GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פסקה יבוא: "(2ב) בעל הרשיון הפר תנאי מתנאי הרשיון שאינו תנאי מהותי, ולא תיקן את ההפרה כפי שהורה לו השר;".
דוידה לחמן-מסר: כמו בכל חוזה.
אתי בנדלר: סעיף 8 - תיקון סעיף 6א לחוק העיקרי פרק ב1 לחוק הבזק עניינו בשידורי טלוויזיה בכבלים למנויים.
אתי בנדלר: סעיף 6א לחוק העיקרי הוא הגדרות לעניין פרק זה.
אתי בנדלר: אנחנו חוזרים להגדרות.
אתי בנדלר: ההגדרה הנוכחית ל"אזור" היא "תחום גיאוגרפי שגבולותיו נקבעו במכרז למתן זכיון לשידורי כבלים".
אתי בנדלר: (2) ההגדרות "אמצעי שליטה", "בעל זכיון", "בעל עניין", "ציוד מישק", "רשת כבלים" ו"תחנת שידור" - תימחקנה.
יזהר טל: חלקן הופכות להיות הגדרות כלליות.
יזהר טל: חלקן מתייתרות, כמו "בעל זכיון", כי כבר לא יהיה בעל זכיון.
דוידה לחמן-מסר: אבל "תחנת שידור" תוגדר באופן אחר בסעיף 1.
יזהר טל: גם "תחנת שידור" כתחנת שידור כבר איננה.
יזהר טל: במקומה יהיה "מוקד שידור".
יזהר טל: "תחנת שידור" בחוק הישן זה כל רשת הכבלים.
אתי בנדלר: "(3) בהגדרה "הפקה מקומית עצמית", במקום "זכיון" יבוא, בכל מקום, "רשיון שידור";
תפעול" יבוא: " "מוקד שידור" - מיתקן בזק בו מותקנים אמצעים הדרושים לשם הזנת שידורים, לרבות שידורי טלויזיה ורדיו הנקלטים מהאוויר, אל רשת בזק ציבורית, לשם הפצתם למנויים;";
ערוץ" יבוא: " "משדר ערוץ" - מי שקיבל רשיון מיוחד לשידור לפי סעיף 6לד1, לשם שידורו של ערוץ ייעודי;";"
אסתר שטרנבך: אני מבקשת לחזור לרגע להגדרה של "מוקד שידור".
אסתר שטרנבך: משום מה הוצא ממנה שזה מתקן שממנו מופצים השידורים המשודרים לרשת הכבלים.
אסתר שטרנבך: אני מציעה להשלים את ההגדרה כאן בהתאמה להגדרה של "מתקן שידור לווייני" שנמצאת בסעיף 6מג.
אסתר שטרנבך: שם זה לא שונה.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, את חושבת שזה השמטה?
דוידה לחמן-מסר: אני לא חושבת שזה השמטה.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו נבדוק את זה.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון היה שמוקד שידור מזין.
דוידה לחמן-מסר: השתמשו כאן בביטויים חדשים.
אברהם פורז: תרשמי לך כרגע להוסיף שזה המקום שבו מופצים השידורים.
אברהם פורז: אם יהיה צורך, נוריד את זה.
יזהר טל: היתה כאן הבחנה טרמינולוגית.
יזהר טל: היכן שמזינים את השידורים - זה מוקד השידור.
יזהר טל: השידורים מופצים למנויים רק בהמשך הדרך.
יזהר טל: לכן חבל סתם לערבב את המונחים.
אברהם פורז: איפה ההפצה?
יזהר טל: ההפצה היא לא במוקד.
אברהם פורז: אבל ההפצה היא מהמוקד.
דוידה לחמן-מסר: הוא מקבל את השידורים ומזין אותם לרשת הבזק הציבורית, שבה מתבצעת ההפצה.
דוידה לחמן-מסר: כאן התבצע שינוי מהתפיסה הקודמת.
דוידה לחמן-מסר: יש כאן שאלה יפה, מיהו הבעלים של מוקד הרשת.
אסתר שטרנבך: הזנה של מוקד השידור זה עצם הקליטה של השידורים מהאוויר או מהלוויין למוקד השידור, או איכסונו בכל חומר שידור אחר.
אסתר שטרנבך: זאת ההזנה.
אסתר שטרנבך: לאחר ההזנה התפקיד המרכזי של מוקד השידור הוא הפצת הסיגנלים והשידור שלהם לרשת.
אסתר שטרנבך: למה קוראים לזה מוקד שידור אם כל מה שהוא עושה זה להזין חומר?
אסתר שטרנבך: התפקיד המרכזי שלו הוא להפיק ולשדר את הסיגנל דרך רשת הכבלים למנוי.
אסתר שטרנבך: את זה השמיטו מההגדרה.
אסתר שטרנבך: אני לא מבינה למה.
אסתר שטרנבך: אני מציעה להסתכל על ההגדרה המקבילה, של "מתקן שידור לווייני", שגם הוא מוגדר כמוקד שמשדר.
דוידה לחמן-מסר: השאלה היפה היא: כמה מוקדי שידור יכולים להיות על רשת אחת.
דוידה לחמן-מסר: אם נקודת המוצא להפצת כלל השידורים היא במוקד השידור, אז אולי צודקת גברת שטרנבך.
דוידה לחמן-מסר: אבל החוק הזה בנוי על הרעיון, שיכולים להיות מספר מוקדי שידור על רשת הכבלים.
