GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלאונורה מרקובסקי: אני פשוט רציתי להוסיף כי דיברנו על נישה ויש לנו עוד נישה, שזה המשפחות, ההורים.
אלאונורה מרקובסקי: יש לנו אותם צרות ואם לא נעבוד עם ההורים, אם לא ניתן להם את הכלים הנכונים, לא נוכל להתמודד עם המצב.
אלאונורה מרקובסקי: אנחנו עמותת "אליס" מדריכים ברחוב הרוסי.
מוחמד ברכה: מה הכלים הדרושים?
אלאונורה מרקובסקי: אני פשוט אסביר תוך כדי.
אלאונורה מרקובסקי: אנחנו מוכנים להזמין את ההורים לשבת ביחד, להזמין אנשי מקצוע, עורכי דין, פסיכולוגים ולהדריך אותם ולעזור להם.
אלאונורה מרקובסקי: ואנחנו כבר 6 שנים עושים את העבודה שלנו ויודעים שאין דרך אחרת, וזה עובד.
אלאונורה מרקובסקי: זה מה שחשוב.
אלאונורה מרקובסקי: זה מאד חשוב.
מוחמד ברכה: חשבתם על חומר שיישלח עם הילדים להורים?
אלאונורה מרקובסקי: יש לנו המון פרויקטים בנושא.
יאיר גלר: אנחנו גם תומכים בעמותת "אליס" ואנחנו גם מתקצבים חלק מהפרויקטים.
אלאונורה מרקובסקי: יש לנו עיתון שיוצא עכשיו ויש על מה לדבר.
מוחמד ברכה: לא לכל השאלות שאני שואל אני לא יודע את התשובה.
יאיר גלר: אני יודע.
הימאת חאג' יחיא: אני הימאת חאג' יחיא, אני מדריכה ביחידת ...
הימאת חאג' יחיא: באגף שפ"י ורציתי לדבר על הקשר של הקמפיינים, כלומר הקשר של מה שעושים ברשות למלחמה בסמים ומה שאנחנו עושים.
הימאת חאג' יחיא: רציתי להדגיש שכל קמפיין שעולה לאוויר והשנה במיוחד, יש קשר אישי ביני לבין ווליד, שבודקים את הקמפיין לפני שהוא עולה לאוויר, ואיך אנחנו כבתי ספר מעלים את זה לתלמידים.
הימאת חאג' יחיא: כאילו מה שרואים אז עוברים, כל רגע יש משהו ואז עוברים הלאה.
הימאת חאג' יחיא: אז אנחנו רוצים שהקמפיין יישאר, ייתן את האפקט שלו, את המסרים שלו לתלמידים.
הימאת חאג' יחיא: אז בונים סדנאות מיוחדות לקמפיין הזה עם התלמידים.
הימאת חאג' יחיא: זה מאד קשה, זה לא קל, כי כל קמפיין כמו ששמעתי – כיפאק, אולר וזה, אז יבוא תלמיד ויגיד לך – זה לא אני, זה מישהו אחר יעשה את זה וזה לא קורה.
הימאת חאג' יחיא: צריך להכניס את כל הכלים הדרושים של היועצת או של המחנך או של ההורים למוחו, לראשו של הילד שלנו.
הימאת חאג' יחיא: במיוחד כשהילדים מאד מתמרדים בתקופה הזאת והם מאד מאד אינדיבידואלים, יש לנו את הכל.
הימאת חאג' יחיא: זה נושא מאד מאד חשוב לעבוד עם הילדים גם עם ההורים.
הימאת חאג' יחיא: יש לנו בעיה בבתי ספר לעבוד עם ההורים.
הימאת חאג' יחיא: אנחנו כל הזמן מרימים את הדגל הזה, אבל ההורים לא משתפים פעולה.
הימאת חאג' יחיא: זה לא קורה רק אצלנו, זה קורה גם בכל העולם.
הימאת חאג' יחיא: אני פותחת את זה, לא יודעת אם זה המקום, אבל אנחנו צריכים להגיע להורים, לא להזמין אותם לבתי הספר כי הם לא מגיעים.
הימאת חאג' יחיא: מהניסיון שלנו לא כל כך מגיעים לבתי הספר.
