוונה היא שלך כבר היה קודם רשיון ואנחנו מקימים ביחד חברה שלישית ולה ינתן הרשיון, כי לשנינו היה.
דוידה לחמן-מסר: המקרה היחידי של העברת רשיון בסמכות השר הוא כאשר הנעבר הוא "ילד" של שניים או שלושה, או מישהו שהיה בעל רשיון קודם.
אסתר שטרנבך: זה יכול להיות גם בהעברת אמצעי שליטה.
אסתר שטרנבך: בין העסקים יש עיסקאות שונות.
אסתר שטרנבך: זה לא חייב להיות מיזוג.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, בשלב זה נוריד את זה.
אברהם פורז: תצטרכי לשכנע אותי למה - - -
דוידה לחמן-מסר: אתה פשוט סותר את מה שאמרת קודם.
אברהם פורז: אני בכלל הייתי רוצה שבמקרה כזה ינתן רשיון חדש.
אברהם פורז: אבל יכול להיות שעוד לא עשינו את השילוב.
אברהם פורז: בינתיים נוריד את התנאים המחמירים.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים שבינתיים, אם יורשה, מאחר ומדובר במשפט אחד שנקרא במסגרת של חריג - שהוא ישאר.
דוידה לחמן-מסר: אחר-כך נצטרך לשכנע אותך למה להצר.
אברהם פורז: "אגב מיזוג".
דוידה לחמן-מסר: מקובל.
דוד תדמור: "אגב מיזוג" הוא יותר צר מ"שינויים מבניים".
אברהם פורז: ד"ר תדמור, תאפשר לי להגיע לקריאה ראשונה.
אברהם פורז: אחרי שאני אעבור את הקריאה הראשונה, תגיד כל מה שתרצה.
יזהר טל: אני מבקש להוסיף פה "בתנאים שיורה עליהם".
אברהם פורז: המלים "השר רשאי להתנות העברה ..." נשארות.
דוד תדמור: המלים "אגב מיזוג" הן צרות יותר מ"שינויים מבניים".
דוד תדמור: למה להפוך את זה לצר יותר?
יזהר טל: אני הצעתי "שינויים מבניים".
אברהם פורז: אתם רוצים לכתוב "מיזוג אגב שינויים מבניים"?
דוידה לחמן-מסר: "שינויים מבניים" - זה כולל מיזוג, הסדר ופשרה, כל מיני דברים.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים לכתוב "שינויים מבניים".
יזהר טל: "בתנאים שיורה עליהם".
אתי בנדלר: אני לא צריכה את זה.
אתי בנדלר: אני משאירה את המשפט האחרון: "השר רשאי להתנות העברה כאמור, בתנאים שיש לקיימם לפני ההעברה או לאחריה".
אתי בנדלר: (1) הגבלות ותנאים לענין החזקה, העברה או רכישה של אמצעי שליטה במבקש רשיון או בבעל רשיון, לרבות בידי בעל רשיון אחר או בעל רשיון לשידורים לפי חוק זה, או בידי מי שמשדר שידורים לציבור לפי כל דין, או בידי בעל עניין בכל אחד מהם, והכל במישרין או בעקיפין, וכן הגבלות ותנאים לעניין מינוי נושאי משרה בהם;
אתי בנדלר: (3) הפרדה תאגידית בין בעל רשיון לבין אחר לצורך מתן שירותים שונים, לרבות הוראות בדבר מימוש ההפרדה.
אתי בנדלר: "נושא משרה" - כהגדרתו בחוק החברות;
דוד תדמור: למרות שסעיפים 2 ו-3 הם בוודאי סעיפים מבורכים אני מבקש להצביע בפני היושב-ראש על כך שסעיף (ד2)(1) אומר, בלשון ארוכה, שהשר יכול לעשות מה שמתחשק לו.
מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, האם מותר לי להבין דבר אחד?
מיכאל איתן: אני מצטער על התזוזה בשעת הישיבה.
מיכאל איתן: הודיעו לי על כך משום מה מאוחר.
מיכאל איתן: אני מבין שההצעה הזאת כעת נדונה בהכנתה לקריאה ראשונה.
אברהם פורז: נשלב את העניין שלך בפנים, ככל האפשר.
מיכאל איתן: אני פוחד מאוד שיסתבר שיהיו כאלה שיחשבו שאי אפשר.
מיכאל איתן: מתי תהיה הישיבה?
מיכאל איתן: אני מתנצל שאני נאלץ לעזוב אבל השינוי שעשיתם בלוח הזמנים, ממש ברגע האחרון, לא מאפשר לי להישאר.
