GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: כללי המוצעה לענף הלול (הסדרת ייצור, מיון ושיווק תיקון) התשנ"ט 1999, בדבר ביצים מועשרות באומגה 3 וביצים אורגניות.
אברהם פורז: אנו עוברים לנושא הבא: כללי המועצה לענף הלול (הסדרת ייצור, מיון ושיווק)(תיקון), התשנ"ט-1999, בדבר ביצים מועשרות באומגה 3 וביצים אורגניות.
אברהם פורז: הגברת סגן כהן אנא הסבירי לנוץ
מיכל סגן כהן: לפי כללי המועצה לענף הלול, מוסדר אופן סימון הביצים, בכללים נקבע, שעל הביצה צריך להיות מוטבע לפי המשקלים גודל הביצה וכד קובעים הכללים הנוכחיים.
מיכל סגן כהן: סוג 1 – ביצה שמשקלה 70 גרם ויותר.
מיכל סגן כהן: סוג 2 – ביצה שמשקלה 65 גרם ויותר אך פחות מ-70 גרם.
מיכל סגן כהן: סוג 3 – ביצה שמשקלה 60 גרם ויותר, וזה ממשיך כד עד ביצה מספר 7.
מיכל סגן כהן: הביצים מפוקחות לפי חוק פיקוח על מחירי צרכים ושירותים.
מיכל סגן כהן: לאחרונה, הוצאנו מספר מסויים או סוגים מסויימים של ביצים מתכולת הצו.
מיכל סגן כהן: חשבנו לנכון - - -
אברהם פורז: אז אין חובת סימון?
מיכל סגן כהן: חובת הסימון עדיין קיימת.
מיכל סגן כהן: הביצים שפוטורות מהמחיר המירבי הן ביצים שמועשרות באומגה 3 שמכונות ביצה .
אברהם פורז: מה זה אומגה 3?
הרברט זינגר: זה מרכיב של שומנים שלפי מחקרים רפואיים מראים שהם טובים למחלות לנ וכלי דם.
אברהם פורז: מה זה אומגה?
דובר: רב חומצות שומן בלתי רוויות.
דובר: להבדיל מהכולסטרול שזה חומצות שומן עם קשרים רוויים.
אברהם פורז: מה זה ביצים אורגניות?
אברהם פורז: האחרות הן מומר לא אורגני?
דובר: ביצים מן הטבע ללא תוספות כימיות.
דובר: זה ביטוי שיווקי.
דובר: שאין שם שום תוספות.
אברהם פורז: זה כל כך לא נכון מבחינה משפטית.
אברהם פורז: היה צריך להיות כתוב מתי מותר להגדיר ביצה כביצה אורגנית.
אלכס לוונטל: אין במדע דבר כזה מבחינה מדעית ולכן אי אפשר להעביר את זה להגדרה משפטית אלא הגדרה שמקובלת.
אלכס לוונטל: ..
אברהם פורז: השאלה אם לא מרמים את הציבור.
אברהם פורז: מישהו יכול להסביר לי מה זה אורגני?
הרברט זינגר: מדובר בעופות שגדלים בצורה חופשית והאוכל שלהם הוא אורגני, ללא תוספות כימיות כל שהן, חוץ ממה שמחייב החוק במדינת ישראל.
אברהם פורז: התוצאה היא שבהעדר הגדרה משפטית ברורה, אי אפשר להעמיד מישהו לדין לגבי הביצה האורגנית.
מיכל סגן-כהן: שאלה היא האם אתה מוכר ביצה בפיקוח או שלא בפיקוח.
אברהם פורז: ביצה אורגנית היא בלי פיקוח, נכון?
מיכאל סגן-כהן: בלי פיקוח.
אברהם פורז: אז זה הרבה יותר גרוע.
אברהם פורז: אני לא הייתי רוצה, וגם את ודאי לא היית רוצה שמישהו יקבל ביצה לגמרי רגילה וישלם עליה סתם יותר כסף, רק בגלל שמישהו השתמש בשם "אורגני".
מיכל סגן-כהן: לכן, מכיוון שלמשרד החקלאות אין יחידות כדי לפקח על החקלאות האורגנית מאילוצים תקציביים, וכיוון שאני מבינה שחקלאות אורגנית מיוצאת לחוץ לארץ באישור הארגון לחקלאות אורגנית, כנראה שיש לו גם הכרה כל שהיא מבחינה בינלאומית.
מיכל סגן-כהן: לכן, הדרך הנכונה ביותר היתה לא לכתוב במה הוא צריך לעמוד ומה התנאים, ויש להם תנאים משלהם לארגון לחקלאות אורגנית, ואני ראיתי אותם אך לא כתבתי אותם פה.
מיכל סגן-כהן: כתבתי: ובלבד שהביצים אושרו בידי אותו ארגון, לאותו ארגון יש עניין לשמור על הכללים כדי שהוא ימשיך...
אברהם פורז: אבל לא תוכלי להעמיד מישהו לדין אם הוא מרמה.
אבשלום דולב: זאת התארגנות וולונטרית של יצרנים ושל קונים, פרט לאובדן האמון והאמינות שלהם.
אבשלום דולב: אני לא יודע אם אתה יכול לעשות משהו משפטי כי זה לא במקרה שאין הגדרה מדעית.