טלב אלסאנע: יש תכניות לגבי המעורבות ההורית?
הימאת חאג' יחיא: יש בעיה להגיע לבתי הספר, ההורים עסוקים, יש להורים כל מיני דברים, אז אולי צריך לחפש דרך אחרת לעבוד עם ההורים, כי חשוב מאד לעבוד עם ההורים וזה מביא תועלת לעבוד עם ההורים.
טלב אלסאנע: ווליד, יש תכניות למעורבות של ההורים במגזר הערבי?
ווליד חדד: כן, יש מה שנקרא "סיירות הורים".
ווליד חדד: זה פרויקט חדש שהכנסנו.
ווליד חדד: זה שילוב ההורים - - -
טלב אלסאנע: זה נמצא במגזר הערבי?
טלב אלסאנע: ביישובים הערבים?
ווליד חדד: יש סיירות הורים בשפרעם, יש בנצרת, יש בתמרה, אבל בסגנון אחר.
ווליד חדד: בחברה היהודית לוקחים את זה ממקום אחר, ובחברה הערבית, אגב הרגישות התרבותית, יש סיירות הורים, אבל בסגנון אחר.
ווליד חדד: אני אומר לך, יש בכמה יישובים ואנחנו עובדים ברגישות.
טלב אלסאנע: לגבי הקמפיינים והפרויקטים שמריצים בבתי הספר ומחוץ לבתי הספר, יש אחר כך הערכה למידת ההצלחה?
טלב אלסאנע: כי לפעמים קמפיין מוביל לתוצאה הפוכה.
טלב אלסאנע: זה מגרה את התלמידים והילדים, ומסקרן יותר.
טלב אלסאנע: אז נבחנת ההשפעה החיובית?
ווליד חדד: ברשותך אגיד משהו.
ווליד חדד: כל תכנית שנתית שמוגשת, בכל היישובים שהזכרתי, חייבים להופיע בה דברים בסיסים.
ווליד חדד: תכניות לנוער בסיכון ונוער נורמטיבי, תכניות לאנשי מקצוע, תכניות להורים, תכניות לקהילה הרחבה.
ווליד חדד: מתאם חייב להגיש פעילויות שיש להן את כל האלמנטים האלה.
ווליד חדד: ההורים זה משהו בסיסי, אז יש מתאמים שעובדים יותר עם הורים, יש מתאמים שעובדים פחות עם הורים, אבל זה תנאי בסיסי בתכנית שנתית, יש בעיית שיתוף פעולה עם הורים.
ווליד חדד: מתחילים לפעמים עם 20 הורים בקבוצה, מסיימים עם 5-6.
ווליד חדד: זו סוגיה שאנחנו כל הזמן מנסים לעבוד עליה, אבל אני מוכרח להגיד ששיתוף הפעולה עם האימהות הוא פי עשרה.
ווליד חדד: האמא מגיעה למפגשים האלה יותר מהאבא.
טלב אלסאנע: במקום קמפיינים ארציים שאתה ציינת, כנסים ארציים – אם הפעילות תהיה מקומית, המתאם המקומי יבחן איזו פעילות תרבותית שהוא בוחר והוא מקיים, כהצגה או זמרים או משהו אחר – מה מידת ההסכמה או התמיכה שלכם בעניין?
ווליד חדד: אנחנו תומכים ואנחנו מלווים את זה אפילו תקשורתית.
ווליד חדד: אם ניתן את הדוגמא הספציפית למה שראית בטייבה, ג'לאל היה מעורב וגם עזר להפיץ את זה בתקשורת.
ווליד חדד: אז כל מתאם גם רשאי לעשות כנס מקומי.
ווליד חדד: היו בנצרת, באום אל פאחם, עשו כנס אימאמים לפני תקופה.
ווליד חדד: אז הזמינו אנשים, אני הזמנתי את הצוות ואנשים שמעוניינים להגיע לשם, אבל זה היה כנס מקומי.
ווליד חדד: אז יש כאלה מתאמים שרוצים משהו מקומי ליישוב שלו, ואנחנו פותחים אם הוא רוצה להזמין.
ווליד חדד: בחיפה נגיד הרכזת שלנו עשתה לרכזים בבתי הספר הטכנולוגים.