מיכאל איתן: זה חקיקה של הכנסת במיטבה.
אברהם פורז: אנחנו כרגע עוסקים ממש בדברים טכניים.
אברהם פורז: לא בשום דבר שצריך להדאיג אותך.
מיכאל איתן: בהצלחה.
דוד תדמור: אדוני היושב-ראש, ההערה שלי היא שהאמירה, ששר התקשורת רשאי ברשיון לשידורים או שירותים לפי החוק להתנות איזה תנאי שנראה לו, איננה מהווה תרומה גדולה לוודאות העסקית.
דוד תדמור: אני חושב שכדאי שהוועדה תשקול האם באמת נכון לאפשר להתנות כל תנאי שרוצים בכל עניין שהוא על הגוף עצמו, על בעל העניין שלו.
אברהם פורז: האם לא נכון ששר צריך להפעיל שיקול דעת במשפט המנהלי: סבירות, העדר שיקולים זרים וכולי?
דוד תדמור: כל הפעלת סמכות על-פי דין כפופה לביקורת של בית-המשפט.
דוד תדמור: עדיין אתה שואל את עצמך האם אתה רוצה בחקיקה ראשית ששר התקשורת - לאו דווקא הנוכחי אלא איזה שר תקשורת היפותטי - יוסמך להתנות כל תנאי שהוא רוצה לגבי מי שהוא מחזיק ברשיון, מי שהוא בעל עניין בו, נושא המשרה במי שהוא בעל עניין בו - כשההגדרה של "בעל עניין" היא מאוד רחבה.
דוד תדמור: אני חושב שזה לא כדאי.
אברהם פורז: נשאיר את זה כך.
אברהם פורז: השרים במילא לא משתמשים בסמכויות שלהם.
יזהר טל: רק לשים את זה בפרופורציה.
יזהר טל: השינוי שעשינו כאן
יזהר טל: לעומת נוסח החוק הקיים הוא זעיר.
יזהר טל: זה אותו נוסח שהיה, למעט שהוספנו כאן את עניין "נושא מישרה".
אברהם פורז: אני לא מודאג מעודף סמכויות השרים בגלל שהם כפופים לשיקול דעת המשפט המנהלי.
אברהם פורז: לכן, אם הם יפעילו את זה בשרירות או שלא בתום לב או באפליה, אז במילא בית-המשפט יתערב.
אברהם פורז: חוץ מזה, אני אמור לסמוך על הייעוץ המשפטי שניתן לשרים, שהם לא יעשו יותר מדי שטויות.
אבי (אברהם) גבאי: יש כאן התייחסות ליכולת של השר לקבוע כללים לגבי הפרדה חשבונאית ולגבי הפרדה תאגידית.
אבי (אברהם) גבאי: בכל העולם, לפחות כפי שאנחנו מכירים, או שהולכים על הפרדה תאגידית או שהולכים על הפרדה חשבונאית.
אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, אומרים - - - "טלקום", תחרות גדולה יש באנגליה וזה הפרדה חשבונאית ולא תאגידית, כדוגמא.
אבי (אברהם) גבאי: בארץ מה שמנסים לעשות בחקיקה הזאת - ואנחנו כבר רואים את זה ברשיונות שהמשרד מתכוון לתת - בעצם אומרים: כולם הפרדה חשבונאית, חוץ מבזק - שם זה הפרדה תאגידית.
אבי (אברהם) גבאי: בזק היא היחידה שצריכה ל- - -
אברהם פורז: מי אמר את זה?
אברהם פורז: איפה כתוב שזה בזק?
דוידה לחמן-מסר: סליחה, זה סמכויות השר.
דוידה לחמן-מסר: זה לא הנושא.
אבי (אברהם) גבאי: זה לא מופיע כאן.
אבי (אברהם) גבאי: זה יותר הסמכויות לקבוע לאחד הפרדה חשבונאית ולאחר הפרדה תאגידית.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו אומרים, שיחליטו מה רוצים: הפרדה תאגידית או הפרדה חשבונאית, ואז אותו דין יהיה לכולם, ולא לאחד כך ולשני אחרת.
אברהם פורז: מה לא בסדר בסעיף כפי שהוא מנוסח כרגע?
אבי (אברהם) גבאי: שהשר יכול להחליט על הפרדה חשבונאית לאחד - - -
אברהם פורז: אז הוא יחליט על הפרדה חשבונאית לאחד, אם יש לו שיקול סביר למה הוא עושה את זה.