דוידה לחמן-מסר: מרכז הכובד עובר ממוקד השידור אל רשת הבזק.
דוידה לחמן-מסר: היא זאת שמפיצה.
דוידה לחמן-מסר: מוקד השידור למעשה מזין את רשת הבזק הציבורית.
אברהם פורז: אבל איך את קוראת לכל אותם מקומות שקולטים נניח מהאוויר, מלוויין, ומכניסים לרשת?
דוידה לחמן-מסר: "מוקד שידור".
דוידה לחמן-מסר: הוויכוח ביני ובין חברתי הוא על משמעות הביטוי "הפצה" ומי מבצע אותה.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו סברנו שמוקד השידורים מזין.
דוידה לחמן-מסר: יש נקודת מפגש בין המוקד ובין הרשת הציבורית ואז השידורים מופצים באמצעות הרשת הציבורית.
אסתר שטרנבך: אבל היא לא עושה את זה אלא לאחר שמוקד השידור שידר לה את הסיגנלים.
דוידה לחמן-מסר: אבל הוא לא מפיץ את זה לרשת.
יזהר טל: אם היושב-ראש ירשה לי, אני אסביר את התעלומה.
יזהר טל: חבל על הוויכוח.
יזהר טל: אפשר להסביר את השינוי.
אברהם פורז: יכול להיות שחבל אבל תן לי לנהל את זה לפי דרכי.
אברהם פורז: כתוב בסוף "...
אברהם פורז: אל רשת בזק ציבורית, לשם הפצתם למנויים".
אברהם פורז: זה בעצם עונה על השאלה.
אסתר שטרנבך: הרשת אכן מסייעת בהפצה אבל מוקד השידור הוא זה שמשדר לה.
אסתר שטרנבך: כמו שמתקן שידור לווייני משדר לציבור המנויים באמצעות לוויין, כך מוקד השידור - - -
אברהם פורז: אומרים ש"מוקד שידור" הוא מתקן בזק שמותקנים בו אמצעים והוא מזין את זה לשם הפצה.
אברהם פורז: מה חסר בחוליה הזאת?
אסתר שטרנבך: הוא משדר את הסיגנל לרשת.
אסתר שטרנבך: הוא מוקד שידור.
אברהם פורז: זה מה שהם אומרים.
אברהם פורז: מה זה "הזנת שידורים" בעינייך?
אסתר שטרנבך: "הזנה" זה משהו אחר.
אסתר שטרנבך: "הזנה" זה איכסון החומר בתוך המוקד.
אברהם פורז: ההזנה היא לא של המוקד.
אברהם פורז: ההזנה היא אל רשת הבזק.
אסתר שטרנבך: למה צריך היה לעשות שוני בין זה לזה, מההגדרה שמקבילה לזה של "מתקן שידור לווייני"?
אברהם פורז: אני משאיר כרגע את ההגדרה.
אברהם פורז: אני מבקש שתעייני עוד פעם בסעיף הזה ותראי אם יש בעיה.
אברהם פורז: אנחנו נחזור לזה ביום חמישי, במידת הצורך.
יזהר טל: אולי נשיב כעת כדי שהיא לא תישאר במתח.
יזהר טל: יש תשובה פשוטה.
אברהם פורז: ההזנה היא לרשת.
אברהם פורז: זה לכאורה נראה לי כפותר את הבעיה.
אברהם פורז: אני לא רוצה שהחוק הזה ייקח 3 שנים.
אברהם פורז: זה ברור לכם?
יזהר טל: רציתי לחסוך לך זמן, פשוט, לתת את התשובה ישר.
ייעודי" יבוא: " "רשיון כללי לשידור" - רשיון שניתן לפי פרק זה לקיום שידורי כבלים הכוללים מגוון ערוצי טלויזיה, ולהקמה, קיום או הפעלה של מוקד שידור;
ייעודי" יבוא: "רשיון שידור" - רשיון כללי לשידור או רשיון מיוחד לשידור;";"
אסתר שטרנבך: יש לי שאלה לגבי הגדרה של "רשיון מיוחד לשידור".
אסתר שטרנבך: יש אפשרות להעניק רשיון הפעלה למוקד שידור למי שהוא לא בעל רשיון כללי.
אסתר שטרנבך: קיימת היום אפשרות לשר לתת רשיון רק להפעלת מוקד שידור ללא מתן רישיון כללי לשידורים.
אברהם פורז: מה האיש הזה עושה, הוא מציע לאחרים?
אסתר שטרנבך: למה בעל רשיון מיוחד לשידור לא יכול גם לעבור דרך מוקד שידור של בעל רשיון כזה?
אסתר שטרנבך: לפי ההגדרה הזאת הוא לא יכול.
דוד ליבאי: כי זה רק לבעל רשיון כללי ולא כתוב "בעל רשיון מיוחד".
אברהם פורז: צריך לאפשר את זה.
אברהם פורז: איך היית מציעה לנסח את זה?
אסתר שטרנבך: "באמצעות מוקד שידור", ולהוריד את המלים "של בעל רשיון כללי".
אסתר שטרנבך: זה לא חייב להיות של בעל רשיון כללי.
דוד ליבאי: אני תומך בהערה לפתוח יותר אפשרויות: "רשיון כללי או מיוחד".
דוידה לחמן-מסר: יש כאן בכל זאת בעיה.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להסביר.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון הכללי פה הוא סוגיית ה-access.