ווליד חדד: עשו כנס ליועצים בבתי ספר טכנולוגיים בחיפה, הזמנתי מיישובים אחרים.
ווליד חדד: אבל כל מתאם או רכז רשאי לעשות פעילות מקומית.
טלב אלסאנע: יש מוזמנים נוספים שהגיעו, בבקשה.
הימאת חאג' יחיא: רציתי להגיד שיש תכניות אחרי שיודעים שילד נכנס לזה או השתמש, אז יש תכניות במשרד עם המלחמה בסמים שהיועצות מובילות, לטיפול בילדים.
הימאת חאג' יחיא: זה קורה בבתי הספר וזה פרויקט מאד טוב, אבל זה פרויקט מאד קשה וחסרות לנו יועצות שישתלמו בנושא הזה.
הימאת חאג' יחיא: זו כאילו אחריות שלי, אני מדברת על מה שקורה, כי צריך קודם כל מאמץ - - -
ג'מאל זחאלקה: כל דבר יעיל הוא קשה.
ג'מאל זחאלקה: דברים קלים לא עובדים.
הימאת חאג' יחיא: הקבוצה, אתם כולכם אנשי מקצוע, הקבוצה וקבוצה של תלמידי בני אותו גיל השווים וזה, מאד משפיעים אחד על השני, והעבודה שאני מדברת עליה היא לא של בן אדם יחיד.
הימאת חאג' יחיא: זה לא פסיכולוג ועובד סוציאלי, זה יועצת עם קבוצת תלמידים שכולם באותה סירה, או השתמשו או משהו כזה וזה מאד עובד.
הימאת חאג' יחיא: אבל זה חסר לנו, לא לכל בתי הספר יש דבר כזה וצריך להיות.
טלב אלסאנע: מוזמנים נוספים שרוצים להתייחס?
מוחמד ברכה: הייתה לי שאלה, ברשותך יושב הראש.
מוחמד ברכה: אמרת משהו שפשוט אני רוצה להבין אותו יותר.
מוחמד ברכה: כשבאים לתלמידים עם הקמפיין שזה כיפאק ולא כיפאק, או קאסק, הוא אומר "זה לא אני".
מוחמד ברכה: זה מה שאמרת.
מוחמד ברכה: זה לא אני, בגלל שהקמפיין לא מדבר אליו או בגלל שהוא בסוג של הכחשה שהוא לא יגיע לזה.
הימאת חאג' יחיא: בהכחשה, כי הוא כאילו הגיבור של העולם, לא יקרה לו דבר כזה, במיוחד מתבגר.
הימאת חאג' יחיא: הוא בעצמו האוויר של העולם, לא יקרה לו דבר כזה.
הימאת חאג' יחיא: צריך לקרב אותו.
מוחמד ברכה: סוג של הכחשה – "זה לא יקרה לי".
הימאת חאג' יחיא: כן, ואנחנו מנסים להביא דברים עדכניים שקורים.
הימאת חאג' יחיא: למשל אם אני בטייבה וקורה משהו מסוים, למשל קרתה אתמול תאונה ויש שם מישהו שמעורב עם סמים או משהו, אז מיד אני מביאה את זה, אקטואלי לתלמיד שיראה.
הימאת חאג' יחיא: אם זה קרוב משפחה שלו, למרות שלפעמים זה נוגע באתיקה המקצועית של העבודה, אבל לפעמים אתה מביא משהו מאד מאד קרוב לילד.
נאסר אבו סאפי: אני בספק אם זה נכון לכל התרבויות של החברה הערבית מהדרום עד הצפון, אפרופו רגש תרבותי.
טלב אלסאנע: חברים, יש לכם זכות התייחסות לנושא הדיון.
אלי טנא: אני באיזה שהוא שלב הרגשתי שיש פה קצת איבוד פוקוס.
אלי טנא: התחלנו את זה בתור קמפיין הפרסום וההסברה, שזו פעילות שהיא בדרך כלל בתנועות מדיה פרסומית.
טלב אלסאנע: זה הנושא.