אברהם פורז: יש מקרים שצריך ככה וצריך אחרת.
אברהם פורז: אם הוא יפעיל שיקול דעת בצורה שרירותית ובלתי סבירה, בית-משפט יפסול את זה.
אברהם פורז: אני לא יכול כרגע לנבא ולומר שבכל המקרים, ללא יוצא מן הכלל, זה תמיד צריך להיות או כך או כך.
אברהם פורז: צריך לתת לשר שיקול דעת לפי המקרה.
אברהם פורז: אם הוא יפעיל שיקול דעת בצורה פרוורטית - יש עוד בתי-משפט.
אבי (אברהם) גבאי: אם שמים את זה בחקיקה הראשית בעצם הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה, מתי שהוא רוצה.
אברהם פורז: נכון, בכפוף לשיקולים של המשפט המנהלי.
איילת כהן-מעגן: לפעמים צריך להגביל את זה מטעמים מיוחדים מראש.
אברהם פורז: נעבור הלאה.
אברהם פורז: לא קיבלתי את ההערה.
אבי (אברהם) גבאי: זה נושא מאוד מהותי.
אבי (אברהם) גבאי: זה לא עניין טכני בכלל.
אתי בנדלר: בהתחלה: "רשאי השר לקבוע, בתקנות או ברשיון, הוראות ...".
אתי בנדלר: סעיף קטן (ו) אומר: "השר רשאי, בהודעה ברשומות, להעניק לבעל רשיון כללי את הסמכויות ואת החסינויות המנויות בפרקים ו' ו-ט', כולן או מקצתן;"
בסופו יבוא: "השר רשאי להורות על תנאים להפעלת סמכויות או לתחולת חסינויות שהוענקו כאמור".
בסופו יבוא: "
בני איינהורן: זה צריך לחול גם על רשיון כללי לשידור.
בני איינהורן: יש הבחנה שהכבלים מקבלים לא רק רשיון כללי.
בני איינהורן: בהגדרות של המשרד הכבלים מקבלים רשיון כללי לשידור.
בני איינהורן: זה צריך לחול גם על זה.
בני איינהורן: לא רק על בעל הרשיון הכללי.
בני איינהורן: השר רשאי להורות על תנאים.
בני איינהורן: זה מוגדר על בעל רשיון כללי.
בני איינהורן: בטרמינולוגיה שהם הגדירו, הכבלים מקבלים רשיון כללי לשידור, שזה קטגוריה אחרת.
בני איינהורן: שזה יחול גם על הכבלים.
בני איינהורן: שזה יחול גם וגם.
דוידה לחמן-מסר: ברור שזה חל.
דוידה לחמן-מסר: רשיון לשידורים זה רשיון כללי ולא רשיון מיוחד.
אתי בנדלר: זה חל?
אתי בנדלר: אני לא קראתי את ההגדרות.
יזהר טל: זה חל רק על רשיון לשירותי בזק.
יזהר טל: זה לא חל על רשיונות לשידורים.
אברהם פורז: עו"ד בנדלר, תרשמי לך בצד את ההערה.
אתי בנדלר: אומר ד"ר יזהר טל שזה לא חל על בעל רשיון לשידורים.
אתי בנדלר: האם כל הסעיף לא חל על בעל רשיון לשידורים?
אברהם פורז: הסעיף הזה הוא על טלקומוניקציה בלבד?
יזהר טל: הסעיף הזה הוא בחלק של הטלקומוניקציה.
יזהר טל: הסמכויות לגבי הנושא של שידורים - - -
אברהם פורז: אבל אם הוא יהפוך לחברה שנותנת שירותי טלקומוניקציה אז זה יחול גם עליו.
יזהר טל: בוודאי.
יזהר טל: השינוי הבסיסי ביותר בתיקון הזה, שעובר לכל אורכו, שהוא הופך להיות בעל רשיון - - -
דוידה לחמן-מסר: יהיו לו שני רשיונות.
אברהם פורז: מר איינהורן, אם ההסבר לא יניח את דעתך, תחזור.
אברהם פורז: כרגע הסעיף מאושר כפי שהוא.
אתי בנדלר: סעיף 3 - תיקון סעיף 4א לחוק העיקרי
אתי בנדלר: "בסעיף 4א לחוק העיקרי, במקום סעיף קטן (ה) יבוא:
יזהר טל: פה אנחנו שינינו לאחר מכן.
יזהר טל: הנוסח החדש אומר שסעיף קטן (ה) בחוק המקורי - בטל.