דוידה לחמן-מסר: אם בעל רשיון כללי לשידור צריך להיות חייב, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מסדרים את זה שאם מישהו מקבל רשיון מיוחד לערוץ שידור - ואני בזמנו הבעתי את התקווה שזה יהיה מספר ערוצים ולא רק ערוץ אחד - הרי שהוא יוכל לחייב את בעל הרשיון הכללי להעביר אותו.
דוידה לחמן-מסר: נכון שאם הוא מתקשר עם מישהו אחר, אז יופי.
אברהם פורז: זה בקטע אחר, באופרה אחרת.
יזהר טל: אבל אין "אחר" כזה.
יזהר טל: מדברים פה על אחר שלא קיים.
דוידה לחמן-מסר: אני לא מכירה מקרה, כמו שחברתי מציגה, של אדם שמקבל רשיון מיוחד למוקד שידור.
אברהם פורז: אולי יהיה בעתיד.
אברהם פורז: למה לי לשלול את האפשרות?
דוידה לחמן-מסר: אין בזה כל בעיה.
דוידה לחמן-מסר: נגיד: באמצעות מוקד שידור - - -
אתי בנדלר: "של בעל רשיון לשידור".
אברהם פורז: אם לא יהיה, אז לא יהיה.
אברהם פורז: אבל אם מישהו ירצה, למה לשלול את האפשרות?
דוידה לחמן-מסר: מי זה ה"מישהו" הזה?
יזהר טל: אני מציע שהנוסח הנוכחי ישאר.
יזהר טל: אני רוצה גם להסביר למה.
אברהם פורז: האם זה פותר את הבעיה, גברת שטרנבך?
דוד ליבאי: זה פותר את הבעיה עד לתיקון הבא.
אברהם פורז: אנחנו נוריד את המלה "כללי" כרגע.
דוידה לחמן-מסר: אדוני, אנא תן למר יזהר טל להסביר לך.
יזהר טל: הסידור הוא כזה: מי שמפעיל את מוקד השידור, ושבאמת בעל רשיון מיוחד יכול גם כן לשדר דרכו, זה אחד שיש לו רשיון כללי לשידור.
יזהר טל: אין אחר.
יזהר טל: אם אין לו רשיון כללי לשידור אז הוא לא יכול לשדר.
אברהם פורז: מי אומר שבעידן הרשיונות אי אפשר לתת רשיונות מסוג אחר?
אברהם פורז: בהנחה שעברנו לעידן הרשיונות, מי אומר שלא יוכלו לתת רשיונות מסוגים אחרים, לא רק כלליים?
יזהר טל: החלוקה של סוגי הרגולציה כאן היא: רשיונות להפעיל שירותי תקשורת ומתקן תקשורת בפני עצמו, והסדרה של רשיונות לשידורים.
יזהר טל: אומר הממונה על הגבלים עסקיים שיש יותר מדי רגולציה פה.
יזהר טל: זה שאלה נפרדת.
יזהר טל: אבל אותו אחד שמפעיל את מוקד השידור וחלות עליו החובות של מי שמפעיל מוקד שידור - למשל, לתת access לאחרים, או להשאיר מספיק מקום לאחרים, וכולי - זה אחד שיש לו רשיון כללי לשידור.
יזהר טל: אם תיתן לו איזה רשיון מסוג אחר - אתה יכול, אבל אז לא יחולו עליו אותן חובות שאתה רוצה להצמיד לכל הפעילות הזאת.
דוד ליבאי: זה שאלה של מדיניות.
דוד ליבאי: הכנסת יכולה להחליט.
דוידה לחמן-מסר: ככה הם זורקים את הערוצים המיוחדים.
דוידה לחמן-מסר: זה התוצאה של ההערה שלך.
אסתר שטרנבך: זה לא נכון.
אסתר שטרנבך: למה את סתם מעוותת את הדברים?
דוד ליבאי: נותנים גמישות, זה הכל.
אברהם פורז: אנחנו עוברים לעידן של רשיונות.
אברהם פורז: הרי אתם לא רוצים לבוא עם תיקון חקיקה בעוד שנה-שנתיים.
אברהם פורז: אנחנו יודעים שכל תיקון חקיקה לוקח 3 שנים.
אברהם פורז: אנחנו רוצים כרגע לעשות חוק רחב ככל האפשר, שבעידן הרשיונות נותן לשר התקשורת מגוון של אפשרויות.
אברהם פורז: אני לא רוצה להגביל.
דוידה לחמן-מסר: הדרך התקינה, דרך המלך, זה הערוץ המיוחד שעובר דרך בעל הרשיון הכללי.
דוידה לחמן-מסר: הדרך שהצביעה עליה חברתי, שאני עוד לא ראיתי איפה היא קמה, היא דרך צדדית, באמצעות מוקד שידור גם של בעל רשיון כללי.
אתי בנדלר: למה "גם"?
אתי בנדלר: "בעל רשיון" בוודאי כולל גם בעל רשיון כללי.
דוידה לחמן-מסר: היא מדברת על בעל רשיון בזק.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על "בעל רשיון לשידור".
אתי בנדלר: מוחקים את המלה "כללי" ואז ברור שזה כולל גם בעל רשיון כללי.
אברהם פורז: אם יהיה צורך נחזור לזה אחרי הקריאה הראשונה.