אלי טנא: ואיפה שהוא גנבנו לפעילויות אחרות שקראנו להן אפילו קמפיינים, אבל הם לא קמפיינים, הם התארגנות הסברה פנים בית ספרית, פנים קהילתית, שהיא אגב בהיררכיה של ווליד, כמובן.
טלב אלסאנע: המטרה היא להעשיר את הדיון, להוסיף, אבל זו לא מטרת הדיון.
טלב אלסאנע: הדברים שנאמרו הם דברים חשובים וחשוב שיאמרו.
טלב אלסאנע: לקראת הסיכום, עוד מישהו רוצה לציין הערות לסיכום?
אוריאנה אלמסי: אני אשמח להגיד שבנושא התקציב אני אעביר לך ותתקן לי.
טלב אלסאנע: אנחנו בסיכום נתייחס לעניין.
יאיר גלר: אני מבטיחך נאמנה שאצלנו הכל שקוף, אנחנו באמת, אני יכול להגיד רק במילה אחרונה, ב-2012 עשינו שינוי אסטרטגי מהמעלה השלישית בכל הנושא.
יאיר גלר: גם הגדלת ההיקפים של הפעילות במגזר הערבי, כפי שכבר צוין פה בחלק מהדברים, וגם בנושא של הפרסום הממוקד.
יאיר גלר: אני חושב שאם נעשה את אותו דיון בתחילת שנת 2013, אנחנו נצביע על עוד כמה מדרגות ושלבים שעלינו בהם, עם תעדוף מאד מאד ברור ומובהק לטובת המגזר הערבי.
ג'מאל זחאלקה: הפעילות מבורכת כמובן, ואני מוסיף שזה חשוב מאד להשתמש בכלים הקיימים.
ג'מאל זחאלקה: הוא ציין את כנס האימאמים, זה חשוב מאד.
ג'מאל זחאלקה: יש לזה השפעה אדירה על אנשים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שבקלות אפשר.
ג'מאל זחאלקה: הם רוצים דברים כאלה, הם מעוניינים ואפשר לגשת אליהם ואפשר לפנות לעשרות אם לא מאות אלפי אנשים תוך תקופה קצרה בדרך הזו.
ג'מאל זחאלקה: כלי אחר שאני חושב שהוא לא פחות חשוב, זה המחנכים בבתי הספר.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם יש תכנית למחנך, לשעת מחנך בנושא הזה.
נאסר אבו סאפי: יש במשרד החינוך, תכנית ליבה, שעת מחנך.
ג'מאל זחאלקה: שעת מחנך בנושא, האם היא מיושמת?
ג'מאל זחאלקה: כלומר, האם התלמיד מקבל את ההדרכה?
ג'מאל זחאלקה: כלומר, שעת מחנך בנויה, האם היא מיושמת?
ג'מאל זחאלקה: אני לא שמעתי מהבנות שלי שהן היו חשופות לדבר כזה.
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שכן, אני לא יודע, יכול להיות שלא.
נאסר אבו סאפי: לא, לנושא סמים לא.
ג'מאל זחאלקה: בנושא סמים.
נאסר אבו סאפי: סמים לא.
נאסר אבו סאפי: יש תכנית ליבה שהיא לא נוגעת לסמים.
הימאת חאג' יחיא: יש תכנית ליבה שהיא קרויה "כישורי חיים".
הימאת חאג' יחיא: בתוך תכנית הליבה "כישורי חיים" יש בכל חודש נושא מסוים ויש - - -
טלב אלסאנע: זה לא בהכרח עניין סמים ואלכוהול.
הימאת חאג' יחיא: לא, יש.
טלב אלסאנע: זה מושג רחב "כישורי חיים".
הימאת חאג' יחיא: כישורי חיים זה לכל הכיתות, מהגן עד כיתה י"ב, אבל בכל שנה, בכל תכנית יש קטע של עישון, קטע של סמים וקטע של אלכוהול, בכל השנים, בכל הכיתות.
הימאת חאג' יחיא: כמו שיש אלימות, כמו שיש איך להתמודד עם התעללות, כישורים כאלה.
הימאת חאג' יחיא: יש גם כישורים איך להתמודד גירויים של אלכוהול או סמים או לא יודעת מה.
הימאת חאג' יחיא: יש בתכנית "כישורי חיים" את הנקודות האלה של סמים ואלכוהול ועישון.