יזהר טל: סעיף קטן (ה) אומר "הודעה על אישור סוג של ציוד קצה ...
יזהר טל: תפורסם ברשומות ...".
יזהר טל: זה הפך להיות גזירה שאי אפשר לעמוד בה.
אתי בנדלר: סעיף 4 - ביטול סעיף 4ב בחוק העיקרי
אתי בנדלר: סעיף 4ב לחוק העיקרי עניינו ברשיון מיוחד לתאגיד בתי מלון.
אברהם פורז: צריך לדעתי לתת הודעה להתאחדות בעלי בתי-המלון שהסעיף הזה הולך להתבטל.
אתי בנדלר: אני חושבת שפשוט לא יהיה בזה צורך.
אתי בנדלר: לכן זה מתבטל.
דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שזה היה חלום שלא הגשים את עצמו.
דוידה לחמן-מסר: נדמה לי שלא ניתן אף רשיון לתאגיד בתי-מלון.
אתי בנדלר: אבל אפשר יהיה לתת מכוח התיקונים המוצעים?
אברהם פורז: אני נזכר מה היתה מטרתו של הסעיף הזה.
אברהם פורז: דובר על כך שלבתי-המלון באילת אין זמן להמתין לכבלים, עד שיגיעו אליהם מתל-אביב עם החוט.
אברהם פורז: בפירוש אפשר לבטל את זה.
אתי בנדלר: סעיף 5 - תיקון סעיף 4ד לחוק העיקרי
אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) מדבר על הגבלות תנאים והוראות לפי סעיף קטן (ב1).
אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) אומר: "ההגבלות, התנאים וההוראות לפי סעיף קטן (ב1) יהיו בעניינים אלה, כולם או חלקם: ...(5) קביעה מטעמים של בטחון המדינה".
דוידה לחמן-מסר: זה לא הכבלים.
דוידה לחמן-מסר: זה משהו אחר.
יזהר טל: השינוי הוא רק לגבי הגדרת "נושא משרה".
אתי בנדלר: "כי נושאי משרה ונותן השירות החיוני, כולם או מקצתם, ובעלי תפקידים אחרים לנותן השירות החיוני, כפי שייקבע בסל, יהיו אזרחים ישראלים ותושבים בה, וכי אלה, כולם או מקצתם, יהיו בעלי סיווג בטחוני מתאים, כפי שייקבע שירות הבטחון הכללי; לעניין זה "נושא משרה" - כמשמעותו בסעיף 96 לפקודת החברות".
אתי בנדלר: (1) בסעיף קטן (ג) -
אתי בנדלר: זה תיקון חשוב.
אתי בנדלר: אני מציעה לאשר אותו.
פסקה יבוא: (6) קביעה לענין תוקפם של העברה, שיעבוד או עיקול של נכס מנכסי הרשיון, שנעשו בניגוד להוראות סעיף 4(ד1), כלפי מי שידע או שהיה עליו לדעת על כך;";"
יזהר טל: פה פשוט התאמנו את הנוסח הקודם לשינוי שעשינו לגבי העברת רשיון.
אברהם פורז: האם יש למישהו הערות?
אברהם פורז: זה נראה לי עניינים טכניים.
אתי בנדלר: סעיף קטן (ו) הוא סעיף של הגדרות לעניין אותו סעיף.
אתי בנדלר: (א) ההגדרה "אמצעי שליטה" - תימחק;
אתי בנדלר: (ג) בהגדרה " "פירוק מרצון" ו"הסדר" ", בסופה, יבוא "[נוסח חדש], התשמ"ג-1983 (להלן פקודת החברות);";
אברהם פורז: אם אין הערות, אנחנו מאשרים.
אברהם פורז: תמיד נוכל לחזור לזה, במידת הצורך.
יזהר טל: בסעיף 5(2)(ב) לתיקון בהגדרה "החזקה" יש תיקון קטן.
יזהר טל: זה לא "והכל מבלי לגרוע" אלא "והכל בנוסף להגדרה "החזקה" בסעיף 1;".
אתי בנדלר: סעיף 5 לחוק העיקרי עניינו קישור גומלין ושימוש במתקן בזק של אחר, תיקון לחוק הבזק שהתקבל במסגרת חוק ההסדרים התש"ס.
דוידה לחמן-מסר: סעיף קטן (א) הוא סעיף ה-unbundling בגדול.
מוריאל מטלון: חבר הכנסת פורז, השאלה היא האם לא כדאי לדחות את זה לישיבה הבאה כיוון שאנחנו נגיש נייר ספציפי עם הבקשות שלנו.