אבשלום דולב: אפשר לספר על זה הרבה סיפורים, הרי אתה לא אומר שמשהו שהוא לא אורגני הוא לא בריא.
אברהם פורז: לי מפריע דבר אחר:
אברהם פורז: אני לא יודע למה צריך פיקוח על מחירי ביצים, אבל נניח שצריך ויש סיבה, אני לא רוצה שבאיזה שהוא מקום יהיה מישהו שישתמש בזה שלא בתום לב.
אברהם פורז: אני מניח שיש אנשים שפועלים בתום לב והתרנגולות שלו חופשיות, אבל לא הייתי רוצה שבחסות הזאת הוא סתם יגבה מחיר יותר גבוה.
מיכל סגן-כהן: לפי דעתי, גם עושים בדיקות מרגמיות.
מיכל סגן-כהן: האמת היא, שבזמנו אמרו דוקטור וינגר ודוקטור נילי, שגם בביצים שאינן אורגניות הם לא מצאו שיש שארית מעל הרמה המותרת, אבל בביצים אורגניות.
מיכל סגן-כהן: ..
הרברט זינגר: בדקנו בביצה אורגנית פעם, אבל לא במסגרת הזאת.
הרברט זינגר: זאת אומרת, יש במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות איזו שהיא הבנה שבעצם מה שהם מבקשים זה הפרש במחיר בין ביצה רגילה וביצה אורגנית בגלל שזה דורש כמה דברים בנוסף למה שניתן בביצה רגילה, זה אוכל שונה, זה שיטות גידול שונות.
הרברט זינגר: עוף כזה צריך להיות חופשי ולא בתוך כלובים.
הרברט זינגר: השיטה שונה וגם העלות של הביצה יותר גבוהה.
אברהם פורז: אני בעד זה.
אברהם פורז: אבל אני לא רוצה שאחר שלא עושה את זה יגבה כסף כאילו שהוא עושה את זה.
אברהם פורז: זה מה שמטריד אותי.
אברהם פורז: אני בעד זה שכל החקלאות תהיה אורגנית.
מיכאל סגן-כהן: הוא יצטרך לקבל את האישור של אותו ארגון.
אברהם פורז: ואם הוא לא מקבל את האישור, זו עבירה?
מיכל סגן-כהן: ודאי, זה כל העניין.
אברהם פורז: יכול להיות, שמי שישווק ביצים אורגניות והוא לא מגדל אותן כך, אולי תהיה לו עבירת מרמה.
מיכל סגן-כהן: המטרה היא להוציא את אותו ביצים שמשוחררות מהמחיר המירבי, ולהחיל עליהן כללי סימון אחרים.
מיכל סגן-כהן: הם לא יצטרכו לסמן מ-1-7 את הגדלים אלא לארג' ומדיום.
אברהם פורז: למה היתה עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק.
דובר: זו היתה עתירה של אחד המשווקים הגדולים שטען: למה אותו משווק של אומגה 3 מוכר במחיר מעל צו המחירים, למרות שאף אחד לא שחרר אותו ולנו הוא מוכר בגדלים מדיום ולארג' למרות שכתוב בחוק המועצה גודל 1-7.
דובר: כשהוא הגיש את העתירה והיא לא נענתה בחיוב, התשובה של משרד החקלאות היתה שאם בודקים את הנושא מבחינת חובת הפיקוח על המחירים והם גם בחנו אותו מבחינה תחשיבית.
דובר: הוא היה ראשון בנושא של צו המחירים והגענו למסקנה.
דובר: וזה גם היה בוועדת הכלכלה שכל הביצים המיוחדות שעלות הייצור שלהן הרבה יותר גבוהה מביצה רגילה, משרד החקלאות מעדיף שלא לפקח על המחיר מאשר לקבוע מחיר מסויים גבוה יותר.
אברהם פורז: אז מה אכפת לכם אם אתם לא מפקחים על המחיר?
דובר: אנחנו לא רוצים להכריח אותו למכור בגדלים 1-7 שמבחינה שיווקית היא לא כמו מדיום ולארג'.
תומס מנור: כרגע, בחוק, בכללים של המועצה יש איזה שהן דרגות סימון, כשהאנשים האלה התחילו לשווק את הביצים שלהם...
אברהם פורז: האם זה חייב להיות בפירוט כזה של מ-1-7?
תומס מנור: אנחנו נותנים גושפנקא לשני הסוגים האלה כדי שהצרכן ידע שכשהוא קונה לארג' זה לארג' ומדיום זה מדיום.
תומס מנור: יש שני סוגים ונותנים לזה גושפנקא.
יצחק טובלי: עוד משהו בעניין העתירה לבית המשפט הגבוה לצדק: אותה עתירה לא באה לפתור את הבעיה אלא מדובר בתחרות בין סוחרים.
יצחק טובלי: בין סוחר שיש לו את הביצים האורגניות, לבין סוחר שאין לו את הביצים האורגניות.
יצחק טובלי: הסוחר שאין לו את אותם ביצים רבה להילחם בסוחר שיש לו והוא אומר שלא חל על זה פיקוח ולא מסמנים את זה לפי כללי המועצה.
יצחק טובלי: למעשה, כאשר משחררים אותם מהצו משחררים אותם גם מהסימון, ואז קבענו כללים שדומים לשחרור וזה לארג' ומדיום.
יצחק טובלי: זה בא למעשה כדי להכניס אותם בכללים מחייבים סימון.
יצחק טובלי: אבל בשיטה אחרת, זה למעשה הפיתרון שאנחנו מביאים כאן כדי שלא יהיו עתירות דומות שהביצים לא מסומנות לפי גדלים וכולי.
אברהם פורז: באמת יש צורך לחלק את הביצים ל-7 קטגוריות.
אברהם פורז: אי אפשר שזה יהיה ממול, מדיום, לארג'.
יצחק טובלי: עד לרגע זה, מקובלות במדינת ישראל מאז התחילו לסמן את הביצים 7 קטגוריות.
יצחק טובלי: כרגע מתקיימים דיונים על שינוי שיטת הסימון.
יצחק טובלי: אנחנו בודקים את הדברים.
יצחק טובלי: אבל, במקביל החליטו להכניס את האפשרות לשווק גם ביצים מחוץ לצו כדי לא לעכב את השיווק.
יצחק טובלי: נתנו להם פיתרון.
אברהם פורז: כל העסק האורגני לא מפוקח למעשה.
אברהם פורז: זה מחוץ לעסק.
אורי צוק-בר: זה סך הכל ארצי.
אורי צוק-בר: מדובר בהיצע וביקוש.
מיכל סגן-כהן: לאחרונה, היתה פניה למשרד מעורך דין מסויים שאמר ששיחררנו עוד סוג ביצים שמשווקות תוך 36 שעות מעת ההטלה.
מיכל סגן-כהן: שיחררנו אותן מהמחיר המירבי.
מיכל סגן-כהן: טוב, כי מדובר בסוג מיוחד בנישה מסויימת.
מיכל סגן-כהן: ביצה סופר-טריה.
מיכל סגן-כהן: בין היתר היתה טענה נגד משרד החקלאות ונגד המועצה, מדוע אנחנו לא מפקחים על גדלי הביצים.
מיכל סגן-כהן: אנחנו חשבנו, שאנחנו בתהליכים של קביעת מסלול אחר לסימון של אותן ביצים מיוחדות ולכן מבקשים לעשות את זה.
אברהם פורז: נחה דעתי שזה בסדר.
אברהם פורז: אנחנו מאשרים את התקנות האלה.
שלום מיכאלי: אני נציג תנובה.
שלום מיכאלי: היות ומה שהובא לא כל כך על דעתנו, קיבלנו את הסכמת המועצה לענף הלול ואנשי משרד החקלאות שתוך חודש או חודש וחצי יבוא תיקון לכל מה שהגישו, על מנת שמה שיתוקן אפשר יהיה גם לבצע.
לאה ורון: לתנובה יש ביצים מיוחדות?
שלום מיכאלי: כרגע לא.
שלום מיכאלי: אנחנו לא משווקים היום ביצים אורגניות ולא סופר-טריות.
שלום מיכאלי: אנחנו מתכוננים להיכנס לנישה הזאת.
שלום מיכאלי: אבל, אנחנו יודעים דבר אחד, אם אנחנו נכנסים לנישה הזאת.
שלום מיכאלי: אותנו יבקרו.
שלום מיכאלי: מה שקורה הוא שאת כל השאר לא מבקרים.
שלום מיכאלי: היות ואם התקנות האלה.
שלום מיכאלי: אנחנו רוצים שנוכל לעמוד בביצועו.
שלום מיכאלי: כלומר, שלא יהיה מצב שנשודק ביצים סופר-טריות ולא נבצע את התקנות או נחרוג מהתקנות.
שלום מיכאלי: לכן יש לנו השגות לגבי מה שהובא.
אברהם פורז: אני מניח שדלתו של שר החקלאות פתוחה.
אברהם פורז: הוא קרוב אליכם, דברו איתו.
שלום שמחון: גליקסמן הוא גם מגדל וגם משווק והוא יכול לנצל את העובדה הזאת כדי לעשות דברים שהם לא מסוגלים לעשות.
שלום מיכאלי: משק גליקסמן שיווק את הביצים הסופר-טריות כשלא היו תקנות ולא היה צו ואף אחד לא נקט נגדו שום דבר.
שלום מיכאלי: אם אנחנו היינו עושים את זה, היינו עבריינים.
אברהם פורז: אני מציע לכם לפנות לשר החקלאות.
אברהם פורז: אני בכלל לא חסיד השיטה שלוועדת הכלכלה תהיה סמכות לאשר תקנות שלא מענייננו.
אברהם פורז: אנחנו צריכים לעסוק בעיקר בחקיקה ראשית.
אברהם פורז: אנחנו עוברים לסדרה השלישית והאחרונה: כללי המועצה לענף הלול, מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2000.
אברהם פורז: סעיף 31 לחוק ענף הלול קובע.
אברהם פורז: כי המועצה רשאית לשנות את הכללים מדי שנה בשנה, בהתחשב עם הנחיות שר החקלאות ולקבוע את גודל משק הלול בהיקף ארצי להטלה, להדגרה או פיטום וכולי.
אברהם פורז: אנחנו מדברים כרגע על מכסות לייצור ביצי מאכל ושיווק בשנת 2000.
אברהם פורז: המועצה קיבלה את הכללים האלה, השרים רוצים לאשר וזה טעון את אישור ועדת הכלכלה.
אברהם פורז: יש למיהו השגות בעניין?
שלום שמחון: יש תוספת.
אורי צוק-בר: זה אותו דבר כמו שהיה בשנה שעברה.
אורי צוק-בר: הצריכה לביצים לא עולה.
אברהם פורז: אבל האוכלוסיה גדלה לא?
שלום שמחון: בתוספת הראשונה של סעיף 5 חסר המוטב גורן.
דובר: בגורן בוצע.
אברהם פורז: אני מודה ומתוודה.
אברהם פורז: מאין בידי הוועדה כלים כדי לבדוק תקנות מסוג זה.
אברהם פורז: אין לי שום יכולת לדעת האם המספר הזה נכון או לא נכון.
אברהם פורז: אם השוק צריך או לא צריך, אם יש הערכות מה הן ההערכות.
אברהם פורז: זו משימה בלתי אפשרית מבחינתנו.
אברהם פורז: אין לנו שום יכולת להתמודד עם הדבר הזה ואנחנו גם לא יכולים לנהל את זה הייתי שמח גברתי.
אברהם פורז: היועצת המשפטית, לו יכולתי לשחרר את הוועדה מהנטל הזה.
אתי בנדלר: אני לא מאמינה.
שלום שמחון: אפשר להקים ועדת משנה?
אברהם פורז: אנחנו כמובן יכולים להיכנס פה לדיון מאוד מעמיק ולעשות מחקר אדיר על ענף הלול.
אברהם פורז: לשמוע את כל בעיותיו, לדעת למה צריך יותר או למה צריך פחות.
אברהם פורז: אם הוועדה תיכנס לעומק כזה בתקנות.
אברהם פורז: היא לא תגיע לכלום לעולם.
שלום שמחון: יהיה איכפת לך אם נקים פה ועדת משנה?
אברהם פורז: אני אשמח להקים ועדת משנה, בתנאי שאתה תהיה היושב ראש לה.
אברהם פורז: אנחנו מאשרים את זה כאנוסים.
אברהם פורז: אני מודה שאין לנו את הכלים ואני גם לא חושב שאפשר לצפות מוועדה של הכנסת שתיכנס לעומקם של הדברים, כי אז אני חייב לסגור את הוועדה לחודש.
אברהם פורז: להביא מומחים ולהזמין את כל נציגי הישובים וכולי.
אברהם פורז: הישיבה נעולה.
חברי הוועדה: אברהם הירשזון שירי ויצמן נחום לנגנטל רוני מילוא
מוזמנים: משרד התקשורת: טל אופק הילה שמיר ליאור ברון - משרד האוצר שלמה צודקביץ - משרד המדע התרבות והספורט אייל נייגר - סגן היועמ"ש, חברת "בזק" מיכל רפאלי כדורי - סמנכ"ל חברת DBS אסף לב רוני דיון
קצרנית: סדר היום: רכישת בית"ר ירושלים על ידי קבוצת די.
קצרנית: בי.
קצרנית: אס לשידורי לווין רכישת בית"ר ירושלים ע"י קבוצת די.
קצרנית: אס לשידורי לווין
אברהם פורז: שלום לכולכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
אברהם פורז: הנושא שעומד היום על הפרק הוא רכישת קבוצת בית"ר ירושלים על ידי חברת שידורי הלווין.
אברהם פורז: האם הדברים נכונים?
אברהם פורז: בעיתונות קראתי גם דברים אחרים.
מיכל רפאלי כדורי: ההחלטה הזו טרם אושרה בידי הדירקטוריון.
אברהם פורז: מייד נשמע על כך.
אברהם פורז: אני רוצה לומר שראש עירית ירושלים, אהוד אולמרט, הנמצא בחו"ל, ביקש ממני לבוא ולהשמיע דברים פה בוועדה.
אברהם פורז: הבטחתי לו שלא נסכם היום דבר.
אברהם פורז: חבר כנסת שלא אנקוב בשמו, ביקש ממני להעלות את הנושא על סדר היום.
אברהם פורז: הוא העלה את השאלה האם מן הראוי שחברת "בזק", שהיא עדיין חברה ממשלתית, תהיה מעורבת בסוג כזה של פעילות כמו רכישת קבוצת כדורגל.
אברהם פורז: זו הנקודה העיקרית שמעניינת אותי, כי מבחינת חברות פרטיות, לפחות לפי השקפת העולם שלי -אין כל מניעה כזו.
אברהם פורז: אנשים פרטיים יכולים לעשות עם הכסף שלהם ככל העולה על רוחם, כל עוד לא מדובר בסחר בסמים או דבר מעין זה.
אברהם פורז: רכישה כזו עוד לא היתה במקומותינו, אנחנו לא מורגלים בה, והייתי רוצה לשאול את אנשי "בזק" ואנשי חברת שידורי הלווין, היכן עומדים הדברים.
מיכאל רפאל כדורי: אני סמנכ"לית ב DBS.
מיכאל רפאל כדורי: אני רוצה להקדים ולומר שההחלטה לרכוש את הקבוצה טרם נידונה בדירקטוריון החברה, מבחינתנו.
אברהם פורז: אבל המנכ"ל החליט על זה, לא?
ויצמן שירי: היתה על כך מסיבת עיתונאים.
מיכל רפאלי כדורי: אני חוזרת ואומרת: ההחלטה טרם נידונה בדירקטוריון.
מיכל רפאלי כדורי: דיברת על כך שזה עוד לא קרה במקומותינו.
מיכל רפאלי כדורי: גם הלווין הוא דבר שעוד לא קרה כאן.
מיכל רפאלי כדורי: בעולם, במקומות שהיו לוויינים, קנו קבוצות.
מיכל רפאלי כדורי: באנגליה נרכשה קבוצת מנצ'סטר וטוטנהאם, כך שזה דבר שהוא בהחלט מקובל בענף הזה.
מיכל רפאלי כדורי: לגופו של עניין - ההחלטה עדיין לא נדונה בדירקטוריון.
מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת להדגיש שחברת DBS איננה "בזק".
מיכל רפאלי כדורי: "בזק" היא שותפה ב- 30 אחוז אצלנו.
מיכל רפאלי כדורי: אין לה זכות וטו, היא לא יכולה להתערב, היא לא יכולה למנוע החלטות עסקיות, גם כאלה שמתחרות בה - ויהיו כאלה.
מיכל רפאלי כדורי: לכן, "בזק" לא תוכל למנוע מחברת DBS, שהיא חברה עסקית, לקבל החלטה כזו או אחרת.
מיכל רפאלי כדורי: 70 אחוז מבעלי המניות שלנו הם גורמים פרטיים.
מיכל רפאלי כדורי: מדובר בחברות מהגדולות, הטובות והמוכרות במשק, כמו- "יורוקום", "גילת", "עידן", "פועלים השקעות", "ישפאר", "לאודר".
אברהם הירשזון: אני חושב שאפשר כבר להפסיק את הדיון.
אברהם הירשזון: משום שכל החברות שהיא מנתה הן חברות פרטיות.
אברהם הירשזון: בשביל מה לקיים את הדיון, על מה?
ויצמן שירי: אני לא חושב שאתה צודק.
ויצמן שירי: אומר לך על מה צריך לקיים את הדיון הזה.
אברהם פורז: מייד אאפשר זכות דיבור, נשמע את המשך הדברים.
מיכל רפאלי כדורי: מוסיפים ומתקנים אותי - גם קבוצת סן ז'רמן הצרפתית נקנתה על ידי אחת מחברות השידורים, כך שזו מגמה מאד מקובלת בעולם.
מיכל רפאלי כדורי: אני מניחה שאם היינו קונים את NBA היו מברכים אותנו.
מיכל רפאלי כדורי: ההחלטה עוד לא הובאה לדיון בפני הדירקטוריון.
מיכל רפאלי כדורי: לדירקטורים אצלנו יש אחריות, והם יעשו את מה שהם צריכים לעשות לטובת החברה, ויקבלו החלטה שקולה.
מיכל רפאלי כדורי: הוועדה הזו סוברנית לדון בכל נושא.
אברהם פורז: הייתי רוצה שאת, כסמנכ"לית בחברה, תסבירי לנו מה ההגיון שבצעד כזה.
מיכאל רפאלי כדורי: מדוע אתה סבור שסמנכ"לית בחברה עסקית צריכה לפרוש בפני חברי הכנסת המכובדים את השיקולים העסקיים?
מיכאל רפאלי כדורי: וזאת בעידן של תחרות עסקית.
אברהם פורז: אני כמובן לא יכול לחייב אותך לכך.
אברהם הירשזון: האם זה נובע משיקולים עסקיים של החברה?
מיכל רפאלי כדורי: אם ההחלטה תתקבל - בהחלט כן.
ויצמן שירי: אם הם היו קונים קבוצה, שבאופן חד משמעי אינה מזוהה פוליטית, זה דבר אחר.
ויצמן שירי: קבוצת בית"ר ירושלים מזוהה עם הקריאות "מוות לערבים" שנשמעות ביציעים במהלך המשחקים.
מיכל רפאלי כדורי: האם הקבוצה הוצאה מחוץ לחוק במדינה?
ויצמן שירי: היא לא הוצאה מחוץ לחוק, אך אם את מדברת על שיקול עסקי - כל העניין הזה לא נראה לי.
ויצמן שירי: "בזק" הולכת להפרטה - -
אברהם פורז: אנחנו לא ועדות של הסנאט.
אברהם פורז: אנחנו לא חוקרים אתכם חקירה נגדית.
אברהם פורז: את בהחלט יכולה לומר שאין לך מה להוסיף ושמדובר בשיקולים עסקיים, ובכל זאת: אתם לא לגמרי פרטיים, אתם תהיו בפיקוח ציבורי, יש מעליכם את המועצה לשידורי לווין שמפקחת על התוכניות, ויש בכל זאת בעל מניות שהוא גוף ציבורי.
אברהם פורז: הייתי מצפה שבכל זאת תאירו לנו את הסוגיה, אך אם אתם לא רוצים - אז לא.
מיכל רפאלי כדורי: אני שוב מדגישה שההחלטה הזו טרם נולדה, כי היא לא אושרה בדירקטוריון, ולכן כל דבר שאפליג בו בעניין אסטרטגיה, אינו רלבנטי.
מיכל רפאלי כדורי: אחרי שיוכרע העניין לכאן או לכאן - אפשר יהיה להחליט אם רוצים לגלות את הסודות האסטרטגיים שצפונים בהחלטה כזו.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו חברה עסקית.
