GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: למעשה, כל נוסע בנתב"ג, יכול להיות שדולר הוא מעביר למדינה, לא עבור השירות אלא כמס, והוא לא יודע את זה, ואולי אף אחד לא יודע על זה.
אברהם פורז: אני לפחות מרגיש שזה דבר שראוי לבדיקה.
אברהם פורז: לכן אנחנו נקיים ישיבה נוספת.
אברהם פורז: אני מבקש שלישיבה הבאה יבוא מישהו מהאוצר שמכיר את המאטריה.
אברהם פורז: אני לא יודע אל מי אני צריך לפנות, אתם תדעו, מישהו שבקי היטב היטב בנושא הזה.
אברהם פורז: לגבי מינהל מקרקעי ישראל אנחנו נשמע את זה.
אברהם פורז: אני מניח שהמינהל כאן הוא בסך הכל זרוע של האוצר.
אתי בנדלר: אני לא יודעת, אני בכלל לא משוכנעת בכך.
אברהם פורז: גם המינהל - תתכוננו יותר לנושא הזה.
אתי בנדלר: אני גם חושבת שאנחנו צריכים לקבל קצת יותר פרטים לגבי המקרקעין, למשל לגבי המסמך של המנהל הכללי של משרד האוצר מה - 14 בינואר, לגבי שטחים שיועברו.
אתי בנדלר: יש סעיף 4(ג), לא ברור לנו אם ההסכם כולל את יתרת השטחים, לא כולל את יתרת השטחים.
אתי בנדלר: מתעוררות כאן שאלות.
אתי בנדלר: אני, כשאני קוראת את המסמכים, יש לי שאלות רבות.
אברהם פורז: ומסמך אינפורמציה אם יש הסכם נוסף.
יהושע מצא: אברהם, אולי גם תשלב קצת יותר בהרחבה את התקדמות באג 2000, שיראו לנו מה קורה.
אברהם פורז: יש אצלכם בעניין באג 2000 משהו ברשות שבדקתם?
אברהם פורז: הרי בעולם מסתובבת חרושת שמועות שבאותו יום לא כדאי להמריא ולא לנחות.
ישראל בן-חיים: יש כאן בחדר שלושה טייסים לפחות.
ישראל בן-חיים: היו"ר אברהם פורז: הם בטח ינתקו את הטייס האוטומטי, מה שעושים בדרך כלל היום, וימשיכו.
ישראל בן-חיים: ישראל בן-חיים: אני חושב שאין בעיה לטוס, אבל רשות שדות התעופה באמת עשתה עבודה.
ישראל בן-חיים: היו"ר אברהם פורז: אגב, אפשר במטוסים החדשים לנתק את המערכות הממוחשבות ולהטיס מטוס ידנית?
ישראל בן-חיים: דובר: יש את המטוס המצרי.
ישראל בן-חיים: הוא ניתק.
אברהם פורז: לא, אבל יכול להיות שהוא ניתק, ואז אוטומטית אתה בים.
אברהם פורז: השאלה אם אתה יכול לנתק ולהמשיך להטיס אותו כמו שהטיסו פעם.
אברהם פורז: ישראל בן-חיים: כן, בטח.
אברהם פורז: מה אתם אומרים על העניין הזה?
ישראל בן-חיים: רשות שדות התעופה, מזה שלוש שנים עסקה בעניין הזה.
ישראל בן-חיים: נבדקנו על-ידי כל גורמי התעופה בעולם: ICAO, IFALPA, איגוד הטייסים, ארגון התעופה הבינלאומי - קיבלנו ציון בהחלט גבוה.
ישראל בן-חיים: פעלנו בשני מישורים.
ישראל בן-חיים: אחד, מישור הציוד המחשובי, ועשינו תרגילים לכל המערכות, כולל הבקרה האוירית.
ישראל בן-חיים: הנושא השני, אנחנו בכל אופן נערכים היערכות מבצעית טכנית ביומיים-שלושה של המועד, עם רזרבות, עם מים, עם דלק, אפילו עם שירותים ניידים, כדי לא להיקלע למצב של מצוקה.
ישראל בן-חיים: בנוסף לכך, העיתוי פועל לטובתנו כי יש ממילא מעט מאד טיסות בזמן הזה.
אברהם פורז: דבר נוסף שרציתי להגיד - היו בעיתונות ידיעות שיש לכם איזשהו חדר מעצר.
אברהם פורז: אתם הולכים לשפר משהו?
ישראל בן-חיים: אם אתה רוצה, אני אייצג גם כאן את משרד הפנים ואת משרד המשטרה, שזה בהחלט באחריותם.
ישראל בן-חיים: אנחנו הודענו להם בצורה מאד מאד ...
אברהם פורז: אבל אם אתם תעמידו לרשותם שטח אחר.
ישראל בן-חיים: אנחנו העמדנו לרשותם.
ישראל בן-חיים: אנחנו פנינו ואמרנו להם שאנחנו מוכנים להעמיד לרשותם שטח, כמובן כפוף לכך שתהיה התחייבות שלהם, של החשב, להגיד שהם מבצעים את זה.
ישראל בן-חיים: אנחנו פועלים בעניין, אנחנו נתנו להם, הם עשו סיור אצלנו, אנחנו פשוט מחכים.
ישראל בן-חיים: ..
