GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: המפלגות במקביל, אבל אני חושבת שההוראה הזאת חייבת להיות כלולה כאן, כי בחוק אחד מוגדרים כל הסייגים למתן רשיון, ואז אתה אינך יכול להשאיר חריג כלשהו באיזה חוק אחר.
אברהם פורז: המקום הוא אכסניה אחרת.
אתי בנדלר: למתן רשיון ולביצוע שידורים.
אתי בנדלר: מבלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף 6ח', רשאי השר לקבוע, בתקנות או במכרז, לפי העניין, או ברשיון"; ואני מבקשת אחר כך התייחסות אם זה יהיה שוב באישור המועצה או לא.
מיכאל איתן: אם המבקש הוא מפלגה, אבל הוא לא השתמש בזה לקידום מטרותיה של המפלגה, האם זה יהיה מותר?
מיכאל איתן: משהו כאן לא בסדר בכל העניין.
מיכאל איתן: שקיבל את הרשיון שליח של מפלגה, האם אפשר לשלול ממנו את הרשיון?
יזהר טל: התכונות שמכשירות אותך לקבל את הרשיון, אפשר לשלול אותו.
דוידה לחמן-מסר: סעיף של הבעלויות הצולבות.
אברהם פורז: הבאה.
אברהם פורז: אני גם נוטה להשאיר את זה לקראת הקריאה הבאה.
אברהם פורז: נעשה פה הצבעה רצינית.
אתי בנדלר: היא עניין של הבעלויות הצולבות.
אתי בנדלר: כל השאר איננו קשור.
אתי בנדלר: החזקה, העברה או רכישה של אמצעי שליטה במבקש הרשיון, מינוי נושאי משרה והפרדה חשבונאית או הפרדה תאגידית".
אברהם פורז: המועצה?
דוידה לחמן-מסר: הלוויין - סעיפי הבעלויות הצולבות נקבעו בחקיקה.
דוידה לחמן-מסר: אם אתה רוצה למנוע מגורם מסויים להתמודד, בעצם יש פה הגבלה שכמעט מוציאה אותו.
אברהם פורז: שגם כל הסעיפים האלה יהיו על דעת המועצה.
אברהם פורז: באישור המועצה כל התנאים וההגבלות.
מיכאל איתן: את העיקרון, לחקיקה.
אתי בנדלר: היתר אם לקבוע את זה בתקנות או לקבוע את זה רק במכרז.
אברהם פורז: צולבות בצורה מאוד מפורשת ולומר שמי בבעלותו עיתון, ומי שבבעלותו כלי תקשורת אחר…
אתי בנדלר: לתקנות באישור ועדת הכלכלה - שהשר יקבע.
אתי בנדלר: האחרים, כדי שאנחנו נזכור אחרי הקריאה הראשונה להתייחס לזה.
אברהם פורז: חדש.
אברהם פורז: הדבר הזה, שהוא עד עכשיו היה עיתון, והיו לו גם כבלים וגם ערוץ שני ודברים נוספים - פתאום אני אומר לו: לא.
אתי בנדלר: יותר גדול ממה שיש לזה עכשיו…
דוידה לחמן-מסר: מספר פעמים שראוי לקבוע הגבלות על בעלויות צולבות בחקיקה.
דוידה לחמן-מסר: משרד התקשורת - ובהסכמה איתנו, מחמת לחץ הזמנים, לא הספקנו עוד לגבש.
דוידה לחמן-מסר: אני בכל זאת מבקשת להציג בפני הוועדה דברים שכבר גובשו כמו במכרז ללוויין.
דוידה לחמן-מסר: אני אביא לכם הצעה ביום שני.
מיכאל איתן: להתעמק במי יודע מה, שנקבע רק העיקרון.
מיכאל איתן: בקריאה שניה ושלישית יש לנו עוד זמן אם נצטרך לפרט.
אברהם פורז: זה אנחנו כותבים, כמו שהציעה הגברת אתי בנדלר, שזה ייעשה בתקנות שהתקין השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
אברהם פורז: אם תצליחו עד למועד הקריאה הראשונה להביא לנו משהו מסודר, ונוכל לגמור אותו, נחליף אותו בהסדר הזה.
אברהם פורז: אם לא, זה יהיה סידור לצורך הקריאה הראשונה, ואחרי הקריאה הראשונה נחזור לזה - כי האמת ששאיפתי היא לקבוע את זה באופן סטטוטורי, לא בידי השר ולא בידי ועדת הכלכלה, כי זה דבר מאוד משמעותי.
אתי בנדלר: מבקש הרשיון ויכולתו הכספית.
אתי בנדלר: 3.
אתי בנדלר: מגוון השידורים המוצעים בידי מבקש הרשיון ואפשרויות הבחירה שהוא יציע לציבור.
אתי בנדלר: 4.
אתי בנדלר: היקף השידורים המוצעים בידי מבקש הרשיון שישודרו בעברית, בדיבור, בדיבוב או בכתוביות ושעת שידורם.
אתי בנדלר: 5.
אתי בנדלר: תחומי האזור בו חייב בעל הרשיון לספק שידורי כבלים.
אתי בנדלר: 6.
אתי בנדלר: תקופת הרשיון, לרבות אפשרות הארכתה לתקופה נוספת, אחת או יותר.
אתי בנדלר: 7.
אתי בנדלר: מועד תחילת השידורים.
אתי בנדלר: 8.