יזהר טל: אבל לפחות שיירשם בפרוטוקול שהתיקון הזה משבש כאן את ההסדרה.
יזהר טל: טשטוש הסוגים לא תורם לכלום, חוץ מזה שהוא משבש את המערך.
יזהר טל: המערך היה כזה: הכוונה היתה שהאדם המפעיל את מוקד השידור הוא לא פועל חופשי בשטח.
יזהר טל: מוטלות עליו חובות מסויימות.
יזהר טל: למשל, אותם דברים שנאמרו כאן, לאפשר לאלה שאין להם מזל ויש להם מוקד שידור משלהם, שגם הם יוכלו לעבור.
יזהר טל: צריך להגדיר על מי חלה החובה הזאת.
יזהר טל: לכן הטלנו אותה לא על כל משדר באשר הוא אלא על אותו משדר ש- - -
אברהם פורז: מחר יהיה אחד שיש לו איזה רשת קטנטונת באיזה מקום, שכל מה שהוא משדר זה נתוני מזג אוויר ואתה תרצה לחייב אותו להעביר דרך השידורים שלו מישהו.
יזהר טל: אנחנו מדברים רק על המוקד.
יזהר טל: לא על רשת ההפצה.
יזהר טל: ההפצה היא כולה על רשת הבזק הציבורית והיא לא קשורה למוקד.
יזהר טל: רשת הבזק הציבורית היא אותה רשת שפרוסה ושיועברו עליה בעידן החדש גם שירותי תקשורת וגם שידורים.
יזהר טל: אותה רשת, אותה תשתית.
אברהם פורז: האם יכול להיות שיהיו רשיונות מסוג אחר?
יזהר טל: יש שני סוגי פעילויות על הרשת הזאת: גם תקשורת וגם שידורים.
אברהם פורז: נניח שמישהו קיבל ממך רשיון מיוחד והוא לא קשור לאף אחת מהרשתות הקיימות היום.
דוידה לחמן-מסר: אז אין לו מוקד שידור, על-פי ההגדרה.
אברהם פורז: למה אין לו? אולי יהיה לו.
דוידה לחמן-מסר: אם יהיה לו, אז הוא יקבל רשיון.
דוידה לחמן-מסר: זה אי-הסימטרית שיש בחוק במידה מסויימת.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון הכללי הוא לאפשר לקטנים לא להקים מוקד שידור אלא להעביר באמצעות מוקד השידור של הגדול.
דוידה לחמן-מסר: אומרת חברתי, קיים גדול אחד שהוא לא בעל רשיון כללי לשידור.
דוידה לחמן-מסר: אני לא רואה את זה.
אסתר שטרנבך: תסתכלי על סעיף 13(ג)(2), שמדבר על מתן רשיון להפעלת מוקד שידור למי שאינו בעל רשיון שידור.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להציע פתרון.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון הוא שבעל רשיון מיוחד צריך לעבור דרך מישהו.
דוידה לחמן-מסר: בואו נקבע דרך מי הוא צריך לעבור.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, אני רוצה לומר מה לדעתי צריך להיות ואת תדאגי לניסוח.
אברהם פורז: אני רוצה לומר כך, שמי שיש לו רשיון לשידורים, בין אם כללי ובין אם מיוחד, המדינה יכולה לחייב אותו בתנאים מסויימים להעביר שידורים גם של אחר.
אברהם פורז: זה יכול להיות גם הגוף הכי קטן וגם הגוף הכי גדול.
אברהם פורז: בעקרון, נניח שמחר מישהו יחליט שהוא רוצה בבורסה של תל-אביב, ב"סיטי", לחבר את כל בנייני המשרדים הגבוהים ולעשות רשת שבה הוא ייתן עדכונים כלכליים.
אברהם פורז: הוא הגיע למסקנה שזה כלכלי.
אברהם פורז: ומחר יהיה אחר שירצה לשדר את תחזית מזג האוויר.
אברהם פורז: יכול להיות שאני אחייב את זה שמעביר נתונים כלכליים גם לקלוט את שידורי מזג האוויר ולחבר רק 5 בניינים ב"סיטי".
אתי בנדלר: את יוצאת מהנחה שלראשון אין מוקד שידור.
אתי בנדלר: אומר חבר הכנסת פורז שאולי תהיה סיטואציה עתידית שכן יהיה לו מוקד שידור.
דוידה לחמן-מסר: החוק הזה מבחין בין רשיון כללי לרשיון מיוחד, זה הכל.
דוידה לחמן-מסר: אין עוד סוג רשיון.
אתי בנדלר: מה שאת מנסה לומר, שלא יתכן רשיון מיוחד לבעל מוקד שידור.
אתי בנדלר: אומר חבר הכנסת פורז - מי יודע מה יהיה בעתיד.
אתי בנדלר: אולי בעתיד יהיה.
דוידה לחמן-מסר: עבור ערוץ אחד יקימו מוקד שידור?
אתי בנדלר: למה לא? זה לא מקלקל שום דבר.
אברהם פורז: העניין הוא כזה: אם לא יהיה - לא יהיה, לא קרה כלום.
אברהם פורז: אנחנו לא רוצים לסגור אופציות.
שלמה קס: הטלוויזיה הפירטית חיה ככה עשרות שנים.
שלמה קס: כל אחד בבית עשה מוקד.
אברהם פורז: זה, אגב, עסק טוב מאוד, וגם מס הכנסה מאוד "אהב" את זה.