ישראל בן-חיים: היו"ר אברהם פורז: אני מבקש שלישיבה הבאה אנחנו נזמין גם את אנשי משרד הפנים ומשרד המשטרה - אמנם זה לא שייך בדיוק להסכם העברת הנכסים, אבל אתם לא כל יום מגיעים אלינו, לשמחתכם.
ישראל בן-חיים: ישראל בן-חיים: למה?
ישראל בן-חיים: זו אחת הוועדות שאנחנו אוהבים.
ישראל בן-חיים: יחזקאל דסקל: אנחנו מבקשים שזה יהיה בעיתוי הכי קרוב שאפשר, כי זה מעכב לנו הרבה מאד תהליכים.
אברהם פורז: מה אני אגיד לכם, קצת מוזר.
אברהם פורז: אתי בנדלר: אני מבקשת, לעניין הסכם החכירה, שאותו נציג מינהל שיבוא, יידע להסביר כל מיני הוראות בהסכם שהן הוראות אולי סבירות שנעשות בין המינהל לבין גופים פרטיים, ואני תמהה אם יש להן מקום שעה שמדובר בהסכם חכירה בין המינהל לבין רשות שדות התעופה.
אברהם פורז: אני מפנה למשל לסעיף 12(ד) שדן בהפרה יסודית ואומר ש"הפרת הוראה כלשהי מהוראות סעיף זה תיחשב להפרה יסודית של חוזה זה, והמחכיר יהיה רשאי לבטלו בשל הפרה זו".
אברהם פורז: אני באמת תמהה אם מינהל מקרקעי ישראל יבטל את חוזה החכירה עם רשות שדות התעופה בשל הפרה יסודית, ואז הוא יפנה את רשות שדות התעופה מהמקרקעין האלה.
אברהם פורז: דוגמה אחרת: סעיף 18(ב) - "תקופת החכירה תוארך רק לתקופת חכירה נוספת אחת, והמחכיר לא יהיה חייב להאריך עוד את תקופת החכירה הנוספת".
אברהם פורז: יש כל מיני תנאים שהם אולי סטנדרטיים, מקובלים, נכנסים אוטומטית להסכמי חכירה.
אברהם פורז: ראית איך מוגדרים שדות תעופה?
אברהם פורז: - בתור המגרש, כמו אחד שקנה 300 מטר לבניית בית בנה ביתך.
אתי בנדלר: אני חושבת שזה מחייב באמת הסברים יותר משמעותיים לוועדת הכלכלה.
אברהם פורז: אנחנו מתחייבים לעבוד לא יותר לאט מאשר הקצב שבו אתם עבדתם, באותה זריזות שאתם פעלתם עד כה.
גדי רובין: אני אנסה ליזום פגישה.
אברהם פורז: רבותי, לגבי כל מה שדיברנו כאן, מאחר שלכם אצה הדרך, שבוע ימים.
אברהם פורז: אין לי עניין למשוך אתכם.
אברהם פורז: האמת היא שאולי אנחנו מנהלים מלחמת מאסף, אבל גם מלחמות מאסף צריך לפעמים לעשות, כי אז לפחות זה מקרין לגבי העתיד.
אברהם פורז: תודה רבה, הישיבה נעולה.
גבי דרוקר: המטרה של החוק הזה היא לא להפוך את הרישומים שבמינהל למעין טאבו משני כי גם מבחינת הנתונים, לגבי הזכויות ברישומים של המינהל, אלה לא אותם נתונים, המצב הוא לא אותו מצב כמו בטאבו.
גבי דרוקר: הנתונים הם לא נתונים מדויקים ולא ניתן להסתמך עליהם.
גבי דרוקר: לכן אין פה כוונה ליצור מעין טאבו משני.
אורה פלג: אנחנו מברכים על הצעת החוק.
אורה פלג: אנחנו חושבים שבגלל שיש כמות כזו נכבדה של דירות שלמעשה אינן רשומות היום בטאבו, למעשה אין לציבור מידע לגבי הדירות האלה ואין לו אפשרות לבדוק זכויות לגבי הדירות האלה.
אורה פלג: למעשה היום אין איזשהו גוף שמרכז את המידע לגבי בעלי הזכויות והשיעבודים על הזכויות האלה.
אורה פלג: לא פעם אנחנו נתקלים במקרים שדירה מסוימת נמכרת פעמיים, משועבדת פעמיים, וזאת מבלי שבעצם לציבור יש אפשרות ומידע לבדוק את הנושא של הרישומים.
אורה פלג: לכן אנחנו חושבים שמאגר המידע הזה צריך להיות לא בגדר של רשאי המינהל אלא צריך להטיל עליו חובה לנהל את מאגר המידע הזה.
אורה פלג: צריך להטיל חובה על מי שמתעסק בנכס לרשום את הזכויות במאגר הזה והדבר הכי חשוב מבחינת הציבור – אני לא מדברת רק מהאספקט של הבנקים אלא גם מבחינה ציבורית – לאפשר לרשום, היינו רוצים שזה יהיה משהו כמו הערת אזהרה שנרשמת בטאבו.
יהודה לנדאו: הבעיה שלי עם הצעת החוק היא לא הנושא הזה אלא היא בגלל זה שהיא הולכת רק חצי הדרך.
יהודה לנדאו: היא אפילו לא מכניסה את נטל הראיה, שלא לדבר על זה שלמינהל אין רשות לנהל אותו בכלל.
יהודה לנדאו: כלומר, הצעת החוק היא חשובה וחיונית, אבל למה לא לעשות את הדרך הקצרה, את הצעד הקטן, שיהפוך את המצב.
יהודה לנדאו: המינהל מנהל היום את מאגר המידע והוא לא צריך לעשות כלום.
אליעזר וולף: כאשר רוצים להטיל עיקול על רכוש של אדם, איפה תעשה זאת, במינהל או בחברה המשכנת?
אליעזר וולף: יש אחד שעושה זאת במינהל ויש אחד שעושה בחברה משכנת.
אליעזר וולף: אתה מייצג מישהו אחר שרוצה לקנות את הדירה הזאת, איפה תבדוק?
אליעזר וולף: אתה הולך למינהל והמינהל במצב הטוב ביותר אומר לך שיש חברה משכנת, ואם הוא אומר לך אם יש חברה משכנת, הוא לא אומר לך מי זו החברה והאדם לא יודע איפה לבדוק.
אליעזר וולף: הדברים האלה לא מסודרים.
אליעזר וולף: כולנו יודעים שלפי חוק המשכון הרישום הזה נעשה בבתי-המשפט המחוזיים, רשמי המשכונות, ושם הרישום לא הולך לפי גוש וחלקה אלא באופן אישי, לפי האיש עצמו.
אליעזר וולף: אני רוצה לומר שהיום יש אי-סדר מוחלט בעניינים האלה.
אליעזר וולף: יש הרבה משפטים והרבה אנשים מפסידים את כספם בגין הדבר הזה, בין שאם רוכשי דירות, בין שנותני הלוואות, בין שמעקלים להם רכוש.
אליעזר וולף: לא ייתכן שדבר כזה יהיה במדינה מסודרת.
אליעזר וולף: היום אתה הולך לכל מדינה נאורה באירופה או בארצות-הברית ועל המקום נותנים לך אישור.
אברהם פורז: אני מבקש בכל-זאת לשמוע מאנשי האוצר מה יש לכם לומר על תיקון 36 לחוק ההסדרים, לגבי האגרות, שם נאמר: "השרים רשאים לקבוע אגרות לעניין חוק זה, לרבות כל עניין הקשור למתן מידע או כל פעולה הקשורה לביצוע עסקאות או כהכנה לביצוען, וכן רשאים הם לקבוע מי נותן את חובת תשלום אגרה לפי סעיף זה".
אברהם פורז: זה בעצם בא לשרת את החוק הזה.
אברהם פורז: הבעיה שאני רואה פה, בתיקון 43 לחוק התכנון והבנייה, הוסמך שר הפנים להתקין תקנות לעניין גביית אגרות על החלת תוכניות בניין ערים, אבל לא גובים.
אברהם פורז: חמש שנים מאז החוק נחקק ולא גובים.
אברהם פורז: רק בדבר אחד קטן, בוועדת ערר עשו איזה תקנות זמניות שלא מתבצעות.
אברהם פורז: זאת אומרת, קבלן או יזם יכול להעסיק את מוסדות התכנון בפרוייקט רחב היקף של מאות דירות, להעסיק את משרד הפנים, את המהנדסים של הוועדה המחוזית ומינהל התכנון והכל, ולקבל את השירות הזה בחינם.
יאיר פלג: דיור משלם לאדריכל שיפעיל את התוכנית הרבה מאוד כסף.
אברהם פורז: בואו נתחיל לקרוא את הסעיפים.
אברהם פורז: אם כך, תחילתו של החוק היא בתום שנה.
אברהם פורז: לפי האמור כאן כתוב "אשר אינם רשומים".
אברהם פורז: זאת אומרת, אסור לו לתת אינפורמציה על מה שרשום?
אברהם פורז: החוק ייכנס לתוקפו מיד, אבל מאגר המידע יופק בשלבים על-בסיס תקנות שיתקין השר באישור ועדת הכלכלה.
אברהם פורז: זה אני אומר לצורכי ניסוח.
אברהם פורז: השר או השרים – תכף נראה מי זה – יבוא מעת לעת לפה ויגיד שעד עכשיו הם הפעילו ככה וככה וכך אנחנו נהיה עם יד על הדופק.
אברהם פורז: השר באישור הוועדה יקבע תקנות, יקבע הפעלת מאגר המידע בשלבים.
אברהם פורז: אני לא שקט עם כל ההסדר הזה משום שעל-ידי זה אנחנו עוזרים לתהליך הלא טוב שכבר יש חצי טאבו ב'.
אברהם פורז: הם אומרים דבר פשוט, אני רוצה לקנות מגרש, אבל אני לא יכול לדעת מי המחזיק, למי יש חוזה חכירה ואני צריך לדעת כדי לפנות אליו.
אברהם פורז: זה לא פותר את הבעיה וזה לא פותר אפילו מקצת הבעיה.
אברהם פורז: הבעיה צריכה להיפתר על-ידי זה שהתהליכים האלה ייעשו מהר ויהיו רישומים.
אברהם פורז: אני לא רוצה לפתוח טאבו ב'.
אברהם פורז: לדעתי אי-אפשר יהיה להתמודד עם זה ויהיה עוד יותר בלגן.
אברהם פורז: ככה לפחות אומרים לך להיזהר, לך לחברה המשכנת לבדוק.
אברהם פורז: כך אתה עוד תבנה על זה ויהיו עוד יותר משפטים כי אני בניתי על-סמך רישום של המינהל והחברה המשכנת זה סיפור אחר.
אברהם פורז: החברה המשכנת, אני לא יודע אם אני יכול להטיל עליה מכוח חוק חובת דיווח שאין עליה מכוח ההסכמים.
אברהם פורז: הנה מנהל המינהל.
אברהם פורז: הוא יספר לנו למה יש עדיין כל כך הרבה דירות שניבנו ועדיין לא רשומות בטאבו.
אברהם פורז: בהיעדרך החלטנו כבר שתהיה לכם חובה להקים את המאגר ושאתם תפעילו אותו.
אברהם פורז: תוך שלושה חודשים השרים יביאו לאישור הוועדה את קצב הקמת המאגר כי אתם לא יכולים לעשות זאת ביום אחד.
אברהם פורז: אנחנו בכל-זאת רוצים גם ללחוץ עליכם.
אבי דרקסלר: אנחנו רוצים להגיע למצב כזה שלא יהיה מצב שהחברה המשכנת צריכה לדווח למינהל והתוצאה היא שהעברת הזכויות תיקח עוד שלושים יום אלא לאפשר לה לגשת ישירות למאגר המידע בדרך שאנחנו נעשה את זה ולדווח ישירות לתוך מאגר המידע שדירה שהייתה רשומה על-שם מישהו, עוברת למישהו אחר.
אבי דרקסלר: מאגר המידע הזה יאפשר לנו להגיע למצב שהנתונים במאגר ממוחשב, הם יהיו הנתונים, אני מקווה ברמת תיוג של 98 אחוז, שהעברת הזכויות תהיה כולה במערכת ממוכנת ולא תהיה במסגרת התיקים שאנחנו מביאים אותם מהארכיב.
אבי דרקסלר: אני מקווה מאוד שנהיה במצב שבו אנשים יבואו למינהל מקרקעי ישראל לשם העברת הזכויות וזה יהיה במהירות.
אברהם פורז: משכנת.
אברהם פורז: בשלב הראשון אין לך דיווח למי החברה המשכנת מכרה.
אברהם פורז: רבותיי, יש פה סיפור פשוט.
אברהם פורז: יש כביש ראשי וצריכים ללכת בו.
אברהם פורז: הייתה תאונה בכביש הראשי, ובמקום לפנות את הגרוטאות מהכביש הראשי, הולכים לסלול כביש מקביל.
אברהם פורז: צריך להוציא את הגרוטאות מהכביש הראשי ולתת לתנועה לזרום.
אברהם פורז: זה מוטל בעיקר על ארגוני הצרכנים.
אברהם פורז: אתם צריכים לעודד דיירים להתארגן ולתבוע את החברות.
אברהם פורז: המינהל מצדו טוען שגם הוא יגיש תביעות.
אברהם פורז: לא איכפת לי שהוא יקבל החלטה שמי שלדוגמה מתרשל באופן קבוע, עבריין מועד, קבלן, לא יוכל להשתתף במכרזים של המינהל, יהיה פסול.
אלדר דוכן: 1.
אלדר דוכן: זכויות לגבי המקרקעין.
אלדר דוכן: 2.
אלדר דוכן: התחייבויות של המינהל לרישום משכנתה בנוגע למקרקעין בעת רישומם בפנקסי מרשם המקרקעין כמשמעותם בסעיף 123 לחוק המקרקעין התשכט1999-".
אלדר דוכן: אנחנו היום בפועל רושמים עיקולים של בית-המשפט.
אלדר דוכן: על אף זה שסברנו שזה לא תפקידנו, בית-המשפט המחוזי חייב אותנו לרשום, מעין חובה שיורית שלנו.
אלדר דוכן: היום זה נרשם אצלנו בספרים.
אלדר דוכן: אנחנו רוצים שכל מה שנרשם אצלנו ונמצא אצלנו ברישומים, יהיה פתוח וגלוי לציבור.
אלדר דוכן: הציבור צריך לדעת אם לאדם יש נכס והנכס הזה מעוקל.
אלדר דוכן: אנחנו רוצים שאנשים ידעו שאצלנו הנכס הזה רשום כמעוקל.
אברהם פורז: הקמת ועדת משנה לטיפול בהשבת הרכוש היהודי
אברהם פורז: אנחנו נושיט לוועדת המשנה את כל הסיוע האפשרי כדי שהיא תצליח בתפקידה החשוב.
אברהם פורז: אני מעלה את זה להצבעה.
אברהם פורז: אושר.
אברהם פורז: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 49), התש"ס1999-
אברהם פורז: הנוהג הוא שלדיון של מליאת הוועדה בא יושב-ראש ועדת המשנה ומדווח לוועדה על-מנת שהיא תוכל לאשר.
אברהם פורז: הסמכות הסטטוטורית היא עדיין בידינו, רק אנחנו, המליאה, יכולה להחליט שזה עובר לקריאה שנייה ושלישית.
אברהם פורז: משאין דיווח, אנחנו לא יודעים מה נעשה, נצטרך לקבוע מועד אחר.
אברהם פורז: בכל מקרה, גם אני מודה לכם שבאתם.
אברהם פורז: אני מודיע בזה שהישיבה נעולה.
אברהם פורז: על סדר היום נושא נתיבי איילון.