הימאת חאג' יחיא: זה מתחיל בכיתות א'.
הימאת חאג' יחיא: בחלק של היישום זה תלוי, אתה יודע, בנפשות הפועלות שם.
ג'מאל זחאלקה: אבל זה במינון צנוע.
הימאת חאג' יחיא: אבל צריך לעודד את זה.
ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה דבר אחד, אני רוצה להציע לוועדה - - -
טלב אלסאנע: אנחנו לא פותחים את זה לדיון עכשיו.
ג'מאל זחאלקה: אני לא פותח דיון, יש לי הצעה של משפט אחד.
ג'מאל זחאלקה: ליישם את התכנית, שתהיה תכנית למלחמה בסמים של מחנך בשעת מחנך ושהיא תהיה מיושמת, לא רק תהיה קיימת.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, יש תכנית שאפשר להשתמש בה ולדאוג שתהיה מיושמת.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע מי הגורם במשרד החינוך שאחראי על יישום התכנית, זה הכל.
יוסי הראל-פיש: משפט אחד לגבי הליווי המחקרי.
יוסי הראל-פיש: כמו שכבוד יושב הראש יודע, יש לנו את הסקר של HBC, שהוא סקר על מדגם מייצג ארצי של בני נוער, שקיבלנו החלטה לעשות אותו פעם בשנתיים, במקום פעם בארבע שנים ובשנה הקרובה זה הולך להיכנס לשטח.
יוסי הראל-פיש: יש שם מדגם מייצג של כל הנוער הערבי, בנוסף על המגזרים האחרים.
יוסי הראל-פיש: הנתונים הללו יאפשרו לנו יד על הדופק לאורך השנים הקרובות, כדי לראות כיצד כל הפעילות שאנחנו עושים במגזר נותנת את אותותיה, לא רק בממדי תוצאה של התנהגויות, אלא גם במדדים של החשיפה שלהם לסוג הפעילויות הללו שאנחנו עושים בקהילה.
יוסי הראל-פיש: זה שאלות שאנחנו מכניסים לתוך השאלון עכשיו.
טלב אלסאנע: בבקשה, חבר הכנסת מוחמד ברכה.
מוחמד ברכה: היות והדיון הזה מתמקד בקמפיין פרסום והסברה, היות ואנחנו לא עוסקים לא בגמילה ולא בשיקום וכל הדברים האלה, אנחנו לא עוסקים בדברים אחרי שהם קרו, אלא מנסים לעסוק בדבר העיקרי וזה למנוע את המגע הראשון בין האדם לבין הסם או בין האלכוהול ואני אגיד מילה בעניין עכשיו.
מוחמד ברכה: לכן המוקד הקריטי והחשוב הוא לדבר לצעירים במערכת החינוך.
מוחמד ברכה: לא מספיק לדעתי, זאת אומרת המעורבות של הרשויות המקומיות היא לא במידת היכולת להטיף לכלל הציבור, אלא ביכולתה לעשות את ה- Connection הזה בין הפעילות של הרשות או של המוסדות האחרים, לבין מוסדות החינוך האחרים והנוער.
מוחמד ברכה: שם נמצא הדבר הקריטי.
מוחמד ברכה: לכן לא במקרה ניסיתי להציק לך בעניין הזה, כי אני חושב שפה נעשים הדברים.
מוחמד ברכה: אם אתה מבטיח שה-Touch הראשון לא נעשה עם הסמים בגיל צעיר, אז אתה בעצם שריינת.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שזה הדבר העיקרי.
מוחמד ברכה: לכן קמפיינים צריכים להיבחן גם במבחן התוצאה ובמידת ההשפעה על הדור הצעיר.
מוחמד ברכה: ההערה השנייה והאחרונה, אני לפני שסיימתי את תפקידי כיושב ראש הוועדה, סיכמתי עם יושב ראש הכנסת להרחיב את המנדט של הוועדה, אמרתי לך את זה.
מוחמד ברכה: שתהיה ועדה למלחמה בסמים ובאלכוהוליזם.