אתי בנדלר: המחירים המרביים או המחירים המזעריים שבעל הרשיון רשאי לגבות ממנוי, ככל שהקביעה נדרשת לשם קידום התחרות בתחום השידורים ורמת השירותים בו.
אתי בנדלר: 9.
אתי בנדלר: חובותיו של בעל רשיון שידור כלפי מנוייו.
אתי בנדלר: 10.
אתי בנדלר: ערבויות שעל בעל רשיון שידור להמציא לשם הבטחת מילוי תנאי רשיונו.
אתי בנדלר: 11.
אתי בנדלר: פיקוח על פעולותיו של בעל רשיון שידור והבאים מטעמו.
בנושאים אלה: הטכנולוגיה שתשמש לצורך השידורים ודרכי הקליטה והגישה לשידורים אלה.
בנושאים אלה: האמצעים והדרכים להעברת השידורים, להפצתם ולקליטתם בידי המנויים, לרבות מפרטי מוקד השידור ועמידתו בתקינה, ומספר מזערי של אפיקי שידור שניתן לקיים באמצעותו.
בנושאים אלה: חיבורו של מוקד השידור לרשת בזק ציבורית.
בנושאים אלה: קצב הפיתוח של מוקד השידור ושמירת יתרה הולמת של אפיקי שידור עבור בעלי רשיון מיוחד לשידור, בהתחשב במגבלות רשת הבזק הציבורית המשמשת את בעל הרשיון הכללי לשידור.
בנושאים אלה: ".
בני איינהורן: את השימוש באפיקים, שאליו נגיע.
דוידה לחמן-מסר: שישתמשו בה רק לשידורים.
דוידה לחמן-מסר: שיקלו זאת.
דוידה לחמן-מסר: באשר לשאלה של ACCESS, לא יכול להיות ש-ACCESS יוגבל רק לשישית.
בני איינהורן: שמתייחס למוקד שידור.
דוידה לחמן-מסר: מבחינה לוגית משהו כאן אינו כשורה.
דוידה לחמן-מסר: מר בני איינהורן הוא בעל רשיון כללי; יש שישית, ויש אני - שאני בעלת רשיון מיוחד.
דוידה לחמן-מסר: אין לי מוקד שידור.
דוידה לחמן-מסר: זה ההבדל.
דוידה לחמן-מסר: למר בני איינהורן יש מוקד שידור, ויש לו מגוון של ערוצים, ולי לפי הצעת החוק יש רשיון לערוץ אחד - ואולי קיבלתי מספר רשיונות למספר ערוצים.
דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת מהמועצה שתיתן הוראה למר בני איינהורן להעביר את הערוצים שלי במוקד השידור שלו, כמובן תמורת כסף.
בני איינהורן: בהוראות המועצה, ואת עושה יותר מהשישית.
דוידה לחמן-מסר: צריכים להחליט פה מה הם רוצים.
דוידה לחמן-מסר: קשר לשישית - וכולם מדברים פה בקול אחד.
יזהר טל: קשר לעניין השישית, והוא עניין בפני עצמו.
קריאה: את היתרה ההולמת?
יזהר טל: לסעיף 6ט'.
אברהם פורז: את השישית - אני יודע ממה נולדה השישית.
אברהם פורז: לך יש תשתית; לבזק יש תשתית קרקעית, וכדומה.
אברהם פורז: אנחנו רוצים לעודד את הדבר, שאולי למרות רצוננו לא יקרה, שכל מיני אנשים מפיקים ערוצים, הם מעבירים אותם למי שמעוניין, ואתה גובה בשבילם או אינך גובה בשבילם.
בני איינהורן: אין לה בעיה, ותקני אותי אם הטעיתי.
בני איינהורן: עם ערוצי טלוויזיה אין לך בעיה - זה במסגרת השישית.
דוידה לחמן-מסר: שוק, והם יהיו עם פרסומות.
דוידה לחמן-מסר: עד עכשיו אנחנו עושים את זה בערוצים הייעודיים - זאת השישית בינתיים.
התקשורת לבג"צ: השישית היא של המדינה.
התקשורת לבג"צ: חוץ מהשישית, הם ו"בזק", ואנחנו מקווים שגם עוד תשתיות, יהפכו למעין… כאלה.
התקשורת לבג"צ: אנחנו סבורים שנכון יהיה, גם אם זה העתיד הטכנולוגי, לאפשר לאחרים זכות גישה לתשתית.
אריק רשף: מקביל, אבל מצומצם לסעיף 5 ל"חוק הבזק".
אריק רשף: מאחר שפרק ב'1- טיפל בסך הכל בתשתיות תקשורת, אבל באותה תקופה שהוא נוצל, במקום פרק ב'1- היה פרק 50, היה צריך לייצר מנגנון להסדר נפרד לתשתיות הכבלים.
אריק רשף: קיבולת שמשאירים לצרכים מדינתיים, כלומר צרכים של אחרים, לא של בעלי זיכיון.
אריק רשף: בסופו של דבר התוצאה הייתה שישית, אבל השישית הזאת היום, כאשר כל התשתית הזאת הופכת להיות רשת "בזק" ציבורית, והרעיון של המדינה - כשהיא קובעת ערוצים במקרים של כשלי שוק - אינו תלוי בשישית.
אריק רשף: היום השישית הזאת יכולה להתרחב ולהיות הרבה יותר בטכנולוגיה דיגיטלית, ואין לה שום משמעות.
דוידה לחמן-מסר: השישית, אבל לא בדרך שדיברו עליה.
דוידה לחמן-מסר: אין מוותרים על נכסי מדינה כלאחר יד.
דוידה לחמן-מסר: במשך 12 שנה וקיבלו הטבות קנייניות מפליגות.
דוידה לחמן-מסר: שישית מזה הייתה - וידוע להם, והם אינם חולקים על כך - והיא של המדינה.
אברהם פורז: האמת לא פחות טוב ממני.
אברהם פורז: בתקופה שזה נוסד, דיברו שהקיבולת האנלוגית היא 50 ערוצים.
אברהם פורז: ואז אמרו: אנחנו איננו רוצים שהם יעשו את כל ה- 50 ערוצים, ואחר כך נצטרך עוד ערוץ או שניים.
אברהם פורז: שלא חשבנו עליהם.
אברהם פורז: זה התחיל פעם ברשת כבלים בצפון - כריזה, חירום, הג"א; אחר כך אמרו: אולי תהיה איזו טלפוניה.
אברהם פורז: אולי איזו מערכת.
אברהם פורז: אמרו: הבה לא נתפוס את הכל, לא נעשה הכל טלוויזיה - נשאיר קצת שטח פנוי.
אברהם פורז: עכשיו בעידן שיש כבר המון שטח, למה אני צריך את השישית?
דוידה לחמן-מסר: ה-ACCESS הוא לפי מי שבא.
דוידה לחמן-מסר: בא מר אברהם פורז ומבקש פתק לעבור - נותנים לו.
דוידה לחמן-מסר: אין לי יכולת לקחת תשתית, לעשות מכרז ולהגיד: מי רוצה לעשות ערוץ ים תיכוני?
דוידה לחמן-מסר: היכולת שלי לעשות מכרז לערוץ ים תיכוני היא אם יש לי קיבולת באפיק שמאפשרת לי את זה.
אברהם פורז: ים-תיכוני, את עושה ערוץ ים תיכוני ואומרת למר בני איינהורן: אדוני, אנחנו החלטנו על ערוץ ים תיכוני.
אברהם פורז: העבר אותו.
בני איינהורן: אותו, אפשר לחייב את חברות הכבלים להעביר אותו באותה תמורה כלכלית שאתה ציינת, ללא שום מגבלה.
בני איינהורן: מדוע אני אומר: ערוץ ישראלי?
בני איינהורן: כי זה נכון שבאזרביז'אן יש 100 ערוצים, ובכל מדינות ברית המועצות - ובסך הכל אני יכול לקבל כאן 10,000 ערוצים.
בני איינהורן: אבל זאת אינה הכוונה.
בני איינהורן: כל דבר ללא מגבלה.
אברהם פורז: מהרחוב, אתה חייב להעביר…
אברהם פורז: והיא נותנת לך צו, אתה מביא את הערוץ הזה.
אברהם פורז: השאלה היא רק אם באיזה שהוא שלב אתה לא תגיד שיש פה פגיעה בלתי סבירה בקניין שלך, כי לך יש 150 ערוצים, ואלה כבר הכניסו לך 50 ערוצים עויינים, ואתה פתאום מקופח.
אברהם פורז: מגיעה למסקנה שיש המון עולים מאזרביז'אן לארץ.
אברהם פורז: באו כולם, והם רוצים ערוץ מיוחד משלהם.
בני איינהורן: אזיי על פני כדור הארץ יש יותר 750 ערוצים.
בני איינהורן: אם אנחנו מדברים על משהו בלתי אפשרי, אבל זה איננו אותו חופש העברת שידור לכל אחד, שאנחנו רוצים.
בני איינהורן: אם מדובר על משהו עולמי, כי אז באמת צריך לחזור לשישית.
בני איינהורן: אבל במונחים של ערוצים מקומיים, ערוצים שיש בהם איזה שהוא עניין לתרבות הישראלית - אין מגבלה.
בני איינהורן: אין מגבלה, ולכן אני אומר על ה"קטע" הזה: אנחנו יכולים לקחת התחייבות שנעביר כל ערוץ ללא מגבלה.
דוידה לחמן-מסר: הכבוד, בעל רשיון כללי לשידורים יכול לשדר את מה שהוא רוצה, ואם יש קיבולת, המועצה תחליט מה עוד ייתוסף אליו, והוא לא יגיד לנו אם הרשיון יינתן רק לישראלים או לזרים.
אברהם פורז: ערוצים בכבלים.
אברהם פורז: המועצה רוצה 100 ערוצים שהיא מכתיבה.
אברהם פורז: הוא מוכן לקבל תכתיב של 100 ערוצים.
אברהם פורז: כמובן שישלמו לו - כל ערוץ ישלם לו.
אברהם פורז: יש לו 200 ערוצים.
אברהם פורז: הוא יכול טכנולוגית 200 ערוצים.
אברהם פורז: נניח בטלוויזיה, המועצה החליטה - 100 ערוצים הוא יעביר כנגד גורמים אחרים.
אברהם פורז: אחד קולט בלוויין בעמק האלה, הערוץ הזר מעביר אותו בכבלים, כי פה יש עולים מאזרביז'אן שמעוניינים בו.
אברהם פורז: הכריחו אותו - המועצה נתנה לו הוראה.
אברהם פורז: הוא מסכים ללא הגבלה.