מוריאל מטלון: זה אולי הסעיף החשוב ביותר בהצעה.
אברהם פורז: אני מוכן לקפוץ על הסעיף הזה.
אברהם פורז: האם כל הסעיף עוסק ב-unbundling?
דוידה לחמן-מסר: זה unbundling טלקומוניקציה.
דוידה לחמן-מסר: לא שידורים.
אבי (אברהם) גבאי: זה גם unbundling.
דוידה לחמן-מסר: לא רק זה.
דוידה לחמן-מסר: סעיף 6(3) לתיקון מחיל את העקרון של סעיף 5 גם על תשתית הבזק הציבורית לעניין שידורים.
דוידה לחמן-מסר: זאת אומרת, יש פה בעצם גם את הסוגיה האם יהיה open access או לא.
אברהם פורז: אנחנו ניכנס לזה.
אברהם פורז: השקפתי היא ברורה, שכל אחד יכול לעשות כל דבר ולשלם עבור זה.
דוידה לחמן-מסר: השאלה, האם זה אפשרי.
דוידה לחמן-מסר: השאלה מי מחליט.
אברהם פורז: אתם בטח תשמחו לשמוע את דעתי, שצריך לאפשר לבזק להעביר טלוויזיה.
בני איינהורן: אנחנו נשמח.
בני איינהורן: הבעיה בכל היא בעיית התשלום, כמו שאתה אמרת.
אבי (אברהם) גבאי: אין תשלום.
אבי (אברהם) גבאי: זה בדיוק ערוץ הקניות.
דוידה לחמן-מסר: הסעיף הזה הוא לב ליבו של החוק.
אתי בנדלר: סעיף 7 - תיקון סעיף 6 בחוק העיקרי סעיף 6 לחוק העיקרי עניינו בביטול רשיון, הגבלתו או התלייתו: "השר רשאי בכל עת לבטל רשיון, להגבילו או להתלותו, לפי הענין, בכל אחד מן המקרים הבאים, ובלבד שניתנה לבעל הרשיון הזדמנות סבירה להשמיע טענותיו; פיסקה (2א): "בעל הרשיון הפר או מנע את ביצועה של הוראה של השר, שניתנה לפי סעיף 13".
אתי בנדלר: (1) בפסקה (2א), במקום "לפי סעיף 13", יבוא "לפי סעיף 11(ב) או סעיף 13";"
מוריאל מטלון: אנחנו מבקשים לאפשר גם לבעלי רשיונות אחרים להביע את דעתם באותה הזדמנות.
מוריאל מטלון: לא רק לבעל הרשיון עצמו.
אברהם פורז: לא, לא.
אברהם פורז: אולי תיתן גם לציבור?
אברהם פורז: זה לעולם לא יגמר.
אתי בנדלר: אז לעולם לא יעשה השר שום דבר בעניין הזה.
מוריאל מטלון: לוקחים משאב של המדינה ונותנים אותו לבעל רשיון.
מוריאל מטלון: בעל הרשיון הזה מחוייב לתת - - -
אברהם פורז: אם השר יצטרך לעשות את מה שאתה אומר אז הוא לעולם לא יצליח לבצע.
מוריאל מטלון: אם השר צריך לשקול האם בוצע ה-unbundling כהלכה, האם נתנו לבעל רשיון אחר גישה - הוא לא יכול להזמין עדים, כפי שאני מוזמן לכאן.
אברהם פורז: מר מטלון, אסביר לך מה ההבדל ואת גישתי לבקשתך.
אברהם פורז: תמיד אתה יכול לפנות לשר ולומר לו: ההוא מפר, ולגרום לכך שהשר יעשה לו איזה שימוע כתוצאה מתלונתך.
אברהם פורז: אני לא רוצה להקנות לך זכות עמידה בהליך הזה.
אברהם פורז: פשוט, יהיה בלתי אפשרי אחר-כך לחיות.
מוריאל מטלון: אבל זה הכלי.
מוריאל מטלון: האם יהיה לי כלי אחר?
מוריאל מטלון: אם אדוני ייתן לי כלי אחר, שיאמר שאני יכול לפנות לבית-הדין, לבית-המשפט ולבקש לבטל - - -
אברהם פורז: אתה פונה לשר ואם השר לא מתחשב ויש פגיעה - יש את בית-המשפט.
אתי בנדלר: עילה נוספת שמוצעת כאן לביטול רשיון, הגבלתו או התלייתו: