GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אני לא מבין את הגישה, אם היינו עוסקים בנושא שכבר הידע הרפואי בו ממוצב וסגור, גם אז לא הייתי מסכים אבל הייתי מבין מאיפה זה בא כשאתם אומרים שלא צריך רופא כבר, הכול כתוב בספר, ואז נניח בן אדם חולה בסרטן, אז יש כבר ספר manual נורא מפורט שאומר מה צריך לעשות בו, בואו נשלח אותו לאחות טובה, היא תפתח את ה- manual והיא תפעל לפי ה- manual.
דב חנין: אני לא אסכים לגישה הזאת אבל אני לפחות מבין מאיפה היא באה.
דב חנין: אבל בתחום שלנו אין manual, לפחות עד כמה שאני יודע, אלא אם כן תשכילו אותי.
דב חנין: אין manual, אנחנו עוסקים באיזה משהו שהוא חדש, הוא שונה, הוא מעורר הרבה ויכוחים, הרבה שאלות, הרבה התלבטויות, בדיוק פה הייתי לוקח את אנשי המקצוע הכי טובים ואנשי המקצוע הכי טובים במערכת לצורך העניין הם הרופאים- - -
טלב אלסאנע: פעם אחרונה להעלות את השאלה, לא חסר רופאים מקצועיים, מומחים, מעולים, טובים, מצוינים, למה לא אמרתם במכרז 'אנחנו רואים שיתמודדו רופאים' ובין הרופאים הכי טובים בוחרים את הרופא המתאים, גם מבחינת הידע וגם מבחינת ניהול.
טלב אלסאנע: למה הרחבתם את המעגל הזה גם לרוקח וגם לאחות?
טלב אלסאנע: עם כל הכבוד להם.
בועז לב: גם בראש אגף הרוקחות שמטפל בתרופות הכי חשובות, יושב רוקח, לצורך העניין.
בועז לב: מעבר לזה, אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה הדבר המרכזי הוא ארגון המערכת ויצירת כל הממשקים שלה, יש לנו את הוועדה של אנשי המקצוע הטובים ביותר שהם ממליצים לגבי ההתוויות והם ממליצים לגבי האופן של ה- - -
טלב אלסאנע: הסמכות הזאת תישאר אך ורק שלהם.
בועז לב: של ועדת ההתוויות, בוודאי.
בועז לב: ראש היחידה הזאת, אין תפקידו לקבוע את ההתוויות, זאת ועדה ממלכתית, זאת ועדה שתצטרך להמליץ למנכ"ל משרד הבריאות, למשרד הבריאות בכלל, מה הן ההתוויות ומה הן הקונטרה אינדיקציות למתן התרופה הזאת ואין בין זה לבין ניהול היחידה כמעט מאומה, לצורך העניין.
בועז לב: הדבר החשוב ביותר הוא לעשות את כל הממשקים, איך לחלק נכון את התרופה הזאת, זה לא רופא מחלק את התרופה, איך להכין את הפורמולציה הנכונה, זה לא רופא עושה את זה, איך לנהל את המערכת הפיננסית שקשורה, את הגבייה, זה לא רופא עושה את זה.
טלב אלסאנע: אבל אם בראש המערכת יעמוד רופא, זה מוסיף או גורע?
בועז לב: בהחלט יכול להיות מצוין.
טלב אלסאנע: טוב, נתקדם.
בועז לב: אז כאמור אנחנו מתקדמים בנושא של מערכת המחשוב.
בועז לב: אנחנו פתחנו את מוקד 5000400 של משרד הבריאות לפניות הקהל בנושא קנאביס כדי שיוכלו לדעת היכן עומדת הבקשה שלהם, וכמובן שככל שמערכת המחשוב תתמוך במידע הזה אז השירות יהיה שם גם יותר טוב.
בועז לב: הוצא חוזר מינהל רפואה בנושא קנאביס להערות ובסיכומו של דבר הוא אמור לצאת בזמן הקרוב ביותר, שם יש מספר דברים, איך מגישים בקשה בצורה מסודרת, תוך ציון ההתוויות המאושרות וקריטריונים לקבלת הרישיון.
בועז לב: יש מקרים חריגים שבהם או המינון הוא גדול, או ההתוויה היא שונה ואיננה עונה לקריטריונים הקבועים ויש ועדה שמתעסקת בחריגים הללו, כדי שתוכל לדון ולהחליט לגביהם.
בועז לב: בראש הוועדה אני יושב.
בועז לב: יש כאן את החוזר, אנחנו נגיש את טיוטת ה- - -
טלב אלסאנע: החוזר פורסם?
בועז לב: החוזר נמצא עכשיו בסבב הערות, הוא יפורסם ברגע שנקבל, אנחנו נתנו כמה זמן- - -
טלב אלסאנע: זמן?
יהודה ברוך: סדר גודל של שלושה-ארבעה חודשים, סבב הערות.
בועז לב: אנחנו רוצים לתת לאנשים הזדמנות להגיב על ההערות, אבל בסך הכול- - -
יהודה ברוך: שלחנו את זה לכל האיגודים המקצועיים הרפואיים הרלוונטיים, מעבר לעוד גורמים, והם ביקשו את הזמן של כמה שבועות לשבת על המדוכה אצלם.