מוחמד ברכה: לא אלכוהול, אלכוהול זה בלו ומכס, זה בוועדת הכלכלה, אבל אלכוהוליזם זה פה.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שכדאי שאתה ואני גם עכשיו, כסגן יושב ראש הכנסת בנשיאות, אנחנו ננסה לקדם את זה, להרחיב את המנדט.
מוחמד ברכה: היות והרשות עוסקת גם בסמים ובאלכוהול, חשוב שלרשות יהיה בית פרלמנטרי שזו הוועדה הזו.
מוחמד ברכה: הבית הפרלמנטרי הזה צריך לכלול גם את הנושא של האלכוהוליזם.
טלב אלסאנע: אנחנו מקדמים את זה דרך חקיקה.
יאיר גלר: בעוד שעה וחצי כבוד יושב הראש עובר איתנו לוועדת הפנים, כדי לעגן את זה בחקיקה.
טלב אלסאנע: יש חקיקה בהגדרה של הרשות.
יאיר גלר: התיקון הוא היום.
יאיר גלר: אתה גם מוזמן, אני אשמח שתצטרף.
מוחמד ברכה: זה באיחור.
מוחמד ברכה: אגב, המשפט האחרון, כאן יושבים יושב הראש הנוכחי, יושב הראש לשעבר ויושב ראש הבא.
טלב אלסאנע: כולם יושבי ראש.
יוסי הראל-פיש: אני רק רוצה להעיר לגבי השימוש במילה אלכוהוליזם.
יוסי הראל-פיש: אני הייתי מציע – שימוש לרעה באלכוהול.
מוחמד ברכה: זה אכן יותר מדויק.
מוחמד ברכה: לא צריך להגיע לאלכוהוליזם, אתה צודק.
יוסי הראל-פיש: אלכוהוליזם זו תופעה של מבוגרים.
יוסי הראל-פיש: אצל בני הנוער זאת לא הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: לא מספיק המילים נגע סמים ואלכוהול?
יוסי הראל-פיש: נגע.
טלב אלסאנע: רבותי, לצורך הסיכום: בקשר לשאלה של חברי, חבר הכנסת ברכה, אני מבין שהיום יאושר החוק בקריאה שנייה ושלישית, אשר מגדיר ומרחיב את המנדט של הרשות, שיכלול גם מלחמה בסמים ובאלכוהול, ולכן אוטומטית בפעילות הפרלמנטארית, יש את הבסיס המשפטי-החוקי, אז לאור התיקון בחוק אנחנו נבקש לתקן את המנדט של הוועדה.
טלב אלסאנע: אמנם זה נמצא בחסותה ובאחריותה של הוועדה, אבל אנחנו רוצים לעגן את זה באופן פורמאלי.
יאיר גלר: אתה תעזור לנו שם.
טלב אלסאנע: בשמחה.
טלב אלסאנע: לאחר הדיון הממצה והחשוב הזה, הוועדה מברכת על המגמה שמובילה הרשות בכל הנוגע להובלת ההסברה והקמפיינים בשפה הערבית.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים בחיוב העסקת יועץ או דובר, וגם שיש קמפיינים שמקדמים הן לגבי אלכוהול והן לגבי הסמים, בשפה הערבית.
טלב אלסאנע: חשוב שגם יצירת המקור תהיה בערבית ולא רק פרסומים מתורגמים מעברית לערבית.
טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים שהרשות תיזום מחקר מקיף כדי להתוות, גם כן בעקבות מסקנות המחקר, איזה יעדים, איזה גילאים, ואיך לפנות לכל גיל וגיל.
טלב אלסאנע: וגם מקומות, בנגב, בצפון, בדרום, במגזר ערבי זה או אחר, כדי להתאים את התכניות לתוצאות.
טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים לקבל מהרשות נתונים לגבי עניין הפערים בקשר לתקצוב והניצול שהיום היה נושא למחלוקת; וגם כן אם יש נתונים בנוגע לשימוש בסמים.
טלב אלסאנע: הנתונים שיש לנו הם לגבי 2009, והם שונים ממה שציינת במהלך הישיבה היום.
יאיר גלר: יש נתונים עדכניים.
טלב אלסאנע: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי שינוי המגמה.