דוידה לחמן-מסר: אם מוחקים אחרי "מוקד שידור" - זה הופך להיות תיאורי ולא משפטי, אז זה בסדר.
דוידה לחמן-מסר: "רשיון שניתן לפי פרק זה לשידור ערוץ טלויזיה למנויים, באמצעות מוקד שידור" - לא משנה של מי.
אברהם פורז: לכל אחד שירצה לעשות ערוץ משפטי ולחבר משרדי עורכי-דין בתל-אביב.
דוידה לחמן-מסר: מוקד שידור לא של בעל רשיון.
דוידה לחמן-מסר: זה מוקד שידור בכלל.
אברהם פורז: זה כמו אוטובוס: הוא לא יכול להגיד לנוסעים מסויימים לא לעלות.
דוידה לחמן-מסר: זה תיאור.
דוידה לחמן-מסר: מה זה רשיון לשידור?
דוידה לחמן-מסר: מה איכפת לי אם יש לו רשיון בזק ויש לו מוקד שידור?
דוידה לחמן-מסר: למה דווקא רשיון שידור?
דוד ליבאי: כי ההגדרה היא "רשיון מיוחד לשידור".
דוד ליבאי: אם את רוצה, תשני את ההגדרה.
אברהם פורז: רבותי, ד"ר תדמור מנסה עכשיו לשכנע אותי ללכת בגישה שהיא פחות Laisser faire.
דוד תדמור: ההגיון של מתן זכות גישה לתשתיות נובע מדוקטרינות שקיימות, גם בארץ וגם בחוץ-לארץ, שמסתכלות על מתקן מסויים כעל מתקן חיוני.
דוד תדמור: באיזה מובן חיוני?
דוד תדמור: שאי אפשר בלעדיו למתחרה.
דוד תדמור: ואז אתה עושה דבר שהוא מאוד חריג: אתה הולך לבעל רכוש, שזה שלו, ואומר לו שהוא צריך לאפשר לאחר להשתמש.
דוד תדמור: ולא סתם לאחר אלא לאפשר לאחר שהוא המתחרה שלו להשתמש.
דוד תדמור: זה דבר לא פשוט.
אברהם פורז: כנגד תשלום.
דוד תדמור: בוודאי כנגד תשלום.
דוד תדמור: הוא דורש הסדרה רגולטורית כי בדרך כלל בעל תשתית לא כל-כך נלהב לתת למתחרה שלו להיכנס פנימה, ואנחנו מכירים את זה בהקשרים שונים.
דוד תדמור: אבל ההגיון של ההגדרה הזאת בא מאותו מחסום, שיכול המחזיק באותו אמצעי חיוני - זה יכול להיות רשת כבלים, או תחנת אוטובוס, או טכנולוגיה מסויימת - למנוע תחרות במוצר.
דוד תדמור: כך קיים גם כאן.
אברהם פורז: מאחר שאני רוצה לתת לכל אלה אפשרות לעבור למקרקעין פרטיים של אנשים ולפרוס תשתית בלי לקבל היתר מכל אחד, כמו שעשו עד היום, כי אחרת לעולם לא יגיעו לאף אחד - אז הוא לא יכול מצד אחד ליהנות מזה שאנחנו נותנים לו אפשרות להיות public utility במובן של כניסה למקרקעין של הזולת, אבל מאותו רגע שהוא גמר לפרוס את התשתית הוא פתאום הופך להיות נכס פרטי.
יזהר טל: הוא רק מוקד שידור.
יזהר טל: הוא לא פורס שום דבר.
אברהם פורז: אבל יש שיקול דעת לגופים הרגולטוריים להחליט האם זה המקרה כן לעשות או לא.
אברהם פורז: אני הרי לא קבעתי שתמיד בכל מקרה זה חייב.
יזהר טל: אבל התקנה של זה שפורס לא חלה עליו.
דוד תדמור: אם אתה רוצה לתת כנגד זכות הפריסה גם זכות גישה - לא עשית את זה בניסוח הנוכחי.
דוד תדמור: נתת ליותר ממה שאמרת.
אברהם פורז: אז זה הרצון.
דוידה לחמן-מסר: הסעיף הזה הוא תיאורי.
דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שד"ר תדמור טועה ואני רוצה להסביר מדוע.
אברהם פורז: לא צריך, כי אני גיבשתי לעצמי עמדה.
אברהם פורז: אולי תשכנעו אותי אחרת אחרי הקריאה הראשונה.
אברהם פורז: ההנחה היא שזה לא אוטומטית, שבכל מקרה תמיד, ללא יוצאים מן הכלל.
אברהם פורז: אני רוצה לתת שיקול דעת לשר התקשורת, ששיקול הדעת שלו גם נתון לבקורת שיפוטית.
אברהם פורז: כשיהיה מדובר בטלוויזיה אז נגיע גם למועצה לכבלים, כשמדובר בטלקומוניקציה זה שר התקשורת.
אברהם פורז: באותם מקרים לאפשר את הדבר הזה.
אברהם פורז: זה הכל.
דוד תדמור: תהיה מודע לרוחב המעשה שאתה עושה.
דוד תדמור: אני לא מכיר חקיקה דומה בשום מקום אחר.
דוידה לחמן-מסר: חקיקה מתקדמת היא צופה פני העתיד.