בועז לב: רק לצורך העניין, אם למשל ועדת חריגים, בקשה למנהל לקבלת היתר לשימוש למטופלים הסובלים ממחלות שאינן ברשימה, או חריגים מעל ל- לחודש, יוגשו בתנאים האלה והאלה.
בועז לב: יש פשוט נוהל של איך ועדת חריגים עוסקת, איך ועדת ערעורים, כאשר יש החלטה שלילית של הגופים שמאשרים, יש ועדה שהיא ועדת ערעורים לנושא הזה והיא תוכל לטפל בערעורים הללו.
בועז לב: סוגיה נוספת שאנחנו נמצאים בבדיקתה זה נושא של מי יעשה את הדרכת המטופלים.
בועז לב: נכון להיום המגדלים עושים את זה.
בועז לב: אנחנו בוחנים מי צריך להיות הגורם שאכן יעשה את זה בצורה הממלכתית והנכונה ביותר.
טלב אלסאנע: מה השיקולים מאחורי המחשבה שיש לכם?
בועז לב: הכול פתוח, לצורך העניין.
בועז לב: זאת אומרת יש גופים שמתמחים ומתמקצעים בנושא הזה, אנחנו נבדוק מה היא הדרך הנכונה ביותר לאזרח כדי לקבל את השירות הזה בנגישות הכי גבוהה ובמקצועיות הכי גדולה.
בועז לב: פרסמנו RFI למעבדות מאושרות לבחינת הקנאביס, מאחר שאנחנו רוצים שהמגדלים יוכלו לבוא ולבחון את הקנאביס ואנחנו נוכל גם לוודא ולתקף את רמות החומרים הפעילים.
בועז לב: עם הקנאביס יצאנו ל-requests for proposals ואנחנו ב-2 לאוגוסט אמורים לסגור את קבלת הפניות בנושא הזה.
בועז לב: נקודות חלוקה – אנחנו עדיין נמצאים בשאלה איך אנחנו רוצים לחלק את זה, האם בתי מרקחת פרטים, פרמות מצד אחד, כלומר לפרוש- - -
טלב אלסאנע: כלומר עיקרון של הפרדה בין המגדלים לבין המחלקים, זה נגמר.
בועז לב: בוודאי, הוא עיקרון שעליו אנחנו החלטנו.
טלב אלסאנע: גוף אחר שהוא יהיה אחראי לחלוקה.
בועז לב: נכון, וזה גם מכוח החוק, כי הקנאביס הוא למעשה ברשותנו, ברשות המדינה.
בועז לב: המדינה היא זאת שתופסת ולאחר מכן מחלקת, זה על פי האמנות הבינלאומיות.
בועז לב: אני רק אגע חזרה בסוגיה של ההתוויות.
בועז לב: קודם כל יש ועדת התוויות שמתכנסת באופן סדיר.
בועז לב: זאת ועדה רפואית, לצורך העניין, אנחנו חושבים שקנאביס הוא חומר רפואי, הוא בא לתת מזור לסוגיות רפואיות, לגבי הסוגיות חברתית זו סוגיה נפרדת לחלוטין, הוועדה הזאת היא ועדה מקצועית, רפואית באופן עקרוני- - -
שלומי סנדק: כמה פעמים היא התכנסה?
שלומי סנדק: שלוש פעמים, רבותיי.
טלב אלסאנע: מתוך כמה זמן?
אילן גילאון: היא יכולה להתכנס פעם אחת ולהכניס את הדברים הנכונים, זה לא- - -
טלב אלסאנע: אז זו שאלה טובה שנשאלה, כמה זמן התכנסה בתוך פרק הזמן- - -
יהודה ברוך: היא מתכנסת פעם בחודשיים.
יהודה ברוך: , דנו בשלב זה בהרחבת התוויה בהתוויה אחת בלבד ואותה לא קיבלנו.
בועז לב: שאלת לגבי ההתוויות שהוועדה נכון להיום אישרה, אז אני רק אומר לך מה הן ההתוויות ברגע זה.
בועז לב: בתחום הגסטרו אנטרולוגיה, זה מחלת קרוהן ודלקת כיבית, אולצרטיב קולייטיס שאינם מגיבים לטיפול מקובל.
בועז לב: בתחום הכאב, כאב ממקור אורגני בחולים שנמצאים במעקב של מרפאת כאב שנה לפחות, כלומר מוצו טיפולים אחרים בעניין הזה.
בועז לב: בתחום המחלות הזיהומיות, מחלת הכשל החיסוני, איידס.
בועז לב: בחולים שסובלים מירידה קשה במשקל וכאלה שרמת ה-CD4 אלה התאים המגנים שלהם, התאים החיסוניים שלהם, מתחת ל-400.
בועז לב: בתחום הנוירולוגיה הפרעות ספסטיות וטרשת נפוצה- - -
קריאה: ופרקינסון.
טלב אלסאנע: הרשימה היא סגורה?
בועז לב: היום מתכנסת ועדת ההתוויות- - -
קריאה: לפני שלושה חודשים יהודה ברוך אמר כאן בוועדה שפרקינסון כבר בתוך הרשימה.
בועז לב: טעות שלי.
בועז לב: חולים סופניים, שיש להם תוחלת חיים צפויה של חצי שנה או פחות.
בועז לב: אלה ההתוויות ברגע זה.
בועז לב: היום מתכנסת בשתיים ועדת ההתוויות, זה נפל במקרה על היום.