אברהם פורז: אזיי להפך, אולי צריך להגיד שאולי זה לא יעבור 50 אחוז, כי עד איפה אנחנו יכולים ללחוץ עליו?
אברהם פורז: מהשישית שלך.
דוידה לחמן-מסר: חלק קטן מהאפיק הזה, או חלק יחסית קטן מהאפיק הזה - צריך לייעד לאחרים.
דוידה לחמן-מסר: הקיבולת… אנחנו כל הזמן מתווכחים אם יש גבול או אין גבול.
דוידה לחמן-מסר: אם אין אין-סוף, כי אז גם אין בעיה לחברי.
אברהם פורז: ערוצים באישור המועצה - כל הערוצים.
אברהם פורז: פנה מישהו למועצה ואמר לה: אני רוצה מהערוץ הזה.
אברהם פורז: הכל תפוס.
אברהם פורז: המועצה יכולה לפנות אליו ולומר לו: אנחנו רוצים להכניס את הערוץ הזה.
אברהם פורז: הורד אחד מהערוצים שיש לך באישורנו.
אברהם פורז: הוא מחליט להוריד אחד משבעת הערוצים התורכיים - הכל בסדר.
אברהם פורז: בא עוד מישהו.
אברהם פורז: לכל תביעה היא חייבת להיעתר.
אברהם פורז: או אז, למה אני צריך לקבוע פה בכלל איזושהי מכסה?
אברהם פורז: אם בכלל מכסה, או להגיד שאין יכולים להכריח אותו שאת כל ה- 100 אחוז המועצה קובעת.
דוידה לחמן-מסר: יודעים מה סך כל קיבולת הערוצים.
דוידה לחמן-מסר: כל זמן שיש קיבולת, כולם נכנסים.
דוידה לחמן-מסר: כל זמן שיש מקום, כולם נכנסים.
דוידה לחמן-מסר: אלה שנכנסים פה, אלה אינם דברים שאני יכולה לעשות עליהם מכרז.
דוידה לחמן-מסר: זה בעצם אלה שמגיעים, מבקשים לשדר ערוץ - ואני נותנת להם זכות מעבר בקיבולת.
דוידה לחמן-מסר: צריך להועיד חלק מהקיבולת.
אברהם פורז: לתת.
דוידה לחמן-מסר: מגברת דורית ענבר.
דוידה לחמן-מסר: היא נתנה להם פתק, והם עברו.
דוידה לחמן-מסר: מלבד זה, יש קיבולת אפיקים שאני רוצה לקרוא לגביה את הסעיף הנקרא שישית.
דוידה לחמן-מסר: "השר רשאי, לאחר התייעצות במועצה, להורות לבעל זיכיון לאפשר שימוש בתשלום באפיק רשת הכבלים שלו, ובלבד שקיבולת האפיקים שתיוותר לבעל הזיכיון לא תפחת מחמש שישיות".
בני איינהורן: שישיות ולהשאיר את השישית למשהו.
בני איינהורן: נכון?
דוידה לחמן-מסר: לתת ACCESS.
דוידה לחמן-מסר: השישית היא של כולם.
דוידה לחמן-מסר: היא אינה של המדינה - היא שלך ושלי.
דוידה לחמן-מסר: לערוץ חדשות ייעודי…
דוידה לחמן-מסר: לא שלה.
דוידה לחמן-מסר: איך אני יכולה לעשות מכרז לרשיון לערוץ חדשות על תשתית שאינה שלי?
דוידה לחמן-מסר: על תשתית שהיא שלו?
דוידה לחמן-מסר: התשתית היא שלו; לכן השישית נועדה לכשלי שוק.
בני איינהורן: מכרז לערוץ מקומי, אני מתחייב להגיע.
דוידה לחמן-מסר: דובר אנגלית לעולים, האם הוא לא ייתן לי?
דוידה לחמן-מסר: מה זה מקומי?
דוידה לחמן-מסר: מלבד השישית יש אלה שנוסעים - הוא אוטוסטרדה, ונוסעות מכוניות גם שלו וגם של אחרים.
דוידה לחמן-מסר: השישית זה המעבר לאופניים.
דוידה לחמן-מסר: המעבר לאותם דברים מיוחדים שלא ייווצרו במהלך החיים הרגיל, אלא יש צורך של המדינה, אם היא תרצה - עד עכשיו היא לא רצתה - ליצור אותם יש מאין.
דוידה לחמן-מסר: אזיי היא עושה מכרז.
דוידה לחמן-מסר: מי שזוכה בו עובר ויכול להיות גם עם פרסומת.
דוידה לחמן-מסר: זה אחד ההבדלים הגדולים.
דוידה לחמן-מסר: ערוצים ייעודיים, רק הם יכולים להיות עם פרסומת.
דוידה לחמן-מסר: כל היתר יכולים להיות בלי פרסומת.
בני איינהורן: ערוצים.
בני איינהורן: זה בסדר - ואחר כך את השישית, שזה לקח לי 5 שישיות, ואחר כך בשישית נשמור אותם ריקים למיוחדים האחרים.
בני איינהורן: אני אשלם רבע מיליארד שקל לשנה ליוצרים.
בני איינהורן: דרך אגב, המספר 12 אחוז זה רבע מיליארד שקל לשנה - אפשר לבדוק זאת.
בני איינהורן: אני משלם מיליארד שקל וחצי לאוצר.
דוידה לחמן-מסר: שקל וחצי.