דוידה לחמן-מסר: תאר לעצמך שבעוד 3 שנים יהיה חידוש טכנולוגי ולא צפינו את זה, כמו עם האינטרנט.
דוידה לחמן-מסר: אז יצטרכו עוד פעם לבוא לכנסת?
דוידה לחמן-מסר: ככה צפינו מראש.
אברהם פורז: אלא אם כן יהיה איזה חידוש טכנולוגי שיאפשר לחוקק תוך יום ולא תוך 3 שנים.
אתי בנדלר: אם כך, ההחלטה של הוועדה היא שבהגדרה "רשיון מיוחד לשידורים" יהיה : "באמצעות מוקד שידור של בעל רשיון לשידור" וכו'.
אברהם פורז: אחרי שתתפרסם החוברת הכחולה לקריאה ראשונה, לכל אחד תהיה אפשרות ללכת הביתה, להתייעץ עם מיטב עורכי-הדין, לחשוב על המשמעות של כל מלה ואנחנו נחזור ונדון.
אברהם פורז: חלק אולי יגיעו למסקנה שהנוסח לא נורא ושאפשר לחיות איתו.
אתי בנדלר: סעיף 6ב מתייחס למינוי המועצה, הרכבה וסדרי עבודתה.
אתי בנדלר: יש כאן תיקון מאוד "מהותי": בכל מקום שכתוב "שר החינוך התרבות והספורט, המלים "התרבות והספורט" יימחקו.
אתי בנדלר: "בסעיף 6ב(ב) לחוק העיקרי, בפסקאות (1) ו-(2), המלים "התרבות והספורט" - תימחקנה;"
יזהר טל: פה יש מיקצה שיפורים.
יזהר טל: יש פה שינוי משמעותי.
יזהר טל: על הנושא הזה היה דיון בוועדת שרים לחקיקה והוחלט על מתכונת אחרת לגמרי.
יזהר טל: המועצה גדלה בשני חברים.
יזהר טל: בקטגוריה של נציגי ממשלה נוסף אחד לפי המלצת שר המדע, התרבות והספורט.
יזהר טל: היה שם בהתחלה "שר החינוך, התרבות והספורט" והוא התפצל.
יזהר טל: עכשיו יש נציג שימונה על-ידי שר החינוך ויש נציג שימונה על-ידי שר המדע, התרבות והספורט.
יזהר טל: אני מעביר לך את ההצעה הממשלתית.
אברהם פורז: אני לא מוכן להגדיל את המועצה, אף לא באחד.
אברהם פורז: אני לא מקבל את זה.
אברהם פורז: גם 13 זה יותר מדי.
אברהם פורז: מאחר שהדיסציפלינה היא שהטלוויזיה נוגעת לתרבות יותר מאשר לחינוך, לא מדובר על ילדים, אנחנו נוריד את נציג שר החינוך ובמקומו נוסיף את נציג משרד המדע, התרבות והספורט.
אברהם פורז: לא מגדילים את המועצה.
אברהם פורז: הבעיה תהיה אם בכנסת הבאה יאחדו שוב את המשרדים.
דוידה לחמן-מסר: אפשר להוסיף סעיף, שאם יבוטל משרד המדע, התרבות והספורט - אז זה יהיה משרד החינוך.
עדנה הראל: "המשרד הממונה על ענייני תרבות".
אברהם פורז: אף אחד לא יודע מי יהיה ממונה על תרבות.
אברהם פורז: יגידו לך שחינוך זה חלק מתרבות.
דוד ליבאי: בזה אפשר לדון אחרי הקריאה הראשונה לאור המצב האקטואלי אז.
אברהם פורז: צריך להכניס הוראה שבמקרה שאחד המשרדים האלה יתבטל - זה שר שתקבע הממשלה.
אתי בנדלר: אין צורך.
אתי בנדלר: זה במסגרת חוק-יסוד: הממשלה (העברת סמכויות).
אתי בנדלר: זה העברת משרדים.
אסתר שטרנבך: סליחה, האם דילגתם על ההגדרה "שידורי כבלים" בסעיף 8(9) לתיקון?
אסתר שטרנבך: אני מבקשת להעיר.
אתי בנדלר: אני מתנצלת, הפנו את תשומת לבי שדילגתי על פיסקה (9) בסעיף 8 להצעת החוק אז אני אתקן עכשיו את המעוות.
כבלים", יבוא: "שידורי כבלים" - שידורים המופצים באמצעות מוקד שידור ורשת בזק ציבורית;".
כבלים", יבוא: "
אסתר שטרנבך: שידורי הכבלים הפכו בנוסח המוצע למשהו שהוא טכני בעיקרו.
אסתר שטרנבך: זה שידורים שמופצים באמצעות מוקד שידור ורשת בזק ציבורית.
אסתר שטרנבך: אין שום מלה לגבי זה שזה שידורי טלוויזיה, לגבי האפשרויות של מתן שירותים נוספים במסגרת שידורי הטלוויזיה, למרות שבשידורי הלוויין ניתנה הגדרה מקבילה ל"שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין" שכוללת הרחבה גם לגבי תכני השידורים.
אסתר שטרנבך: אני מבקשת שההגדרה של "שידורי כבלים" תותאם להגדרת "שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין".
אברהם פורז: מה היית מציעה?
אברהם פורז: האם את לא מחטיאה את המטרה עם המלה "שידורים"?
אברהם פורז: היא הכי רחבה שרק אפשר.
אסתר שטרנבך: היא לא רחבה.
אסתר שטרנבך: יש הגדרת "שידורים" בסעיף 1.
יזהר טל: תרשה לי לתקן.
יזהר טל: לא קיפחנו את שידורי הטלוויזיה במסגרת הזאת.
יזהר טל: צריך לחזור פה להגדרת "שידורים" בסעיף 1.
יזהר טל: שם "שידורים" זה שידורי טלוויזיה, כולל שירותים נלווים.
אברהם פורז: רבותי, חבל להתעסק בזה.
אברהם פורז: אם לא כתוב שזה טלוויזיה ושירותים נלווים - זה יכתב פה.
אברהם פורז: תקראו את זה שוב.
אברהם פורז: גברת בנדלר מוסמכת, מכוח הסמכות הטבעית וההיסטורית שיש לה, לקבוע את זה כהבנתה.
אברהם פורז: מה היית רוצה שנוסיף פה?
בני איינהורן: אנחנו רוצים שזה יהיה כמו שכתוב אצל הלוויין.
יזהר טל: שיפרנו את זה מאז הלוויין.
דוידה לחמן-מסר: היא מדברת על טלוויזיה אינטראקטיבית.
דוידה לחמן-מסר: היא אמרה שאם תיוותר ההגדרה הצרה לא ניתן יהיה לתת שידורים אינטראקטיביים.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להזכיר שהוויכוח על אינטרנט מהיר גם כולל בתוכו את הוויכוח מי ישדר ראשון טלוויזיה אינטראקטיבית.
דוידה לחמן-מסר: את זה כדאי לזכור.
אברהם פורז: גברת לחמן-מסר, לא תפקידה של ועדה של הכנסת לנסות למצוא את הנוסח המתאים למה שהיא רוצה.
אברהם פורז: זה תפקידם של היועצים המשפטיים.
אברהם פורז: אנחנו רוצים שזה יהיה כלול.
אברהם פורז: גברת בנדלר תשב אתכם במידת הצורך, ואם לא - עם עצמה, תבדוק אם זה מתאים ותנסח את זה באופן שכלול בזה גם טלוויזיה אינטראקטיבית וגם הכל.
דוידה לחמן-מסר: אדוני, אני הערתי הערה מהותית, שהוויכוח על אינטרנט מהיר משום מה אף פעם לא דובר בו על טלוויזיה אינטראקטיבית.
דוידה לחמן-מסר: זה אחד הנושאים שהם פועל יוצא של הפעלת אינטרנט מהיר ללא שינוי החקיקה.
דוידה לחמן-מסר: חברות הכבלים יהיו הראשונות שיוכלו לשדר טלוויזיה אינטראקטיבית בישראל.
אסתר שטרנבך: אני יכולה להציע הצעת נוסח?
אברהם פורז: תעבירי לגברת בנדלר נוסח.
דוידה לחמן-מסר: החוק דאג לכולם.
דוידה לחמן-מסר: לא רק לחברות הכבלים.
יזהר טל: לא כדאי לערבב את התחום של שידורי טלוויזיה ואת האינטרנט המהיר.
יזהר טל: שידורי טלוויזיה הם לא באינטרנט.
יזהר טל: חשוב שההבחנה הזאת תהיה ברורה.
אברהם פורז: אבל טלוויזיה אינטראקטיבית היא בטלוויזיה.
דוידה לחמן-מסר: הפס הרחב מאפשר שירותי טלוויזיה אינטראקטיבית.
אברהם פורז: רבותי, תשאירו משהו גם לאחרי הקריאה הראשונה.
אתי בנדלר: סעיף 10 - תיקון סעיף 6ג לחוק העיקרי
אתי בנדלר: סעיף 11 - תיקון סעיף 6ה לחוק העיקרי
אתי בנדלר: "בסעיף 6ה לחוק העיקרי -
אתי בנדלר: (א) בפסקת משנה (ב), המלה "באזורים" - תימחק;" "קיום שידורים קהילתיים באזורים".
אתי בנדלר: פה מאפשרים למועצה לקבוע את המדיניות לגבי שידורים קהילתיים לאו דווקא באזורים.
אברהם פורז: אין לנו בעיה עם זה.
אברהם פורז: תורידי.
אברהם פורז: זה בסדר.
אברהם פורז: שיעשו שידורים קהילתיים לכל המדינה.
אברהם פורז: בכדי לגמור את החקיקה הזאת בשעתו היינו צריכים לשכנע את כולם שאיזורים בפריפריה מקופחים ואין להם ביטוי ולכן צריך כבלים, כי שם תהיה מהדורת חדשות מקומית וסוף סוף קריית-שמונה תוכל לבטא את עצמה.
אברהם פורז: לא רצו להעביר את החוק בלי השטויות האלה.
יזהר טל: אני רוצה להציע עוד תוספת לפיסקה הקודמת, בפיסקה (1)(א), לצורך הבהירות.
יזהר טל: בסופה יבוא: "לרבות לעניין לוחות משדרים".
אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב, שתפקידי המועצה היום בהתאם לפיסקה (1)(א) הם "לקבוע את המדיניות לגבי סוגי השידורים, נושאיהם, תכנם, רמתם, היקפם ומועדיהם".
אתי בנדלר: ואם כל זה לא מספיק, יבוא גם "לרבות לעניין לוחות משדרים".
אברהם פורז: כשאתה אומר "תוכנם" - האם זה לא כולל גם את לוחות המשדרים?
דוד תדמור: זה מאפשר למועצה לקבוע: אנא עדכן את לוח המשדרים שלך.
אברהם פורז: גם בלי זה לדעתי הוא יכול.
דוד תדמור: זה לא קיים היום.
דוד תדמור: יש לה סמכות לקבוע מדיניות לגבי שידורים ולא את לוח המשדרים.
בני איינהורן: לא סתם הם מבקשים להוסיף את המלים הללו.
אברהם פורז: גברת ענבר, מה הסמכויות שלכם בכבלים?
אברהם פורז: האם המלה "תוכנם" לא מאפשרת לכם לקבוע את המדיניות באשר ללוחות המשדרים?
אברהם פורז: האם כשאתם מפקחים על שידורי הכבלים אי פעם נתקלת בבעיה שיש משהו בחוק שמונע מכם לפקח כפי שהייתם רוצים?
אברהם פורז: האם היית רוצה לעשות משהו והחוק לא מאפשר לך?
דורית ענבר: בעניין לוחות המשדרים - זה היה קיים בסעיף אחר.
אברהם פורז: אני שואל, האם נתקלת בבעיה, שאת רוצה להפעיל סמכות ואומרים לך שזה בלתי אפשרי?
אברהם פורז: אם לא, אז נשאיר את הנוסח כפי שהוא.
אברהם פורז: לא נוסיף את המשפט "לרבות לעניין לוחות משדרים".
אברהם פורז: אני לא מחפש צרות.
אברהם פורז: את אומרת שאת מרגישה שאין לך בעיות אז אין צורך בכך.
דורית ענבר: אולי כדאי להקדיש לזה עוד מחשבה.
אברהם פורז: אם אתם שואלים אותי, ברגע שהיא יכולה לקבוע את תוכנם, רמתם וכן הלאה - היא יכולה לקבוע הכל.
אתי בנדלר: אנחנו חוזרים לסעיף 11 להצעת החוק.
אתי בנדלר: "(ב) בפסקת משנה (ד), אחרי "השידורים" יבוא "הניתנים בידי בעלי רשיון שידור", ובסופה, המלים "ועל מתן השירותים בידי בעלי הזכיונות" - תימחקנה;"
דוידה לחמן-מסר: נאמר כאן: "השידורים הניתנים בידי בעלי רשיון שידור".
דוידה לחמן-מסר: מה הם - בסמכות השר או בסמכות המועצה?
דוידה לחמן-מסר: זה הוויכוח.
דוידה לחמן-מסר: מי יפקח על שירותי טלוויזיה אינטראקטיבית, השר או המועצה?
אברהם פורז: המועצה.
דוידה לחמן-מסר: אז תכתבו.
דוידה לחמן-מסר: לכן צריך את: "השידורים, לרבות השירותים הנלווים להם".
יזהר טל: למה מתכוונים פה בטלוויזיה אינטראקטיבית?
יזהר טל: מדברים על זה כמשהו מובן מאליו.
דוד תדמור: למשל לבנקאות בטלוויזיה אינטראקטיבית.
דוד תדמור: אתה נכנס לסניף הבנק שלך בטלוויזיה ומבצע פעולה.
אברהם פורז: בזה אין בעיה.
אברהם פורז: אבל אם אתה משתתף בשעשועון בשידור חי ואתה חלק מהתוכנית?
דוד תדמור: זה כמו שידורי טלוויזיה רגילים.
אברהם פורז: יש שעשועון פרסים בטלוויזיה ובין היתר שואלים את הקהל שאלה.
אברהם פורז: אתה יכול מהמכשיר שלך להשתתף בעניין, ומחר גם יכניסו לך מצלמה ואתה תוכל גם להיכנס לאולפן - אז זה חלק מטלוויזיה.
דורית ענבר: רוב הטלוויזיה האינטראקטיבית היא הרחבה של הקיימת.
דוידה לחמן-מסר: בינתיים עוד אין טלוויזיה באינטרנט, אבל מה שכן יש זה שירותים אינטראקטיביים בטלוויזיה.
דוידה לחמן-מסר: השאלה, אם בכלל צריך לפקח, מי יפקח?
דוידה לחמן-מסר: על הימורים בשידורי טלוויזיה - מי יפקח?
דוידה לחמן-מסר: על הימורים באינטרנט לא צריך לפקח.
אברהם פורז: אני רוצה להגיד לכם את עמדתי, שברגע זה היא עמדת הוועדה.
אברהם פורז: אחר-כך תראו את הניסוח.
יזהר טל: אולי תרשה לנו לטעון בנושא הזה לפני שאתה קובע עמדה.
אברהם פורז: אם עמדתי לא תהיה מקובלת עליך, אתן לך אפשרות לעשות מקצה שיפורים.
אברהם פורז: ככל שמדובר בחלק משידור הטלוויזיה, זאת אומרת, שהצופה בבית מעורב בחלק משידור הטלוויזיה, למשל משתתף בשעשועון, משתתף במשאל, משתתף במשהו - זה המועצה לכבלים.
אברהם פורז: ככל שלא מדובר בחלק מהטלוויזיה אלא מדובר בדיסציפלינות אחרות, כמו מידע מהבורסה או מידע אחר - זה לא שייך למועצה לכבלים.
יזהר טל: כן.
יזהר טל: זה מקובל עלי.