בועז לב: היא תמשיך לדון, ככל שהמידע הרפואי מתקדם הוועדה- - -
אילן גילאון: מי מגיש את הבקשות לדיון, להתוויה?
יהודה ברוך: יש שני דברים, אל"ף, דיונים פנימיים בתוך הוועדה, למשל דר' שיף הגישה על- - - מצד שני, זה גורם חיצוני, למשל שלומי סנדק הגיש על הנושא של טורט.
בועז לב: אנחנו פנינו גם כדי לברר אופציות האם נוכל גם לייבא קנאביס מחוץ לארץ וזה נמצא בשלבים מאוד מאוד ראשוניים של בקשות למידע מארצות שונות כדי לדעת מה המוכנות והיכולת שלהם.
בועז לב: כמובן שאנחנו לא רואים בזה איזה שהיא אופציה שהיא מעשית, אבל אנחנו מחויבים לבדוק את האופציה הזאת.
טלב אלסאנע: אם לא מייבאים, אז מגדלים.
בועז לב: לא, זה לא בהכרח מוציא את המגדלים, זאת אומרת יכול להיות שיהיה מצב שבו יתאפשר יבוא וגם גידול.
טלב אלסאנע: אבל צריך להסדיר, גם אם מייבאים, אז להסדיר את זה, וגם אם מגדלים, צריך להסדיר את הנושא.
בועז לב: בוודאי, יש ישיבות מסודרות עם המגדלים, עם היחידה לקנאביס רפואי- - -
יותם תבור: יש ישיבות מסודרות עם המגדלים?
בועז לב: אני ישבתי איתך.
יותם תבור: זה לא מה שדיברנו, גם זה טעון שיפור, אבל לא על זה מדובר.
יותם תבור: הישיבות עם המגדלים זה להסדרת הענף לא לעניינים שוטפים.
יותם תבור: בישיבה הקודמת דיברנו על כך שיהיה שיתוף של המגדלים וגם של החולים והרופאים.
יותם תבור: עד כמה שידוע לי, מאז לא הייתה שום ישיבה אחת לנושא הסדרת הענף יחד איתנו.
טלב אלסאנע: בישיבה הקודמת שהייתה לנו- - -
יותם תבור: לפני שלושה חודשים, במרס.
יותם תבור: מאז לא היה שום מפגש, שום ישיבה, שום התייעצות משותפת בנושא הזה.
בועז לב: היו שתי ישיבות עם שראל, אחת לבד ואחת איתי.
יותם תבור: עם שראל?
יותם תבור: מה זה שייך?
יותם תבור: אנחנו מדברים על הסדרת ה- - -
טלב אלסאנע: אנחנו המלצנו על ישיבה משותפת כדי גם לשמוע מהצד שלהם, להציג זווית ראייה אחרת, חוץ ממה שאתם מדברים.
יותם תבור: אנחנו גם זה טוענים, שלא שראל צריכה להיות הגוף שלוקח, גם בזה טענתנו לא נשמעת.
טלב אלסאנע: בהמשך אתם תתייחסו.
בועז לב: אגב ישיבות, גם מנכ"ל המשרד ישב, גם היחידה לקנאביס רפואי, ישבו עם המגדלים, אנחנו חושבים שגם משרד החקלאות הוא חלק בתוך העניין הזה כדי להסדיר את כל האספקטים החקלאיים של הסוגיה.
קריאה: גם זה לא הוסדר, במשרד החקלאות, מועצת הצמחים.
בועז לב: החלטה נוספת שהחלטנו שאנחנו לא נאפשר פרסום מוצרי קנאביס מסיבות ציבוריות.
בועז לב: מבחינת המוצרים, באופן עקרוני החליטה ועדת ההיגוי שאנחנו נאשר שלושה מוצרים מרכזיים, אחד זה פרחים לעישון, שמנים ועוגיות ואנחנו בונים עכשיו את המסמך הרוקחי איך מכינים את הדברים האלה ומה צריך להביא כל אחד מה- - -
ברקת שיף: מה זה השלישי?
בועז לב: עוגיות, פרחים ושמנים.
בועז לב: בוועדה דנו גם בנושא של בקשות ליבוא זרעים, ובשלב זה ההמלצה שלנו היא לא לאשר יבוא זרעים לישראל.
טלב אלסאנע: מאיזה סיבה?
טלב אלסאנע: מה הנימוק?
ברקת שיף: אם לא מייבאים זרעים, אז מאיפה יביאו את החומר?
בועז לב: קודם כל יש זרעים במדינת ישראל.
בועז לב: יהודה, יש לנו איזה שהיא עמדה שנוגדת את העניין הזה?
יהודה ברוך: בכל נושא היבוא יש לנו בעיות מול המכס ורשויות הפיקוח- - -
בועז לב: נכון להיום זה אסור על פי חוק.
בועז לב: ברגע שזה יתאפשר ונרגיש שיש צורך, אז יהיה צורך לשנות גם את החקיקה לגבי הנושא של השינוע של זרעים.
טלב אלסאנע: זאת אומרת מבחינת האיסור, אם יש רישיון מתבטל האיסור.
בועז לב: אני לא יודע.
בועז לב: תגידי בקול.
בועז לב: זאת עורכת הדין שלנו.
קריאה: בדומה ליבוא הסם עצמו, האמנה הבינלאומית מתייחסת באותה- - - אז כל עוד אי אפשר לייבא סם אי אפשר גם לייבא זרעים.
טלב אלסאנע: אבל יש דיון לייבא את הסם עצמו וזו מחלוקת והמשטרה ממליצה לייבא במקום לגדל.
אילן גילאון: קנאביס רפואי זה לא אמור להיות סם.
אילן גילאון: אנחנו מפקששים את ה- - -
שלומי סנדק: אדוני היושב ראש, זו תרופה, יבוא התרופה.
טלב אלסאנע: נכון, אנחנו דנים בזה כתרופה, אבל הם אומרים למה אסור, כי ההתייחסות אליו כאל סם.
אילן גילאון: אם יש את כל המרכיבים פה, אז לא צריך לייבא, לא את זה ולא את זה, וזה הרעיון המועדף.
אילן גילאון: אני חייב ללכת, אני רוצה הערה אחת.
אילן גילאון: נראה לי שהכיוון שלכם הוא כיוון נכון.
אילן גילאון: זה איטי מדי, חייבים לעשות משהו כדי להקל על הצינורות, על הפנייה.
אילן גילאון: אנחנו נמצאים בפיגור גם של זמן.
אילן גילאון: אני יודע שהתחלנו את הדיון בנושא הזה, לפחות שאני יודע, בוועדת הבריאות לפני יותר משנתיים, בינתיים העסק נהיה כבד יותר, אני חושב שלעומת מדינות אחרות שאנחנו מבקשים להידמות להן, ההתוויות שלנו מצומצמות מדי, מאוד קשה להכניס אותן בטיפולים של חטיבות שונות.
אילן גילאון: דבר שני, עדיין הנושא הזה מוגדר בחטיבת הסמים וזאת הבעיה כנראה העקרונית של כל הסיפור.
אילן גילאון: מה עושים בינתיים?
אילן גילאון: זאת אומרת צריך להיות איזה שהוא צו ביניים, או הוראת שעה שצריכה להקל על אנשים, כי נדמה לי שבאופן ממוצע הפנייה, עד שהאדם מגיע לקבל את מבוקשו בדין, כשזה מגיע לו, היא עדיין ארוכה מדי.
בועז לב: אני לא חושב שזה כל כך קשור למצב החקיקה, זה קשור יותר באמת למצב הארגון באופן עקרוני.
בועז לב: צריך לזכור עוד דבר, שכמו שאנחנו ב-IVF מובילים בעולם, גם בקנאביס רפואי אנחנו מובילים בעולם בגדול.
אילן גילאון: באיזה עניין?
בועז לב: בכמות המשתמשים פר נפש.
אילן גילאון: לעומת מי?
בועז לב: לעומת כל ארץ אחרת.
קריאה: בגלל שבקנדה החבר'ה האלה לא הולכים לרדוף אחרי החולים, פה כן.
דב חנין: אני רוצה לומר שלושה דברים בקצרה, אדוני.
דב חנין: קודם כל להצטרף לדברי חברי, חבר הכנסת גילאון, אני חושב שישנם דברים טובים שקורים, אני חושב למשל שמערכת המחשוב שאתם עושים היא דבר מצוין, וככל שבאמת היא תאפשר בקרה אז אנחנו נגיע למצב יותר מסודר ואנחנו רוצים להגיע למצב יותר מסודר כדי לדעת באמת לא רק מי מקבל, אלא מה הוא בדיוק מקבל.
דב חנין: זה בכל זאת צמח וצמח יכול לכלול ריכוזים שונים של חומרים שונים ואז ההבדל הרפואי בין המצבים השונים יכול להיות משמעותי וגדול.
דב חנין: אז אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב וראוי.
דב חנין: יחד עם זאת אני מצטרף להערתו של חבר הכנסת גילאון, שהתחושה היא שהמערכת עדיין סגורה מדי ולא מספיק גמישה להתפתחות ולצרכים, כאשר נקודת המוצא לפי טעמי, והיא קודם כל נקודת מוצא עקרונית ורעיונית, ויש לה גם השלכות מעשיות, היא שמה שצריך פה להנחות אותנו זו טובתו של מטופל וראייה אינטגרטיבית של מה הדבר הזה עושה או לא עושה לאנשים שונים במצבים רפואיים שונים.
דב חנין: לכן אני אומר את זה גם כהשקפת עולם של מי שצריך לעמוד, ואני באמת מבטיח שזו פעם אחרונה שאני מזכיר את העניין הזה, שמי שצריך לעמוד בראש המערכת הזאת צריך להיות רופא, שהראייה שלו היא אינטגרלית, שהוא בא מהתחומים שהם רלוונטיים לטיפול באמצעות קנאביס רפואי.
דב חנין: אני חושב שברגע שהמערכת עוברת את תהליכי המחשוב אנחנו נוכל או אתם תוכלו לפתוח יותר את תהליכי מתן המרשמים למטופלים על ידי רופאים שעוסקים בתחומי הטיפול השונים, כאשר יש בקרה על הדברים האלה, יש פיקוח מרכזי, הפיקוח המרכזי הזה מאפשר לנו לדעת איפה אנחנו נמצאים ומה קורה בכל מצב, אבל לא צריך לרכז את זה דווקא בידיים מעטות, כי הריכוז בידיים מעטות, אם אנחנו לא פותחים אותו לאותם רופאים שמתעסקים בתחום, יכול ליצור לנו שוב את אותו צוואר בקבוק שחבר הכנסת גילאון מדבר עליו.
דב חנין: אני רק רוצה לסיים ולומר, אדוני, שלפי תחושתי, אני פה קורא את רשימת הבעיות והסוגיות שדר' נתן, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, הציג בפנינו כסוגיות פתוחות, נדמה לי שבמצב הדברים היום אני משתכנע יותר ויותר שלא יהיה כאן מנוס אלא לחוקק חוק כולל וברור שיאמר את הדברים מאל"ף ועד ת"ו בחקיקה ראשית, אלא אם כן באמת אתם תפתיעו אותנו ותציגו לנו איזה שהוא פתרון כולל ומהיר ותחסכו מאיתנו את הצורך, שזה תמיד עדיף.
טלב אלסאנע: חלק מההערות שנרשמו, אנחנו קיבלנו תשובות, לא על כל ההערות.
דב חנין: אבל אם לא יהיה מנוס, צריך להסדיר את הנושא הזה בחקיקה ראשית, נסדר את זה.
טלב אלסאנע: דב, תודה.
טלב אלסאנע: יש הרבה משתתפים שרוצים להתייחס.
בועז לב: אני רוצה להתייחס לעניין של ההתוויות הרפואיות.
בועז לב: אתה מסכים שמי שצריך לקבוע בעצם את הצד הרפואי אלה רופאים?
בועז לב: אני מוכרח לומר לך שאין הסכמה גורפת לגבי מה שאתה אומר ויש באמת דעות לכאן ולכאן וחובת הזהירות היא שלנו, משום שגם נזקים יש בדברים האלה, וכמו שאתה אומר, בראש ובראשונה טובת החולה צריכה לכוון את העניין הזה, על זה לית מאן דפליג.
טלב אלסאנע: נעשה סבב התייחסויות, בבקשה.
דב חנין: אולי עוד משפט אחד, ברשותך.
דב חנין: המצב הנוכחי מטריד אותי גם מעוד בחינה אחת, תחומים שנמצאים במין חצי הסדר כזה, בתחומים שבין המותר והאסור, תחומים שהם חצי אפורים, הם פתח לבעיות.
דב חנין: הם פתח לבעיות, הם פתח לאי סדרים, אולי אפילו חס וחלילה שחיתויות וכל מיני תחליפים שהם לא מה שאנחנו רוצים ולכן אני פונה אליכם, מנצל את ההזדמנות הזאת ופונה אליכם באמת לתת לנושא הזה ולהסדרתו עדיפות, כדי שאנחנו נצא ממצב הביניים המעורפל הזה שבו אנחנו נמצאים כבר לא מעט זמן ונתקדם לסיטואציה הרבה יותר ברורה, הרבה יותר מוסדרות, הרבה יותר מאפשרת איפה שצריך אבל מגדירה את שחייבים.
טלב אלסאנע: נתן, בבקשה.
גלעד נתן: יש לי שתי שאלות, אחת לגבי מחקרים והתוויות.
גלעד נתן: רציתי לקבל את הרשימה של מחקרים שנערכים בארץ במשרד הבריאות, אבל אני מבין שאחד התנאים הנדרשים זה בעצם להוכיח במחקר, לא מספיק שמגיע בן אדם ואומר 'זה עוזר לי', שנעשה מחקר והבנתי שיש כמה בעיות עם מחקרים, בעיה של חומרים שמשמשי כפלסבו, בעיה של אספקת חומר עצמו לאלה שמבקשים את המחקרים, איך מתכוונים בעצם לטפל בזה?
גלעד נתן: כלומר ללכת עכשיו, בעצם סטנדרטיזציה של נושא המחקר, ולקדם את הנושא.
גלעד נתן: מיצוי טיפולים אחרים, זו שאלה שעלתה כבר כמה פעמים, האם מיצוי טיפולים אחרים כולל שימוש בתרופות שבעצם מבוססות על סמים יותר קשים?
גלעד נתן: כי אם כן, יש כאן בעיה, אנחנו מטפלים פה כל הזמן בהתמכרות של אנשים וגורם מרכזי בהתמכרות לאופיאטים זה שימוש בתרופות שהן אופיאטים.
גלעד נתן: אז אי מיצוי טיפולים אחרים או העדפה של סם שבסופו של דבר הנזק שנגרם, ואת זה אנחנו רואים פה בכל ישיבה אחרת שלא קנאביס רפואי, הוא הרבה יותר חמור, האם הנושא הזה נשקל?
גלעד נתן: והנושא השלישי זה לגבי במה ישתמשו בצמח, שזה בעצם הפרחים.
גלעד נתן: מה קורה עם שאר החלקים של הצמח?
בועז לב: יהודה, אולי תענה לנושא של המחקרים.
יהודה ברוך: יש מספר מחקרים והמחקרים כולם נעשים במימון של המוסדות, או מימון- - -
טלב אלסאנע: נתן שאל גם מכיוון שבישיבה הקודמת היו חוקרים שאמרו שהם לא מקבלים את החומרים לצרכי מחקר.
יהודה ברוך: לקבל את החומרים לצורך- - -
גלעד נתן: יש גם עוד בעיה עם המחקר.
גלעד נתן: הרי מחקר של תרופה רגילה נעשה בידי חברת תרופות שמממנת באופן פרטי את המחקר, זה לא תרופות, אז לא סתם עולה שאלת המימון.
יהודה ברוך: לכן התחלתי בנושא של מימון.
יהודה ברוך: אין לנו כרגע תשובה למימון, מה שאנחנו עוסקים, עיקר עיסוקנו בשאר הדברים שדר' לב הציג, אנחנו כרגע, לצערי, שמנו את זה בצד, הנושא של מימון המחקרים.
יהודה ברוך: כאשר בא חוקר ומבקש אישור, למשל דר' שיף- - -
ברקת שיף: תקוע עם ההלסינקי.
יהודה ברוך: כן, תקוע במשהו אחר, לא בנושא החומרים, אז מצאנו פתרון לאספקת החומרים.
יהודה ברוך: מחקר של PTSB ש- - -
טלב אלסאנע: יש פתרון מוסדר, קבוע, ידוע, שקוף?
טלב אלסאנע: או מוסדר בתור פתרון חד פעמי וחריג?
יהודה ברוך: לא, התשובה היא שיש מוסדר.
יהודה ברוך: אבל צריך להבין מה זה המוסדר.
יהודה ברוך: מי שצריך לתת את ההסכמה, למשל 'תיקון עולם' שיושבים כאן- - -
קריאה: תיקון עולם משתתפת בכ-13 מחקרים כשאנחנו תורמים את החומר חינם למוסדות רפואיים, ללא שום תמורה.
יהודה ברוך: שהם תורמים את החומר, זה מוסדר.
יהודה ברוך: להגיד לך שזה הכי טוב?
יהודה ברוך: אני לא מנסה לומר שזה הכי טוב, אבל זה מוסדר, והם צריכים להסכים איתו, זה חלק מבעיית המימון.
יהודה ברוך: מה הייתה השאלה השנייה?
טלב אלסאנע: מה עושים עם שאר החומר שלא משתמשים.
יהודה ברוך: שאר החומר, בעיקרון או הולך להשמדה או שממנו יוצרים את השמן.
יהודה ברוך: לגבעולים, העלים, יש הרבה פחות חומר פעיל, אי אפשר לתת אותו לעישון או לאידוי אבל כן אפשר לייצר ממנו את השמן, כיוון שבשמן אתה מחליט את גובה ה- - -, והולך להשמדה על פי נוהל.
יהודה ברוך: החלק האחרון ששאלת, לגבי נושא של שימוש לצורך הדיון אופייני.
יהודה ברוך: אל"ף, הדיון הזה קיים, בסופו של דבר מי שצריך לתת מבחינתי את ההמלצה הקובעת זה איגוד הכאב, האיגוד הרלוונטי בהר"י (הסתדרות הרופאים) שמכיל את כל רופאי הכאב, שיחליטו איפה זה עומד.
יהודה ברוך: אני יודע שבהחלטת המנכ"ל, דר' בריל ודר' גור אריה- - -
קריאה: אני נתתי הצעה משלי, כתובה על שולחנכם היום.
יהודה ברוך: ראיתי אותה, מה שהיום שלחת.
יהודה ברוך: אז זה מה שנקרא בתהליך.
יהודה ברוך: אבל מי שיצטרך לתת את ההחלטה הזאת הוא באמת הארגון המקצועי של הרופאים העוסקים בתחום.
יהודה ברוך: ספציפית לגבי שאלתך על אופיאטיס.
יהודה ברוך: כמובן זה נכון בהתאמה לכל מחלה, אז הארגון הרלוונטי, נניח אם תהיה שאלה על קרוהן, האם צריך לתת אקסט לפני קנאביס, אז ארגון הגסטרו אונטרולוגים- - -
בועז לב: זו שאלה מקצועית שהגוף המקצועי צריך לבוא ולהמליץ.
שלומי סנדק: דר' ברוך, בשנת 2009 אתה מצוטט פה במעריב שאתה בעצמך אומר שההגדרה של חולה בכאב כרוני דורשת ניסיון בטיפולים תרופתיים קודמים שלא סייעו לכאב, לרוב משככי כאבים קלים.
שלומי סנדק: בדרך כלל אם טיפול כזה לא עוזרים, עוזרים עם מתן משככים אופיאטים חזקים מסוג מורפין, אבל עכשיו ניתן לדלג על שלב זה ולהפנות ישר למריחואנה.
שלומי סנדק: משנת 2009 עד היום אנחנו הלכנו אחורה, אדוני היושב ראש.
יהודה ברוך: אני חשבתי שגם אז אמרתי שהוא לא נכון ואני חוזר על זה.
שלומי סנדק: הנה, זה 'מעריב'.
יהודה ברוך: 'מעריב' זה כמו התנ"ך, אבל זה.
יהודה ברוך: ..
טלב אלסאנע: הוא ציטט כדי להתייחס, הוא לא אמר שזה קדוש ולא כל דבר שכתוב בעיתון זה נכון, אבל זה ראוי להתייחסות.
שלומי סנדק: אבל אנחנו הלכנו אחורה לא רק פה.
שלומי סנדק: ב-2009 יכולנו לקבל אישור לסרטן לא רק במצבים שהמחלה פעילה, יכולנו לקבל אישור על אובדן משקל ותיאבון קיצוניים.
שלומי סנדק: לצערי לא מזמן בחורה הייתה צריכה לשבות רעב מול הכנסת כדי לקבל את הרישיון.
שלומי סנדק: אסטמה לא מקבלים היום, הפרעות תנועה לא מקבלים, פרקינסון יצא וחזר, אפילפסיה לא מקבלים, גלוקומה לא מקבלים, פיברומיאלגיה בהתוויות עכשיו, פוסט טראומה לא מקבלים- - -
טלב אלסאנע: אני מבקש התייחסות לכל הרשימה שצוינה.
שלומי סנדק: ידונו על החזרת הפיברומיאלגיה.
שלומי סנדק: פוסט לא מקבלים, טורט לא מקבלים, איידס, הקריטריונים הוחמרו, רק אם הוא יורד במשקל וכו'.
שלומי סנדק: צהבת, אני לא יודע.
שלומי סנדק: אנחנו הולכים אחורה, אנחנו רחוקים מלהתגאות בלהיות בין המובילים בעולם.
שלומי סנדק: הצלחתם לסגור את הפרויקט כמעט לגמרי.
שלומי סנדק: אני רוצה מכתב קצר של חולה, גיא, בן 38- - -
יהודה ברוך: 9,000 משתמשים זה לסגור את הפרויקט?
טלב אלסאנע: לא קשור המספר, קשור העיקרון.
שלומי סנדק: הם סוגרים את הדלתות.
שלומי סנדק: במקום עשר דלתות יש שלוש, אבל דרך השלוש דלתות האלה נכנסים יותר חולים.
שלומי סנדק: אני חייב את המחווה הזה לגיבור ישראל, גיא, בן 38.
שלומי סנדק: הנ"ל נפגע נפשית בשני אירועים טראומטיים קשים, הראשון ב-1995 בפיגוע בצומת בית ליד, בהיותו סמל בתותחנים, בשירות סדיר בצה"ל חווה וראה פעמיים תוך דקות ספורות תוצאות קשות של פיצוץ שני מטענים של מחבלים, עם מראות קשים של הרוגים ופצועים באותו פיגוע כפול שבו נהרגו 21 חיילים ונפצעו רבים.
שלומי סנדק: הוא הגיש עזרה לעשרות פצועים וגם פינה רבים מהם לבית חולים בנתניה.
שלומי סנדק: מאז הופיעו אצלו שחזורים של הפיגוע הכפול ביום וסיוטי לילה קשים, עם המראות הקשים שראה בפיגוע.
שלומי סנדק: מאז אינו ישן יותר משעתיים רצופות בלילה, כיוון שהוא מראה להתעורר בבהלה נוראית, כל רעש מקפיץ אותו והוא לא יכול לשרת במילואים.
שלומי סנדק: ב-1996 נקלע שוב כאזרח לפיגוע, בו פוצץ מחבל מתאבד בדיזינגוף סנטר.
שלומי סנדק: שוב הגיש עזרה לפצועים, מצבו הנפשי החמיר פעם נוספת.
שלומי סנדק: הוא הגיע לטיפול ביחידה לתגובות קרב בתל השומר ב-98', אובחן כסובל מהפרעה פוסט טראומטית קשה, טופל עד 2001 ללא השפעה, בשנה זו נחשף לראשונה לקנאביס וההשפעה עליו הייתה מדהימה לטובה.
שלומי סנדק: לאחר כשנתיים של ישיבה בטלה בבית הוריו, התחיל לעבוד, הצליח מאוד, כל ניסיון להפסיק את השימוש בקנאביס מחמיר מיד את מצבו הנפשי ותפקודו.
שלומי סנדק: עקב ההפרעה הפוסט טראומטית הכפולה והקשה שעבר והצורך שלו בשימוש קבוע בקנאביס כדי למנוע החמרה משמעותית במצבו הנפשי והתפקודי, אבקש לאשר לנ"ל שימוש בקנאביס רפואי לצמיתות.
שלומי סנדק: בברכה, דר' אילן יוסל, פסיכיאטר מומחה'.
שלומי סנדק: תגובתו של דר' יהודה ברוך: 'לא מאשרים לפוסט טראומה, זה לא בהתוויות'.
שלומי סנדק: למרות שבשנת 2009 הם עצמם עשו מחקר.
שלומי סנדק: המחקר על פוסט טראומה, להזכירכם, בארץ ניתנה מריחואנה ל-40 פוסט טראומה קשים, רובם נכי צה"ל, כטיפול חמלה.
שלומי סנדק: מדובר במקרים קשים של PTSD ממושך שהוכרו על ידי פסיכיאטרים ושלא הגיבו לטיפול המקובל.
שלומי סנדק: התוצאות של המחקר: בחולים האלה נמצאה הטבה ניכרת בכל מישורי ההפרעה של PTSD, ערות יתר, מחשבות חודרניות והתנהגות- - - עד היום לא נעשה שום דבר וכך גיבורי ישראל הלומי הקרב ממשיכים לסבול גם ברגע זה.
יהודה ברוך: ---אתה מצטט מאמר ש- - -
שלומי סנדק: ברגע זה גיא יושב בבית רועד מפחד, הוא לא יכול לישון בלילה, ודר' ברוך, אתה יכול בחתימה אחת לפתור לו את הבעיה.
יהודה ברוך: אני יכול לעשות הרבה דברים בחתימה אחת, זה אין ספק.
שלומי סנדק: דבר נוסף, בן, כמה זמן לקח לך לקבל את העלאת המינון שביקשת?
שלומי סנדק: זה לגבי היעילות של הבירוקרטיה.
שלומי סנדק: חולי כרוני.
בן לביא שחם: בשנתיים האחרונות אני במצב קשה ש- - - אחרי שאף תרופה לא הצליחה.
בן לביא שחם: ברגע שביקשתי את הקנאביס, עד היום עברו כמעט עשרה חודשים שבמהלכם העליתי 10 קילו וחזרתי לנהל חיים חדשים, לעסוק בפעילות ספורטיבית- - - יש כשלים מערכתיים בתחום הזה שמקשים עליי להשתקם, כחולה, בין אם זה כשאני מתקשר להזמין את התרופה ואומרים לי 'תקשיב, אנחנו מצטערים, אבל לאור בעיה מסוימת אתה תקבל את זה במקום ב-1 לחודש, ב-7 או ב-8', זה אומר שכחולה כרוני במשך שבעה-שמונה ימים אני לא אהיה מסוגל להכניס אוכל לפה.
בן לביא שחם: וכשהרופאה שלי מבקשת להעלות את המינון, אז כל בקשה של מינון צריכה לעבור או שתיים או שלוש בקשות של המלצה כדי לקבל את האישור הזה, עד לכדי מצב שבפעם האחרונה כשהיא ביקשה, היא אמרה לי, 'תקשיב, אני התייאשתי ואני מבקשת ואו שיאשרו או שלא יאשרו את זה'.
שלומי סנדק: אבל דר' ברוך לא אשם, כי הוא צריך לטפל בכ-2,000 בקשות בחודש ולנהל את בית חולים אברבנאל.
שלומי סנדק: אני עשיתי חשבון שהוא לא יכול להקדיש יותר מ-30 שניות לכל בקשה.
שלומי סנדק: דר' ברוך, אני צודק?
שלומי סנדק: כמה אתה יכול להקדיש לכל בקשה?
שלומי סנדק: ונעשה את החשבון.
שלומי סנדק: יש לך 24 שעות ביום, 1,000 בקשות חדשות בחודש, בקשות של חידוש, העלאת מינון, מעבר ספק, איך אתה יכול?
שלומי סנדק: הוא לא אשם, תיתנו לו עוד כוח, אפשר יהיה לפתור את הבעיה, אבל הוא לבד בקרב, איך אתם רוצים שחולים לא יסבלו?
יהודה ברוך: לכן אושר לי, למשל מעבר ספק נעשה אוטומטית, לא עובר דרכי.
יהודה ברוך: מעבר ספק זה זכותו של החולה לבקש, מה שאנחנו רק מקפידים, שיהיה מכתב של החולה, כיוון שכל הספקים יהיו בדיונים מולי 'למה חולה עבר מהם'- - -
קריאה: זה דורש מעבר בכל מקרה בכדי לקבל חתימה לגבי כתב ידך, כלומר אתה חייב להקדיש את תשומת הלב בכל מקרה למסמך אחד לאחד- - -
יהודה ברוך: את החתימה אני יכול ל- - -
שלומי סנדק: ועוד 30 שניות.
יהודה ברוך: או אני או דר' משיח, ובתהליך הכשרה רופא שלישי אצלנו.
יהודה ברוך: בדברים האלה שאני מקווה שאמורים להיות עד סוף אוגוסט.
יהודה ברוך: לגבי הנושא של משך הבקשות.
יהודה ברוך: כמו שצוטטתי אצלך, 95% מהבקשות נענות תוך שלושה שבועות.
יהודה ברוך: אני מדגיש, אנחנו מתכתבים עם הרופאים, לא עם החולים.
יהודה ברוך: החולה שרוצה לברר איפה הבקשה, בשביל זה העברנו את זה לקול בריאות, ל-*5400 והוא יכול שם לקבל מענה איפה הבקשה נמצאת בצנרת, אבל אנחנו מתכתבים מול הרופאים כיוון שאני לא הופך להיות הרופא- - -
שלומי סנדק: אתה דוחה בקשות של רופאים מומחים, כמו רופאי כאב, נוירולוגים, רופאי עיניים, ואתה פסיכיאטר בהכשרתך.
יהודה ברוך: אל"ף, אני פסיכיאטר בהכשרתי ואני גאה בכך, ואני דוחה בקשות כאשר אני לא מבין את הסיבה.
יהודה ברוך: למשל אם מבקשים מינון אבל אין הסבר מדוע בקשת מינון- - - אם אין עדות לכך בשאלוני כאב- - -
טלב אלסאנע: הבקשה הזו נתמכת על ידי רופא מטפל.
יהודה ברוך: הרופא המטפל מבקש, אבל הרבה פעמים התשובה 'החולה אומר שזה לא מספיק לו'.
ברקת שיף: בכאב זה המדד.
יהודה ברוך: אני טוען שלא ולכן אני אומר שאיגוד הכאב- - -
ברקת שיף: כאב זה דבר סובייקטיבי.
טלב אלסאנע: מה המדד?
יהודה ברוך: המדד שלנו בין השאר זה BTI, בין השאר זה כשחולה מקבל וגומר את זה בשבוע, אני חושב שפה צריך הדרכה יותר ברורה משום של- בשבוע יש גם תופעות לוואי.
שלומי סנדק: בקנדה זה הממוצע ליום.
יהודה ברוך: שוב אני חוזר ואומר, תפנו גם לאיגוד המקצועי שלהם, שהאיגוד המקצועי יפנה בצורה מסודרת אלינו ויגיד 'דעתנו היא כזו וכזו'.
יהודה ברוך: אני לא מתיימר לומר שאני יודע את- - -