דוידה לחמן-מסר: זאת הערכה.
דוידה לחמן-מסר: הסעיף שנקבע בסוף בהצעת החוק הממשלתית, אינו מזכיר סכומים ומדבר על גזירה משיעור צמיחת הערך, שזה בכלל איננו אותו הדבר.
בני איינהורן: שקלים וחצי.
דוידה לחמן-מסר: לא את הסכום שיש לשלם למדינה.
בני איינהורן: זה כפוף לסעיף ל"ד, שמגדיר שזה שישית.
בני איינהורן: כאן זה פתוח.
בני איינהורן: "קצב הפיתוח של מוקד השידור ושמירת יתרה הולמת".
בני איינהורן: זה משהו פתוח.
אתי בנדלר: בעל הרשיון הכללי.
אברהם פורז: היא הולמת ומה אינה הולמת.
אברהם פורז: אחרי הקריאה הראשונה נדון בזה עוד פעם.
אתי בנדלר: הציבורית המשמשת את בעל הרשיון הכללי.
"5: 6.
"5: אפשרות ביצוע פעולות בזק הדרושות לצורך קיום שידוריו של בעל הרשיון, באמצעות אחר מטעמו".
"5: "הוספת סעיף 6ט'1-, סעיף 16 אחרי סעיף 6ט' לחוק העיקרי יבוא: ביצוע שידורים באורח תקין וסדיר.
"5: ראה השר כי בעל רשיון שידור פועל באופן העלול לגרום לפגיעה בביצוע תקין וסדיר של השידורים, או כי יש בפעולתו כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתחום השידורים, רשאי הוא להורות לבעל הרשיון בדבר צעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה".
בני איינהורן: זאת תוספת - זאת הרחבה בלתי אפשרית.
בני איינהורן: השר יכול להחליט שאני, מאיזו שהיא סיבה, פוגע בלוויין ומורה לי להוריד 5 ערוצים, כי הוא חושב שאני פוגע בתחרות, משום שהעליתי ערוצים טובים מדי.
בני איינהורן: יש פה משהו בלתי סביר, שגם ניתנו כאן סמכויות לגורם מסויים שאיננו אחראי גם לתחרות.
בני איינהורן: אם הוא חושב שאני פוגע במתחרה שלי, כי אז הוא מורה לי להוריד דברים או לסגור או לפתוח.
בני איינהורן: יש סמכות מקבילה לממונה.
אתי בנדלר: שימוע - ואולי גם זכות לערער.
יזהר טל: ניסיון, שאכן היו קשיים רציניים, וכולם יודעים בדיוק למה הכוונה - לאכוף דברים בראש ובראשונה על חברות הכבלים וגם על אחרים, ולכן היה צורך להוסיף סעיף כזה.
יזהר טל: יש סעיף מקביל, דרך אגב, גם בצד של הבזק, שנותן סמכויות כאן לרגולטור כדי לפעול ולתת הוראות במקרים שצויינו כאן.
יזהר טל: אפשר לרשות אותה.
יזהר טל: זה מובן מאליו שזכות שימוע קיימת.
יזהר טל: מובן מאליו שפניה לבג"צ קיימת.
יזהר טל: אפשר לרשום את עניין השימוע.
אברהם פורז: מחוזי.
בני איינהורן: ישתמשו בזה בצורה קיצונית.
אברהם פורז: האם זה איננו עדיף?
מוריאל מטלון: לתת סעדים מזמניים.
מוריאל מטלון: ולא - אנחנו נימצא עוד פעם, כפי שהלוויין עלה, במצב שבו עצרו אותנו לחלוטין - והטכניקה חייבת להיות שאם יש ערעור ושימוע, אפשר במקביל לתת סעדים זמניים.
דוידה לחמן-מסר: ימים ספורים בשאלה אם לתת צו ביניים או לא.
דוידה לחמן-מסר: בבג"צ קטן אנחנו עדיין ריננו יודעים איך הדברים עובדים.
דוידה לחמן-מסר: זאת גם עתירה נגד סמכות השר.
דוידה לחמן-מסר: יש כאן הבדל גדול.
דוידה לחמן-מסר: התחרות בתחום הבזק היא קודם כל באחריותו של שר התקשורת.
דוידה לחמן-מסר: האחריות על תחרות בתחומים שונים היא של הממונה.
דוידה לחמן-מסר: השאלה איך מגדירים את השוק, ומאחר שחוק ההגבלים העסקיים קשור להגדרת שוק, פה בא המחוקק ואמר: המופקד על תחרות בכל תחום ה"בזק" ושידורים הוא השר.
דוידה לחמן-מסר: לכן אני חושבת שבמקרה הזה צריך להשאיר את הסעיף הזה כמו שחברתי אמרה - במילא יהיה פה בג"צ.
אברהם פורז: בתחומים מסויימים לבתי משפט מחוזיים.
דוידה לחמן-מסר: השר תיעשה לאחר התייעצות עם הממונה להגבלים עסקיים.
דוידה לחמן-מסר: אם יש מונופול, קרטל או הסדר עובל.
דוידה לחמן-מסר: אם אין מונופול, אם יש מחר תחרות חופשית בתחום ה"בזק", לממונה אין סמכות, ולכן החשיבות של סמכות השר פה היא מאוד גדולה, כי הרגולציה במצב של תחרות היא שונה מהרגולציה במצב של קרטל או מונופול.