אברהם פורז: מי נמצא כאן מחברת נתיבי איילון?
יהודה בר-און: יהודה בר-און, מנכ"ל נתיבי איילון.
אברהם פורז: מר בר-און, יזמתי את הישיבה הזו גם לאור פרסומים שהיו בכלי התקשורת, אבל גם מניסיון אישי.
אברהם פורז: אני יודע שפרוייקט נתיבי איילון - אתה תדווח לנו עוד מעט - כבר הגיע לאיזשהו מקום בהרצליה, אבל משום מה לא ראיתי אפילו תחילת עבודות בקטע מהרצליה צפונה, בחיבור לדרך חיפה - זה צריך להתחבר איפשהו אחרי רשפון, לפי מיטב ידיעתי.
אברהם פורז: הייתי רוצה שאתה תספר לנו מה מעכב את השלמת הפרוייקט ולמה אנחנו צריכים לשמוע בדיווחי התנועה כל יום שיש פקק מרוקח עד גלילות או מקק"ל עד גלילות.
יהודה בר-און: כמו שאמרת, אם זה מרוקח עד גלילות, זה בסדר, כי יכול להיות יותר גרוע.
אברהם פורז: אתה אומר שזה יהיה מ"השלום" ועד גלילות.
יהודה בר-און: האמת היא שבחודשים האחרונים אנחנו רואים עומסי תנועה אדירים, מה שממש לא ראינו לפני שנה.
אברהם פורז: איך אתם מסבירים את זה?
אברהם פורז: בכל זאת, אתם מומחי תנועה, לא?
יהודה בר-און: אנחנו לא מומחי תנועה, אנחנו בסך הכל מנסים לתת פתרונות למצבים מאד מאד קשים.
יהודה בר-און: אין הסבר מסודר, אין הסבר מדעי להיקפי התנועה שמאד מאד גדלו, אבל מטבע הדברים כל נושא התחבורה הציבורית, היקף השימוש בתחבורה הציבורית, לא תופס את מקומו הראוי, והחלופה לתחבורה הציבורית כרגע זה הרכב הפרטי, וכל זה מוביל לכך שיש ריבוי כלי רכב בצירי התנועה.
יהודה בר-און: אתה הלכת, לטעמי, צפונה מדי, כשדיברת אתי על רשפון.
אברהם פורז: עוד מעט נשמע על הוויכוח ביניכם לבין עיריית הרצליה, על הפתיחה של הקטע.
אברהם פורז: יש כאן מישהו מעיריית הרצליה?
שמואל בן טובים: יש מהוועדה המקומית, אבל לא מעיריית הרצליה, אלא מכפר-שמריהו.
לאה ורון: צריך להגיע מהנדס העיר, אני מקווה שהוא יגיע.
אברהם פורז: הוועדה המקומית היא עדיין משותפת להרצליה ולכפר-שמריהו?
שמואל בן טובים: כן.
אברהם פורז: אבל החוק החדש מיושם, עם הנציגות ...
שמואל בן טובים: ככתבו וכלשונו.
אברהם פורז: אתם יודעים שאני היזם של זה, עם גדליה גל.
יהודה בר-און: כביש איילון לכיוון צפון מוגדר כהמשך מכיוון גלילות, שזה המצב הקיים כרגע, ועד חיבורו לכביש 531 - אני לא יודע אם הוא מוכר לך - אבל 531 זה כביש רוחב שיוצא מאיזור רשפון לכיוון מזרח, לכיוון כפר-סבא.
אברהם פורז: זה כביש קיים, זה הכביש הצר, הקטן.
יהודה בר-און: לא.
יהודה בר-און: זה נתיב שאינו קיים, זה נתיב מתוכנן.
אברהם פורז: זו אמורה להיות דרך מהירה, אחת מהדרכים המהירות שיזינו את חוצה ישראל?
יהודה בר-און: בדיוק כך.
אברהם פורז: איילון אמור להתחבר שם במחלף, ואז מי שרוצה - פונה ימינה לחוצה ישראל, או שמאלה לכיוון דרך חיפה.
יהודה בר-און: או ישר לכיוון חיפה.
יהודה בר-און: בשלב הזה אין חיבור מתוכנן בין איילון לבין כביש מס' 2, שזה הכביש המהיר חיפה-תל-אביב.
יהודה בר-און: בתכנונים התיאורטיים, דרך מס' 2....
אברהם פורז: אבל כביש הרוחב הזה שאתה מדבר עליו הרי חייב להתחבר לדרך חיפה, זאת אומרת לכביש מס' 2?
יהודה בר-און: לא, הוא לא חייב להתחבר.
יהודה בר-און: הוא יתחבר לאיילון, שממשיך עד נתניה.
אברהם פורז: ובכל זאת, מי שרוצה מאיילון להיחלץ לכיוון נתניה, מה גורלו?
יהודה בר-און: אני אומר שוב - הוא ימשיך עד נתניה.
יהודה בר-און: ציר האיילון, יהיו שני כבישים: כביש מס' 2 בתכנון אמור להיות כביש שירות, והדרך המהירה אמורה להיות ציר איילון.
אברהם פורז: איילון אמור להמשיך צפונה לאורך מסילת הברזל.
יהודה בר-און: במקביל לכביש מס' 2.
לאה ורון: כביש מס' 2 זה מה שנקרא כביש החוף?
יהודה בר-און: כן.