מיכל רפאלי כדורי: אם ההחלטה הזו תתקבל, כנראה שיש סיבות טובות לכך, שנוגעות לגופו של תפקידנו, קרי - שידורים וזכויות שידור, שקשורות לזה.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו לא עוסקים בנדל"ן ולא בשום דבר אחר.
מיכל רפאלי כדורי: הדגשתי שדברים כאלה קורים בעולם.
מיכל רפאלי כדורי: אני לא זוכרת שחברי הכנסת ביקשו לקרוא לכאן את חברות הכבלים, שקיבלו בלעדיות בזכויות הכדורגל, שהם מונופול בתקופה של תחרות, כאשר הם קנו את Warner Brothers ואת Columbia בבלעדיות.
מיכל רפאלי כדורי: אף אחד לא הזמין לכאן, לא את הממונה על ההגבלים העסקיים, ולא את משרד התקשורת, לשאול מדוע לא מפקחים על מונופול.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו לא מונופול, ואנחנו גם לא חברה ציבורית.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו בפיקוח ציבורי של המועצה, כאשר הפיקוח הוא על פעילותנו על המסך, ולא על הפעילויות העסקיות שלנו שלא קשורות למסך.
מיכל רפאלי כדורי: הפיקוח עלינו הוא במסך השידורים שלנו.
מיכל רפאלי כדורי: מה שבא לידי ביטוי על המסך - זה מפוקח.
אברהם פורז: את יכולה לפרט את פרטי העסקה?
אברהם פורז: כלומר - בכמה כסף מדובר, או משהו כזה?
מיכל רפאלי כדורי: קודם כל עוד לא קנו דבר.
מיכל רפאלי כדורי: שנית - יש הבדל בין ההצעה לרכישה, שנעה בסביבות המיליון דולר, לבין 28 מיליון שקל, כאשר מדובר בהם על תקציב בית"ר.
מיכל רפאלי כדורי: תקציב הקבוצה הוא לא מימון הבעלים שלה, אם אנחנו נהיה הבעלים שלה.
מיכל רפאלי כדורי: המימון יבוא מניהול נכון, משיווק, מזכויות שידור, מזיכיונות, מכרטיסי שחקן, מנויים - אם הקבוצה הזו תנוהל נכון.
מיכל רפאלי כדורי: אני לא יכולה להבטיח לך שהיא תנוהל על ידינו, כי זה לא אושר על ידי הדירקטוריון.
אברהם פורז: האם יש מישהו מ "בזק" כאן?
אייל נייגר: אני סגן היועץ המשפטי של "בזק".
אייל נייגר: אני רוצה להוסיף על הדברים שנאמרו כאן.
אייל נייגר: העסקה, כפי שהסבירו, היא עסקה של חברת DBS, שנעשתה משיקולים עסקיים של החברה.
אייל נייגר: מעבר להפרדה שקיימת בין כל חברת אם לחברת בת, חברת "בזק" מחויבת בהפרדה ניהולית מעל ומעבר לזה, בין החברות המוחזקות על ידה - DBS במקרה הזה - לבין הניהול שלה, מכוח הוראות הרשיון שלה.
אייל נייגר: ל "בזק" יש רשיון כללי, שמחייב אותה לקיים הפרדה ניהולית.
אייל נייגר: בהמשך להוראות הרשיון הזה, באישור שניתן לחברה על ידי שרת התקשורת דאז, לימור לבנת, נקבעו במפורש אותם הדברים שהזכרתי קודם לכן - דהיינו, האישור להשקיע בחברת ה DBS הותנה בתנאי.
אייל נייגר: אני מצטט מהרשיון של משרד התקשורת: "תישמר הפרדה מלאה בין הנהלת DBS ובין החברה, לרבות בכל הקשור למערכת העסקית ולמערכות הכספים והשיווק של שתי החברות".
אייל נייגר: זו המציאות המבנית שנקבעה ל "בזק", ובהתאם לה "בזק" נוהגת.
אייל נייגר: גם במקרה הספציפי הזה - העסקה לא הובאה בפני "בזק".
אברהם פורז: כמה דירקטורים יש לכם בדירקטוריון של החברה?
אייל נייגר: 3 דירקטורים.
אברהם פורז: ואיך הם פועלים, לפי איזה שיקול?
אייל נייגר: הם פועלים, בראש ובראשונה, לפי השיקולים שהחוק מחייב אותם בהם, דהיינו - שיקוליה של חברת ה DBS.
אייל נייגר: שוב אני מדגיש את ההוראות הברורות של הרשיון.
אברהם פורז: אתה מכיר את התזכיר והתקנות של חברת ה DBS?
אייל נייגר: אני מכיר אותו.
אברהם פורז: חברת ה DBS יכולה להיכנס לכל השקעה?
אברהם פורז: היא יכולה לעסוק ביבוא טונה, למשל?
מיכל רפאלי כדורי: ל "בזק" אין שום אפשרות להטיל וטו על שום פעילות של ה DBS.
ויצמן שירי: כלומר, ה DBS יכולה להיכנס להשקעה גרועה מאד, ואנחנו, משלמי המסים, שכרגע אנחנו בעלי השליטה ב "בזק" צריכים לממן את ההפסדים כתוצאה מכך?
ויצמן שירי: 30 אחוז בעלות היא 30 אחוז גם בהפסדים.