אתי בנדלר: איסור העברה, שעבוד או עיקול – במקום סעיף קטן א' יבוא: רשיון שידור, לרבות זכות מהזכויות המוקנות בו, אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול.
אתי בנדלר: העברה, שעבוד או עיקול של נכס מנכסי הרשיון שלא הותרו במפורש ברשיון".
אתי בנדלר: ההערות הן רק לגבי נכס מנכסי הרשיון, שם היו השינויים.
אברהם פורז: לגרום לפגיעה בביצוע תקין וסדיר של השידורים" - רק השר או "ראתה המועצה"?
אברהם פורז: להפעיל את המנגנון.
יזהר טל: את זה כבר כך.
אתי בנדלר: בבקשה שיורה…".
דוידה לחמן-מסר: אזיי תהיה לנו באמת בעיה.
אתי בנדלר: לראות.
אתי בנדלר: השאלה היא רק למי תהיה סמכות לאחר מכן לפעול.
אברהם פורז: הם גם המועצה וגם השר.
אברהם פורז: אני אינני מניח שאם המועצה תפנה לשר ותגיד לו: יש פגיעה קשה.
אברהם פורז: עשה בבקשה משהו - שהשר יגיד: שמעתי אתכם.
אתי בנדלר: המועצה…".
דורית עינבר: הרשיון את הצעדים שעליו לנקוט.
דורית עינבר: המועצה תמיד משמשת כיועצת השר בעניין הזה.
אברהם פורז: למועצה?
אברהם פורז: רשיון רשאי…".
יזהר טל: מפעיל קודם?
אברהם פורז: מסוג מסויים, ואז לבוא בטענות - והמועצה יכולה לראות הפרות מסוג אחר.
יזהר טל: מה שמתרחש ולייעץ לו.
אברהם פורז: ראשונה, עשי "סמכות מקבילה", ואחר כך נחזור לזה.
אברהם פורז: יכול להיות בתחום הקומוניקציה הבעייתי.
אברהם פורז: לדבר עם יושב ראש המועצה ולהגיד" עשה משהו".
יזהר טל: פתאום זה "קפץ" כאן למועצה?
אתי בנדלר: דרשה זאת המועצה - יורה, אלא אם כן ישתכנע שאין לעשות כן…" וכדומה.
אתי בנדלר: זאת אומרת שברגע שהמועצה היא שיוזמת את העניין, הוא חייב להתייחס.
אתי בנדלר: יורה לבעל הרשיון בדבר הצעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה.
אתי בנדלר: ".
דוידה לחמן-מסר: שאתם מקבלים.
אתי בנדלר: שעבוד או עיקול.
אתי בנדלר: פיסקה 1, אמרנו שנתאים לשינויים שנעשו בסעיף מקביל אחר.
אתי בנדלר: "2." בסעיף קטן ב', "ציוד מישר שהותקן בחצרו של מנוי אינו ניתן: 1.
אתי בנדלר: לשעבוד או לעיקול".
אתי בנדלר: וכאן מוצע: בסעיף קטן ב', ברישא, במקום 'מישר' יבוא 'קצה', ובפסקה 2, במקום: 'בזיכיון' יבוא "ברשיון השידור".
אתי בנדלר: לעיקול או לשעבוד.
אתי בנדלר: להעברה לאחר, אלא בהתאם להוראות שקבע השר בתקנות או ברשיון השידור.
אתי בנדלר: להעברה לאחר, אלא בהתאם להוראות שקבע השר בתקנות או ברשיון השידור".
אברהם פורז: אני מנוי בכבלים, ויש לי ממיר.
אברהם פורז: למי אני אעביר?
אתי בנדלר: איננו יכול להעביר את זה לאחר - וזה איננו מה שנאמר.
דוידה לחמן-מסר: אתם רוצים, אפשר למחוק את זה.
דוידה לחמן-מסר: זאת תהיה "יריית פתיחה" מעניינת.
קריאה: הם חששו שבעל הרשיון ובעלי הזיכיונות שיעבדו את הממירים, ואז יבוא בעל השעבוד ויעקל את זה.
קריאה: הזה.
אברהם פורז: מוחק.
אברהם פורז: שהממירים הם שלה, לשעבד אותם?
אברהם פורז: בהנחה שחברה מסויימת מחליטה לתת שירותים על ידי ממיר שהוא בבעלות החברה.
אברהם פורז: היא אינה יכולה לשעבד את כל הממירים?
אתי בנדלר: את השירות בלי הממיר.
אתי בנדלר: אזיי בוודאי שאינני יכולה לאפשר לנושה של החברה לבוא ולקחת לי את הממיר.
דוידה לחמן-מסר: לשעבד ממירים.
דוידה לחמן-מסר: אבל זה כל כך לא ריאלי, שהסעיף הזה יכול לרדת.
דוידה לחמן-מסר: אולם, מאחר שאני ידידת בית המשפט והכנסת לצורך העניין, אני אגיד לך שעל ידי הורדת הסעיף הזה, נוצר ערפל קצת בשאלה: מי הלקוח?
דוידה לחמן-מסר: קודם כל נבטל את הסעיף פה, ואז נחזור לתיול.
אתי בנדלר: של ציוד הקצה בחצרו של המנוי יידון בנפרד ויקבל פתרונות.
אתי בנדלר: אי אפשר לברוח מזה.