אברהם פורז: תל-אביב - חיפה הקיים.
יהודה בר-און: יש כאן בעיה פרוצדורלית, שחברת נתיבי איילון, על בסיס הסכמות היסטוריות, טיפלה בקידום התב"ע והתכנון עד גבול המחוז של משרד הפנים.
אברהם פורז: לפני שאתה מתקדם, עד שאנחנו נעשה כביש שיגיע עד נתניה ואולי הלאה, באיזשהו מקום צריך למצוא חלופה יותר נורמלית לחיבור בין איילון לכביש מס' 2.
אברהם פורז: הסיטואציה הנוכחית היא לא סבירה, עובדה היא הפקקים שנוצרים, ואם הקטע של שבעת הכוכבים ייפתח זה גם לא פותר את הבעיה.
יהודה בר-און: זה פותר חלק גדול מן הבעיה שיש לנו היום בגלילות.
יהודה בר-און: הבעיה המרכזית שיש היום לאותם אלה שבאים מצפון ולאותם אלה שנוסעים לצפון, היא בצומת גלילות.
יהודה בר-און: ברגע שנפתח את הקטע בין גלילות לבין שבעת הכוכבים, בערך מחצית מן התנועה שתקועה היום בגלילות בשני הכיוונים, היא תנועה שלמעשה פניה מיועדות לכיוון מזרח, ואז יהיה להם כדאי לנסוע בציר איילון בקטע החדש מגלילות ועד שבעת הכוכבים.
אברהם פורז: ואז לקחת ימינה בכביש שנכנס להרצליה.
יהודה בר-און: ואז לקחת ימינה בכביש שנכנס לתוך הרצליה בשלב הנוכחי, ובשלב הבא לקחת ימינה ברחוב בגין הבריגדה היהודית.
יהודה בר-און: זה אמור לפתור חלק גדול מן הבעיה.
אברהם פורז: אנחנו עוד נחזור לזה.
אברהם פורז: אם תראו מישהו מעיריית הרצליה מגיע לכאן, תגידו לי כי אתם מכירים אותם.
יהודה בר-און: שמוליק בן טובים הוא ראש מועצת כפר-שמריהו.
שמואל בן טובים: אני מכיר היטב את הטיעונים.
שמואל בן טובים: לייצג אני ודאי לא יכול.
אברהם פורז: אם אתה מכיר את הטיעונים, גם בזה יש משהו.
שמואל בן טובים: בעניין הזה בהחלט יש זהות אינטרסים בין הרצליה לכפר-שמריהו.
אברהם פורז: לטענתכם, צריך לפתוח את המחלף הזה.
שמואל בן טובים: את שבעת הכוכבים?
אברהם פורז: כן, לאלתר, לשני הכיוונים.
שמואל בן טובים: בוודאי.
שמואל בן טובים: אנחנו אחרי המחלוקות.
שמואל בן טובים: לגבי התנועה דרומה.
אברהם פורז: עד כמה שהבנתי, ההסכמות עם עיריית הרצליה שהוא ייפתח רק לכיוון דרום.
יהודה בר-און: הנה הגיע נציג בכיר של עיריית הרצליה - מר גרנות.
יהודה בר-און: היות שאלה הסכמות, אין שום הבדל אם אני אציג או מהנדס העיר יציג את ההסכמות.
יהודה בר-און: על כל פנים, יש הסכמות מפורשות וכתובות עם עיריית הרצליה שהוגדרו מספר שלבי פתיחה, כאשר השלב הראשון שכבר נפתח זה גשר שבעת הכוכבים ממערב למזרח.
יהודה בר-און: בעוד שבוע וחצי ייפתח גשר שבעת הכוכבים ממזרח למערב.
יהודה בר-און: בסוף דצמבר, ימים ראשונים של תחילת ינואר...
אברהם פורז: אם ייפתח, מה המשמעות?
יהודה בר-און: המשמעות היא לגבי אלה שבאים ממזרח, ובעיקרם הם תושבי הרצליה.
יהודה בר-און: במשך כשנה נמנענו מאותה פתיחה בגלל עיכובים שמקורם באי הסכמות עם עיריית הרצליה, שאותם כלי רכב שנוסעים ממזרח למערב, עקב ריבוי מספר הרכבות שנוסעות כיוון צפון-דרום, דרום-צפון.
יהודה בר-און: ..
אברהם פורז: עדיין יש שם מחסום.
יהודה בר-און: עדיין יש שם מחסום.
יהודה בר-און: ברגע שנפתח את הגשר לשני הכיוונים - עד כה פתחנו רק כיוון אחד- אני חושב שגרמנו לרווחה מאד מאד גדולה לנהגים.
אברהם פורז: כי אז הם עולים על הגשר.
יהודה בר-און: כי אז הם עולים על הגשר ונוסעים מעל הרכבת.
יהודה בר-און: הבאתי לכאן מפה של כל איילון.
יהודה בר-און: כמו שאמרתי, ההסכמות הן שגשר שבעת הכוכבים ייפתח בשני השלבים.
יהודה בר-און: סוף דצמבר, תחילת ינואר אנחנו נפתח את ציר התנועה משבעת הכוכבים לכיוון דרום.
אברהם פורז: עיריית הרצליה הסכימה לכך?
יהודה בר-און: כל מה שאני אומר כרגע זה בהסכמה.
אברהם פורז: ומה קורה צפונה?