ויצמן שירי: יכול להיות שיש לנו זכות לדרוש מ "בזק" למכור את המניות ב DBS.
ליאור ברון: אין לי הרבה להוסיף מעבר למה שנאמר פה, פרט לעובדה שהעניין מוכר בינתיים רק מהדברים שפורסמו בתקשורת.
ליאור ברון: כל מה שקשור לפעילות של חברת "בזק" מתבצע על פי ההוראות של הרשיון הכללי.
ליאור ברון: ההשקעות של חברת "בזק" שהן יוצאות דופן, ואינן בתחום התקשורת או בתחומים שמוגדרים ברשיון הכללי, מחייבות אישור של שר התקשורת, של רשות החברות במשרד האוצר - -
אברהם פורז: האם לכם יש איזושהי עמדה בפעילות כזו?
ליאור ברון: בשלב זה אין לנו עמדה, כי אנחנו לא יודעים בדיוק במה מדובר, פרט לדברים שפורסמו בעיתון.
ליאור ברון: נראה לי שלא יהיה נכון להציג עמדה על משהו שעוד לא קיים.
הילה שמיר: משרד התקשורת גם הוא מכיר את הנושא רק מתוך הפרסומים בעיתונות.
הילה שמיר: כרגע, אנחנו לא רואים איזושהי עילה משפטית, לא לפי חוק ה "בזק" ולא לפי הוראות הרשיון שניתן לחברת ה DBS, להתערב בנושא.
אברהם פורז: אתם יודעים את פרטי העסקה?
הילה שמיר: לא.
הילה שמיר: שוחחתי בטלפון היום עם המועצה וגם הם לא יודעים פרטים מעבר למה שהתפרסם.
הילה שמיר: לא ידוע עדיין אם החברה נרכשה, אם נרכשו זכויות ניהול, ומה בדיוק סוכם.
הילה שמיר: לכן אני מסייגת ואומרת שכרגע אנחנו לא רואים עילה משפטית להתערב בדברים.
אברהם הירשזון: זו ביצה שעדיין לא נולדה.
אברהם הירשזון: הדברים לא נידונו בדירקטוריון.
אברהם פורז: או שקורה מצב שמאוחר מידי לדון, או שאומרים - זה מוקדם מידי.
אברהם פורז: בסוף יוצא שאף מועד לא מתאים.
ויצמן שירי: לשם מה מיהרו לעשות הצגת תכלית למדינת ישראל ולעשות מסיבת עיתונאים?
הילה שמיר: השר נמצא כרגע בג'נבה, והוא ישוב בעוד יומיים.
הילה שמיר: כאשר נקבל פרטים יותר מדויקים נוכל לבחון שוב.
הילה שמיר: כרגע אנחנו לא רואים כל עילה משפטית להתערב.
נחום לנגנטל: אני רוצה לומר דברים, בהנחה שזה עדיין דיון מקדמי.
נחום לנגנטל: אני חושב שבאופן עקרוני, כל רצון שלנו להתערב באיזשהו מהלך, גם של חברות ממשלתיות, במה שקורה במשק הישראלי, זה דבר שגוי.
נחום לנגנטל: אני חושב שאנחנו צריכים ללכת למדיניות ליברלית כלל האפשר, באופן גורף, כולל בחברות ממשלתיות.
נחום לנגנטל: ההתערבות צריכה להיות מינימלית ביותר, והשימוש בפיקוח צריך להיותך מצומצם ביותר.
נחום לנגנטל: אם אנחנו באמת רוצים לשבור מונופולים במדינה, ולהביא לתחרות אמיתית, ושהחברות הממשלתיות אכן תהינה רלבנטיות במשק הישראלי, ייכנסו להשקעות ריאליות בכל מיני תחומים - כל ניסיון שלנו להכביד או להקשות, או להתערב, מכוח הכובע שלנו כבעלי מניות בחברה הממשלתית, או כרגולטורים - בכובע השני, הוא דבר שיקשה מכאן ולהבא על כל החברות הממשלתיות להיכנס לתחומים במשק.
נחום לנגנטל: צריך להבין שכל חברה ממשלתית, אם היא חפצת חיים, חייבת להיכנס לכל התחומים האחרים, כי אם נגביל אותה רק לתחומי הפעילות שלה בלבד, נקשה עליה את התחרות.
נחום לנגנטל: אני חושב שבסופו של דבר כל החברות הממשלתיות, רובן ככולן, צריכות להיות מופרטות, ולהיות בידי הציבור, בידי אנשים פרטיים, ולא בידי הממשלה.
נחום לנגנטל: אם הן נכנסות להשקעות בכל מיני חברות אחרות, כל ניסיון שלנו להתערב הוא פסול, אלא אם כן הוא נוגע לנקודה מאד קריטית.
נחום לנגנטל: אני לא חושב שזה המקרה שלפנינו.
הילה שמיר: DBS היא לא חברה ממשלתית.
נחום לנגנטל: לא, אני מדבר על "בזק".
נחום לנגנטל: כל הגבלה רק תסרבל את העסק ותקשה על החברות הממשלתיות.
נחום לנגנטל: לאן נגיע מבחינת משק חופשי ומבחינת מה שאנו רוצים שהמדינה תהיה?
נחום לנגנטל: נחזור שוב לימים שהדברים נקבעו על ידי הפקידות ולא על ידי השוק החופשי והיוזמות העסקיות?