אברהם פורז: הממיר, שהוא נניח בבעלות החברה, וברור שהוא צריך - באותו מקרה שהמנוי מחליט לעבור לחברה אחרת - הממיר צריך להיות מוחזר לחברה שממנה הממיר נלקח, אלא אם כן הוא רכש אותו.
אברהם פורז: בחוט.
אתי בנדלר: יורה לי אחר כך אחרת.
קריאה: נכנס לקשיים, מוכר את הממירים שלו לחברה אחרת, וגם דמי הפיקדון שאני שילמתי לו, אני אלך לחפש אותם.
דוידה לחמן-מסר: משעבד את הנכס.
דוידה לחמן-מסר: הוא מימש את הנכס.
דוידה לחמן-מסר: הוא מקבל אותו כפוף לכל הזכויות שהוקנו בו.
דוידה לחמן-מסר: אם הנכס כפוף לזכותו של בעל הפיקדון לקבל חזרה את דמי הפיקדון, אזיי הוא רוכש את זה.
דוידה לחמן-מסר: מה האסון?
אברהם פורז: בעבור הממיר, ובעל הזיכיון נכנס לפירעון.
אברהם פורז: במקרה כזה יעבור הממיר לבעלות בעל הפיקדון, אלא אם כן הוחזר לו הפיקדון.
יזהר טל: שהוא - נלך הלאה.
יזהר טל: נוכל לבטל אותו, ואז לעשות חריג.
אתי בנדלר: זיכיון לפי סעיף 6ח'-ב'5- לשם הבטחת מילוי תנאי הזיכיון והצווים שנתקבלו למימושם, אינן ניתנות לעיקול".
אתי בנדלר: בסעיף קטן ג', במקום "בעל רשיון לפי סעיף" כך וכך, יבוא "בעל רשיון שידור לפי סעיף 6ח'-ב'".
אתי בנדלר: שעניינו בביטול זיכיון הגבלתו או התלייתו, ועכשיו
אתי בנדלר: סעיף קטן ב' פיסקה 1.
אתי בנדלר: העניין מידע שנדרש…".
אתי בנדלר: ברשיון הפרה שאינה מהותית, ולא תיקן את ההפרה כפי שהורה לו השר…".
דוידה לחמן-מסר: ברשיון קובע השר.
דוידה לחמן-מסר: מהותית ולא תיקן את ההפרה".
קריאה: "השר או המועצה".
אתי בנדלר: להתקיים בבעל הזיכיון אחת או יותר מן התכונות המכשירות אותו להשתתף במכרז או להיות בעל זיכיון.
אתי בנדלר: חדלו להתקיים בבעל הרשיון אחת או יותר מן התכונות המכשירות אותו להיות בעל רשיון…".
אתי בנדלר: זה "טעמים שבטובת הציבור מחייבים לבטל רשיון"?
אברהם פורז: חשוב.
אתי בנדלר: המועצה?
אתי בנדלר: ראש הוועדה שלדעתי הסמכות שבפסקה 8 הנה מרחיקת לכת מאוד מאוד.
אתי בנדלר: יושב ראש הוועדה החליט בשלב זה להשאיר את הסמכות הזאת על כנה.
אברהם פורז: מחמת טובת הציבור.
אתי בנדלר: למועצה…
יזהר טל: ה"בזק".
אברהם פורז: יגיד שטובת הציבור היא בניגוד לחוקי היסוד.
אתי בנדלר: הציבור…"?
אברהם פורז: הוא אחד למיליארד.
אברהם פורז: לשידורים ופשט את הרגל.
אברהם פורז: מה קורה עם רשת השידור שלו?
דוידה לחמן-מסר: החוק הזה.
דוידה לחמן-מסר: על זה חשבנו, על דברים אחרים לא חשבנו.
דוידה לחמן-מסר: שם ממנים לו נאמן.
דוידה לחמן-מסר: מאוד שמחים שזה לא קרה.
דוידה לחמן-מסר: מה שכן קרה, עליו לא חשבנו.
אברהם פורז: היום?
אברהם פורז: אחרי שאנחנו נוריד את זה, איפה זה יהיה?
אתי בנדלר: לאחר התייעצות עם המועצה, לבטל רשיון שידור, להגבילו או להתלותו בכל אחד מן המקרים הבאים, ואחד המקרים - בפסקה 6 - זה "בעל רשיון השידור נפטר, והוא הוכרז פסול דין או פושט רגל, ואם הוא תאגיד - מונה לו כונס נכסים או מפרק זמני מטעם צו לפירוקו…".
אתי בנדלר: המדבר על "קיום רצף בשידורים", והנוסח הנוכחי שלו אומר כדלקמן: "השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות לעניין קיום רצף בשידורים שהופסקו בשל אחת מהעילות המפורטות בסעיף 6י"א, לרבות לעניין מינוי נאמן לניהול תחנת השידור והפעלה, וכן לקבוע תנאים לשימוש, דמי שימוש בתחנה לבעל הזיכיון ושיעורם".
אברהם פורז: לשידורי כבלים, שנניח פשט את הרגל; בא מישהו אחר וקיבל רשיון, ואני אינני יודע אם בכלל מותר לו לתפוס את הרשת הזאת.
קריאה: של זה שביטלת לו את הרשיון, בגלל שהוא פעל שלא כדין.
קריאה: כתוב שאפשר לחייב את החדש לשלם דמי שימוש.
קריאה: את מצאי לך מפעיל חדש, אבל הרשת לא תהיה שלו.