יהודה בר-און: לכיוון צפון גם כן יש הסכמה לפתוח, אלא יש מגבלה שבתוואי הציר קיים עדיין מכון הטיהור הישן, שעקב בעיות טכניות בהפעלת מכון הטיהור החדש שכבר קם.
אברהם פורז: זאת אומרת, על-יד הציר.
יהודה בר-און: לא על-יד.
יהודה בר-און: בתוואי הציר קיים מכון טיהור ישן.
אברהם פורז: מגלילות עד שבעת הכוכבים זה גמור בשני הכיוונים?
יהודה בר-און: מגלילות עד שבעת הכוכבים זה גמור בשני הכיוונים.
אברהם פורז: איפה נמצא מכון הטיהור שמפריע?
יהודה בר-און: יש כביש.
יהודה בר-און: יש הפסקה, קטע לא רצוף.
אברהם פורז: הוא סלול משני הצדדים אבל לא מתחבר.
יהודה בר-און: אני אסביר על המפה.
יהודה בר-און: צומת גלילות, היום התנועה מגיעה לצומת T מציר איילון, כביש מהיר - אותם פקקים שדיברנו עליהם - קק"ל - רוקח.
יהודה בר-און: זה הקטע של שבעת הכוכבים שהוא מוכן.
יהודה בר-און: בנקודה זו בציר המזרחי.
אברהם פורז: הציר שהולך צפונה.
יהודה בר-און: בנקודה זו אין כביש, יש שתי בריכות ואיזה מבנה.
אברהם פורז: זה קטע של 100 מטר?
יהודה בר-און: 300 מטר, דומני.
אברהם פורז: לאן זה צריך לזוז?
יהודה בר-און: מכון הטיהור החדש, המבנה וכל מה שנדרש, כבר קיים, והוא זז עוד מזרחה, כלומר יוצא מתוואי הכביש.
יהודה בר-און: כרגע יש בעיות טכניות להפעלת מכון הטיהור בצורה מושלמת, ולכן עיריית הרצליה עדיין נדרשת לבריכות הישנות, ולכן אנחנו עדיין לא יכולים לקבל ...
אברהם פורז: נניח שמכון הטיהור באמת יזוז וזה ייפתח - עיריית הרצליה מסכימה שזה ייפתח צפונה?
יהודה בר-און: עיריית הרצליה מסכימה שזה ייפתח צפונה, כאשר ההתנייה של עיריית הרצליה, שאנחנו נתחיל בעבודות בקטע משבעת הכוכבים ועד בגין.
יהודה בר-און: בגין, המעפילים, כפר-שמריהו - עוקף הרצליה.
יהודה בר-און: ההתנייה שהוסכמה עם עיירית הרצליה, שאנחנו נפתח את הקטע מדרום לצפון בכפוף לכך שאנחנו נתחיל בעבודות בקטע הנוסף.
אברהם פורז: לאחר שיזיזו את מכון הטיהור וזה יגיע צפונה לשבעת הכוכבים, ההשתלבות עם כביש מס' 2 תהיה בלי רמזורים?
יהודה בר-און: ממש לא.
אברהם פורז: אין שום אפשרות לעלות לכביש מס' 2 בלי רמזור?
יהודה בר-און: יש אפשרות לעלות לכביש מס' 2 לצפון.
יהודה בר-און: האפשרות תהיה לאלה שבאים מדרום, יעלו על לולאה, יעלו על גשר שבעת הכוכבים ויתחברו לכביש מס' 2.
אברהם פורז: בלי רמזור.
יהודה בר-און: כן, אבל זו עדיין תנועה מאד אטית, כי יש לולאה ויש איזו פניה ימינה.
אברהם פורז: ברור, אבל עדיין עד כמה שאני מבין, החסימות והפקקים העיקריים זה לא כשיש כל כך האטה, שזו גם בעיה.
יהודה בר-און: זו בעיה עצומה.
יהודה בר-און: ברגע שיש האטה, אנחנו מכירים את אותן האטות שנגרמות עקב מפגע בצד הכביש.
אברהם פורז: כן, אבל כשיש רמזור זו הבעיה.
אברהם פורז: זה הרבה יותר חמור מהאטה.
יהודה בר-און: אני לא בטוח שאני מסכים איתך, אבל זה פחות חשוב כרגע כי הפערים בינינו הם מינוריים.
יהודה בר-און: על כל פנים, בהחלט קיימת אפשרות לפנייה שדיברנו לכיוון כביש מס' 2, אבל התרומה המרכזית שתהיה בעקבות הפתיחה מגלילות לכיוון שבעת הכוכבים זה אותם נהגים שנוסעים לכיוון מזרח, להרצליה.
אברהם פורז: ואז הם לא יצטרכו לעלות על כביש מס' 2.
יהודה בר-און: ואז הם לא יצטרכו לפנות - כלומר יש כמה חלופות להגיע.
אברהם פורז: לא לעלות על כביש מס' 2 בכלל.
יהודה בר-און: הם לא יצטרכו להמתין ברמזור עם אלה שנוסעים לנתניה, לפנות שמאלה, לפנות ימינה, ובשבעת הכוכבים לפנות שוב.
יהודה בר-און: זאת תהיה התרומה המרכזית.
אברהם פורז: להערכתם, זה יפתור את בעיית הפקקים - לא יפתור, אבל זה יקל בהרבה.