מוחמד ברכה: אדוני, לפני שאתה אומר את המשפט האחרון, אני חושב שלדיון הבא צריך שיתווספו שני גורמים נוספים – הרשויות המקומיות ומשרד הרווחה.
יאיר גלר: נציג הרשויות המקומיות ישב פה.
יאיר גלר: פיני קבלו ישב פה.
טלב אלסאנע: פיני קבלו ממרכז השלטון המקומי.
מוחמד ברכה: כשמדובר על המגזר הערבי הייתי מעדיף להזמין את נציג הרשויות הערביות.
טלב אלסאנע: כן, זה רעיון טוב, דרך אגב, זה חשוב מאד.
טלב אלסאנע: אנחנו נבקש להעביר לוועדה את התכניות שאתם מריצים בקשר לעניין ההסברה בשפה הערבית, שציינתם שזה קיים, וגם את המצגת אם אפשר להעביר לנו, אנחנו נשמח לראות.
טלב אלסאנע: רבותיי, בוקר טוב.
טלב אלסאנע: נושא הדיון הוא בהמשך לישיבות קודמות שקיימנו בעניין הקנאביס הרפואי וכל המעקב וההסדרה של הנושא.
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לראות בישיבת ההמשך את ההתפתחויות שיש, ההתקדמות שיש בעניין של הסוכנות שהתחייב משרד הבריאות לקדם, איפה זה עומד, וגם הרבה טענות ותלונות שקיבלנו לגבי אנשים שנזקקים ולא מקבלים את האישורים, את המעמד של קנאביס הרפואי, מבחינת הסדרתו כתרופה, איפה זה עומד, מחקרים שנעשו, אם אכן נעשו, העניין של החממות לגידול והבקרה והזליגה לשוק, כפי ששמענו, מבחינת גורמי האכיפה ובתור ישיבת המשך אז אנחנו רוצים לשמוע התפתחויות וחדשות, אם יש דברים שהשתנו מאז הישיבה הקודמת.
טלב אלסאנע: אני מקבל בברכה את חבריי שהצטרפו לדיון.
טלב אלסאנע: משרד הבריאות יפתח את הישיבה, בבקשה.
בועז לב: יש לי מצגת, אבל אני חושב שאני אוכל לוותר עליה.
בועז לב: אני אעבור בקצרה על מה התרחש מאז מפגשנו האחרון.
בועז לב: קודם כל באופן עקרוני הוקמה הסוכנות הממשלתית, משרד הבריאות הוא הסוכנות הממשלתית לצורך העניין הזה וראש הסוכנות הוא מנכ"ל משרד הבריאות, כך שמבחינת הצד החקיקתי של העניין זאת הסיטואציה, יש סוכנות והיא הוכרזה גם ככזאת.
טלב אלסאנע: אבל הקמת הסוכנות גרמה לשינוי?
טלב אלסאנע: חל שינוי כלשהו?
בועז לב: ברשותך, אני אעבור על הכול.
בועז לב: באופן עקרוני תוקננה ונמצאים בתהליך של איוש והקמה היחידה לקנאביס רפואי, אושרו 5 תקנים, שזה בהחלט שדרוג לסיטואציה שהייתה קיימת, מכרזים יצאו לדרך, המכרז לראש היחידה למעשה נסגר ועתיד להתקיים בימים אלה, כאשר היה עיכוב במכרז בגלל ההגדרות של מי שיכול לעמוד בראש היחידה הזאת.
בועז לב: זה נפתח לרופא, רוקח, אחות, בעלי מקצועות רפואיים רלוונטיים שיתחרו ו-let the best man win בעניין הזה.
דב חנין: בכל תחום אתם הולכים על השיטה הזאת של let the best man win?
דב חנין: רופא, אחות, עובד סוציאלי?
בועז לב: לא, אבל תמיד the best man wins.
דב חנין: באמת?
טלב אלסאנע: בפוליטיקה לא רואים את זה תמיד.
בועז לב: יש תפקידים שניתן לפתוח אותם יותר רחב ויש תפקידים שאנחנו חושבים, למשל מנתח לב, נראה לנו שבמכרז למנהל מחלקה לא נכון שיהיה שם- - -
דב חנין: אני שמח לשמוע שלפחות מנתח לב לא יכול להיות רק עובד סוציאלי.