נחום לנגנטל: השאלה פה צריכה להיות - האם כאן המקרה חריג באופן מיוחד.
נחום לנגנטל: אני אינני אוהד של קבוצת בית"ר ירושלים, ועם זאת - שיבושם להם.
נחום לנגנטל: האם זה מקרה שבו אנו צריכים להתעסק?
נחום לנגנטל: האם נעשה כאן דבר שהוא אנומלי?
נחום לנגנטל: לא.
נחום לנגנטל: זה חלק מהקטליזטור של המשק.
נחום לנגנטל: אסור לנו לקחת סמכויות כקומיסרים על מערכת שמתנהלת בחיים פתוחים בחברה הישראלית.
נחום לנגנטל: האם יש לנו סמכויות כאלה?
נחום לנגנטל: מדובר בשימוש לא לנו, זה מעשה של נבל ברשות החוק, אם נתערב במקרים שלא חורגים מגבולות הטעם הסביר.
נחום לנגנטל: אם חברת ה DBS היתה רוכשת את קבוצת מנצ'סטר היו מוחאים להם כפיים.
נחום לנגנטל: גם מן הצד העקרוני של התערבות שלנו בחברות, וגם מצד המקרה הקונקרטי שעומד בפנינו - אני לא חושב שזה המקום שבו צריכה להיות התערבות ממשלתית בצורה כלשהי, בגלל שנתנו לנו איזושהי סמכות באיזשהו חוק להתערב במהלך הזה.
ויצמן שירי: אני בירכתי, וגם קיבלתם את העזרה שלי בישיבה שהיתה כאן לגבי הצלחות, לגבי הקמת ה DBS והתחרות עם הכבלים.
ויצמן שירי: עם זאת, בין התחרות, לבין העניין הזה, שחברה ממשלתית שעומדת בפני הפרטה, ואני יודע עד כמה רב הלחץ להפריט - צריך מישהו שמעוניין מאד ב " בזק" , ולקבל גם קבוצת כדורגל.
ויצמן שירי: יכול להיות שיש כאן גם בעיה פוליטית, שלא נתתי עליה את הדעת.
ויצמן שירי: גם שותפות ב- 30 אחוז היא שותפות, ואני לא יודע מי היועץ המשפטי ב "בזק" שהתיר לחתום על שותפות מסוג כזה.
ויצמן שירי: כאשר מפסידים - כל שותף מביא מצדו את החלק היחסי של ההפסד.
ויצמן שירי: חברת "בזק" חתמה על הסכם כזה שאתם יכולים לעשות ככל שתרצו, ולהם אין זכות וטו.
ויצמן שירי: מה אני מציע?
ויצמן שירי: - היות ואנו יודעים שבעידן השידורים זה עסק מאד רווחי, אחרת "בזק" לא היתה נכנסת לזה, ויזמי ה DBS לא היו מתחרים בשוק, ואנו קוראים בעיתון שהכבלים משקיעים מאות מיליוני דולרים בתוכניות הפקה - אני מציע לכם לקנות עוד 4 או 5 בתי אבות.
ויצמן שירי: זה גם יכול להיות כלכלי, כי יש בזה הפסדים.
ויצמן שירי: אם תהיה מחר קטסטרופה, אז מי שרצה לקנות את חברת הטלפונים מספר אחת בישראל יקבל גם בתי אבות בהפסדים.
ויצמן שירי: אנחנו חוזרים למודל של איזה גוף הסתדרותי, שקנה את כל מה שניתן היה לקנות.
ויצמן שירי: הבעיה האמיתית שלי היא הבעיה הפוליטית.
ויצמן שירי: המגזר הערבי מהווה 20 אחוז ממדינת ישראל.
ויצמן שירי: ההחלטה פה היא אנטי עסקית.
ויצמן שירי: בית"ר ירושלים ואוהדיה מזוהים עם קו פוליטי מסוים, אנטי ערבי - צריך לומר זאת ברור.
ויצמן שירי: מאף קבוצה לא שמעת שצועקים "מוות לערבים".
ויצמן שירי: לא מדובר בהחלטה עסקית.
ויצמן שירי: זה ייגע גם בהפרטה של "בזק".
ויצמן שירי: אני רוצה לומר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים: אנו נביא את הדבר לוועדת הכספים ולרשות החברות הממשלתיות.
ויצמן שירי: לא שמעתי התייחסות מדורון כהן, מנהל רשות החברות הממשלתיות, על כך שחברה הולכת להיות מופרטת, חברה מספר שתיים במדינת ישראל.
ויצמן שירי: אין לכם מה לומר בעניין הזה?
ויצמן שירי: בשום פנים ואופן.
ויצמן שירי: אם מחר תחליטו לקנות את זכות השידור של כל הליגה הלאומית, או את הליגה האנגלית או ההולנדית - לאף אחד אסור להתערב, כי זו באמת החלטה עסקית.
ויצמן שירי: חבל שאין כאן חבר כנסת מהמגזר הערבי.
ויצמן שירי: הם מהווים 20 אחוז מכלל הצרכנים במדינת ישראל.
ויצמן שירי: חלק גדול מהם הם הפוטנציאל הגדול שלכם, וקחו את זה בחשבון.
ויצמן שירי: אני לא דואג לכם.