קריאה: הרשת תמשיך להיות של זה שביטלת לו את הרשיון, והחדש יצטרך כל פעם לשלם דמי שימוש.
יזהר טל: פה.
יזהר טל: בחוק החדש כל זה עובר לחלק של "בזק", ושם ישנן הוראות בנוגע לזה.
דוידה לחמן-מסר: אלדר ודוקטור יזהר טל ומי שרוצה מהממשלה, אנחנו נגיד לכם מה קורה כשבעל רשיון מפה פושט את הרגל, ואז - האם כונס הנכסים רשאי למכור את התשתית שלו?
אברהם פורז: של הנושים, כל מה שמעניין אותו זה להוציא כמה שיותר על התשתית הזאת.
אברהם פורז: זאת אומרת הוא יילך על ההצעה הכי גבוהה.
אברהם פורז: תצטרכו לתת למי שנתן את ההצעה הכי גבוהה בעבור החוטים האלה - לתת לו אפשרות להפעיל.
דוידה לחמן-מסר: בגלל מה שאנחנו עושים, ההסתברות שזה יקרה כנראה לא תתרחש.
דוידה לחמן-מסר: כאשר הרשת פעילה, ויש חוזים - זה עסק חי.
דוידה לחמן-מסר: הוא מוכר עסק חי.
דוידה לחמן-מסר: הוא איננו מוכר רק ברזל.
אברהם פורז: אולי הוא לא שילם ל-CNN.
אברהם פורז: אולי הוא לא שילם לעמק האלה.
אברהם פורז: אולי הוא לא שילם לטכנאים.
אברהם פורז: פתאום, יום אחד - שחור על המסך.
אברהם פורז: זה איננו מספק; הלז איננו מספק.
אברהם פורז: הנושים עיקלו את המחשב.
אברהם פורז: מה הלאה?
דוידה לחמן-מסר: שהרוכש מכונס הנכסים אכן יכול למלא את החובות של בעל רשיון, הוא ייתן לו רשיון.
דוידה לחמן-מסר: אם הוא יגיד לו לא, כי אז הוא יגיד לו: עשה עוד התמחרות, כי על זה שבחרת אותו - הוא איננו רוצה את הברזלים כדי לעשות מנורות מברזל, והוא לא יעשה שידורי כבלים - אינני מאשר לך את המכירה.
דוידה לחמן-מסר: הרבה פעמים בית המשפט יכול לאשר התמחרות.
אברהם פורז: ואז קובעים את חובת המכירה למי שקיבל את הרשיון.
אברהם פורז: מי מכשכש במי - הזנב בכלב או הכלב בזנב?
אברהם פורז: ?
אברהם פורז: אני אינני מעוניין שיחזיק בתחנה מי ששילם הכי הרבה בפירוק.
דוידה לחמן-מסר: הכנסת אברהם פורז, אומר בדיוק את הדברים האלה.
דוידה לחמן-מסר: לחול כפי שהם חלים היום על סיטואציה עתידית שבה בעל רשיון פושט את הרגל.
דוידה לחמן-מסר: מבחינתי, אין לי בעיה שהסעיף הזה יישאר.
דוידה לחמן-מסר: זה רק אומר שהכנסת ראתה בו סעיף ראוי להישאר פעם נוספת.
אברהם פורז: דעת היועץ המשפטי לממשלה, שבאותה מידה שהוא רוצה למכור וצריך למכור - אבל עדיין זה לא אומר מה גובה התמורה.
אברהם פורז: על גובה התמורה תהיה מחלוקת.
אברהם פורז: השאלה העקרונית היא בכלל לא בעייתית.
אברהם פורז: כי אין דבר כזה שאחד יכול לקנות, והאחר אינו חייב למכור.
אברהם פורז: אזיי ממה הוא קונה?
אברהם פורז: באוויר?
בוויכוח אמיתי    ונכון: האוצר, שבסיטואציה כזאת…?
בני איינהורן: כולם מבינים את זה, אבל חוששים.
אברהם פורז: הזיכיון או לא משנה מתי, שהמדינה הייתה יכולה לעשות מכרז חדש, ומישהו אחר היה חייב לזכות, והוא היה מקבל את זה?
אברהם פורז: זה נראה לי מובן מאליו.
אברהם פורז: השאלה היא: בהנחה, אם בכלל, אזיי אפשר לעשות רשיון לפי מחיר, האם אז המדינה הייתה רשאית לומר: אני נותנת את זה למרבה במחיר?
אברהם פורז: כי אם תבוא חברה אחרת, והיא משלמת שני מיליארד דולר למדינה, אזיי אחר כך לא יהיה לה כסף לקנות תוכניות, ולא יהיה לה כסף להפיק.
דוידה לחמן-מסר: מיליארד דולר וחצי אינו קיים.
דוידה לחמן-מסר: וזה מה שאתה אומר, וזה מה שאני אומרת, וזה מה שדוקטור יזהר טל אומר.
דוידה לחמן-מסר: בעניין שיתוף הפעולה בין משרד התקשורת והיועץ המשפטי לממשלה נקבע נוסח של סעיף.
דוידה לחמן-מסר: הנוסח של הסעיף מורכב מכמה פרמטרים.
דוידה לחמן-מסר: יש הערכה כלכלית כמה שווה התשתית, וממנה צריך לגזור שיעור שצריך לשלם למדינה בשל ביטול החובה למכור וכיוצא בזה.