יהודה בר-און: יפתור זו מילה גורפת.
יהודה בר-און: אני חושב שאנחנו נקל באופן משמעותי את נושא עומסי התנועה בגלילות.
אברהם פורז: מה מעכב את המשך הפרוייקט לכיוון צפון?
יהודה בר-און: בוא נעשה סדר בהגדרת הסמכויות.
יהודה בר-און: בסיכומים של לפני הרבה מאד שנים הוסכם שנתיבי איילון מקדמת הן את התכנון והן את התב"ע עד גבול המחוז של משרד הפנים.
אברהם פורז: סוף המחוז זה בקצה כפר-שמריהו.
יהודה בר-און: בדיוק.
יהודה בר-און: עד לנקודה זו, כפי שהוסכם, יש לנו תב"ע, יש לנו תכנון מאד מאד מתקדם.
יהודה בר-און: לקטע שבין שבעת הכוכבים למעפילים, לבגין, אנחנו מוכנים עם פרסום מכרז בטווח של פחות מחודש.
יהודה בר-און: בקטע הזה החומר עדיין לא מוכן, אבל ממש בטווח של חודשים, מבחינה תכנונית ותב"עית אנחנו מוכנים.
אברהם פורז: מה עם הכסף?
יהודה בר-און: בנושא כסף זה לא אני.
צבי כהן: כסף זה אנחנו, מעצ.
אברהם פורז: הכסף הזה אמור לבוא מתקציב מעצ?
יהודה בר-און: נכון, ואני רוצה שתבין.
אברהם פורז: 100% מעצ?
אברהם פורז: זאת אומרת, אתם קבלן ביצוע של מעצ, במובן זה.
יהודה בר-און: הייתי אומר שזאת הגדרה מעליבה.
אברהם פורז: איילון בעבר לא היה מתקציבים אלה, היה בכל מיני שיטות אחרות.
יהודה בר-און: לכן חשוב לי שתבין למה זה מעצ.
יהודה בר-און: בכל ציר איילון - ואם תרצה, אפשר יהיה להרחיב, לכיוון דרום וכו' - אבל בכל ציר איילון, נתיבי איילון עובדת בתקציבים שיש בהם את עיקר הכסף ממשרד התחבורה, דהיינו כספי מדינה, והכסף הקטן יותר מכספי הרשות המקומית.
יהודה בר-און: בקטע הצפוני לא ניתן היה לקבל את ה- MATCHING, את חלק הרשויות המקומיות במימון הפרוייקט, ואז מדינת-ישראל קיבלה החלטה - יש בעיה, והרי במחשב של משרד האוצר צריך את ה- MATCHING, אז הלכו למעצ, כי מעצ יש לה תקציבים של 100%, כלומר לא צריכים MATCHING, לא צריכים הקבלה של השתתפות הרשות המקומית.
אברהם פורז: לפי האינפורמציה שלך, זה יתוקצב?
אברהם פורז: תיכף נשמע אותם, אבל אתה עוד לא יודע.
יהודה בר-און: אני יודע, אבל אני יודע לא מסודר.
אברהם פורז: תודה עד כאן.
אברהם פורז: מעצ, בבקשה.
אברהם פורז: מי מדבר בשם מעצ?
צבי כהן: כהן צבי, עוזר מהנדס מחוז תל-אביב, מנהל פרוייקטים, ואיילון צפון זה חלק מהפרוייקט שאני צריך לטפל בו כרגע ובעתיד.
אברהם פורז: יש מימון?
צבי כהן: יש מימון.
צבי כהן: האומדן כרגע עומד על 60 מיליון שקל, כשזה מתחלק 30 מיליון סלילת הכביש עם הגשר, 10 מיליון הפקעות - יש שם הרבה חלקות על תוואי שצריך להפקיע - מדובר בארבעה מיליון שקלים הרחבה ושיפור רחוב הבריגדה היהודית, זה חלק מההתחייבות שלנו כלפי עיריית הרצליה, ועוד 10 מיליון שקלים העתקת תחנת הרכבת הרצליה יותר צפונה, כולל הקמת מגרש חניה גדול.
אברהם פורז: זה הכל בתקציב 2000?
צבי כהן: זה הכל מתקציב 2000 ו- 2001.
אברהם פורז: זאת אומרת, ההנחה היא שהפרוייקט הזה ייקח שנתיים.
צבי כהן: שנתיים.
אברהם פורז: ייקח שנתיים והוא יתוקצב במשך שנתיים.
אברהם פורז: אתה מסכים לאומדן הזה של הכסף?
יהודה בר-און: האומדן של הכסף הוא בסדר.
יהודה בר-און: אני חושב שאם היה אפשר לרכז מאמץ יותר לשנת 2000, אפשר היה לקדם את הפרוייקט ולעשות זאת יותר מהר.
אברהם פורז: אמרתם 60 מיליון סך הכל.
אברהם פורז: זה שלושים, שלושים?
צבי כהן: זה לא שלושים, שלושים.
צבי כהן: זה עשרים, ארבעים, משהו כזה.
אברהם פורז: 20 רק בשנת 2000?
יהודה בר-און: האינפורמציה שאני יודע - כלומר, זה לא סביב השולחן הזה לסגור את העניין.
יעקב זוכמן: האינפורמציה המוסכמת - בספר התקציב יש 38 מיליון שקל בשנת 2000.