אילן גילאון: הבעיה זה לא ה-best man, צריך למצוא אותם יותר מהר.
אילן גילאון: את הכי טובים צריך למצוא יותר מהר.
בועז לב: חבר'ה, בעניין הזה אנחנו הולכים בהליך של מכרז על פי חוק.
בועז לב: ברגע שיקבעו את המכרז, אין לנו שליטה בעניין הזה.
דב חנין: דר' לב, אנחנו בוודאי מבינים את מה שאתה אומר.
דב חנין: אני מתעכב על הנקודה הזאת כי היא נקודה חשובה ומשמעותית והיה עליה ויכוח פה בוועדה.
דב חנין: לפחות העמדה שלי, ואני מקווה שזו תהיה גם עמדתה של הוועדה, שכיוון שאנחנו עוסקים בתחום מאוד מורכב, שנמצא בתהליכי התפתחות ושיש לגביו שאלות וגם ספקות וגם התלבטויות, התחום הזה ראוי ומתאים שיעמוד בראשו רופא שמתמחה בנושאים הרלוונטיים לתחום הזה ולא תפתחו אותו לאיזה שהם אנשי מינהל או אחיות או כל מיני אנשים אחרים, שהם אנשים מצוינים, אבל הם לא קיבלו את ההכשרה המקצועית והמקיפה והיסודית שדרושה דווקא ב- - - יכול להיות שבעוד עשר שנים כל התורה תיכתב ותוכלו לקחת מנהלן טוב שיוכל לבצע את זה.
דב חנין: כרגע, כשהתחום הזה נמצא בתהליכי הגיבוש שלו, ומרכז המחקר והמידע של הכנסת ערך רשימה עיקרית של שאלות שעומדות בפנינו, חיוני שבראש התחום הזה יעמוד רופא ושרופא יהיה זה שמקבל את ההחלטות ויכוון את המערכת הזאת כדי שבסופו של דבר הפרמטר הרפואי של מה נכון למטופל, מה מתאים למטופל, הוא יהיה הפרמטר הקובע ולא מיליון ואחד פרמטרים אחרים.
בועז לב: לשאלתך, אנחנו חושבים שבשלב הזה האתגר המרכזי הוא להקים מערכת מאוד מורכבת, מאוד מסובכת, שיש לה ממשק גם עם המגדלים, גם עם צורת הניפוק, זאת מערכת ארגונית לא פשוטה, לטובת הנושא המקצועי יש גם ועדת התוויות, יש גם אנשי מקצוע בתוך המִנהלת, כך שמי שיעמוד בראש המִנהלת, זה צריך להיות האיש שמסוגל להתמודד הכי טוב עם האתגר הזה.
בועז לב: זה פתוח לאנשים שהם קרובים מאוד לתחום הזה, זאת עמדתנו המקצועית וכך גם פתחנו את המכרז, לרופא, לרוקח, לאחות, אנשים שיכולים לעשות את התפקיד הזה בצורה טובה.
דב חנין: רשמתי בפניי את תשובתך, אבל אני חייב לומר שלחלוטין לא השתכנעתי.
טלב אלסאנע: יכול להיות שבמסגרת המכרז- - -
דב חנין: רופא, רוקח, אחות, יש סטודנטים שעושים עבודה נהדרת, אני מכיר כמה מהם, למה לא ניתן את זה לסטודנט?
דב חנין: אלה אנשים מצוינים.
אילן גילאון: אולי זה קשור לעניין הזה שפתאום החמצתי משהו, או נרדמנו בשמירה.
אילן גילאון: כל הדיון הזה, שהתרחש בעבר בוועדת הבריאות, עבר לוועדת השרים ויכול להיות שזה קשור גם לתשובה כאן.
אילן גילאון: זאת אומרת איפה אנחנו נרדמנו?
אילן גילאון: כי , שזה המקום הטבעי שהקנאביס הרפואי יישב ולא בוועדת הסמים, עם כל הכבוד, שם היו צריכים לדון בדברים האלה והגענו לאיזה שהם שלבים שהתחילו כאן מחדש שוב.
טלב אלסאנע: כי ההקשר של הקנאביס הוא ההקשר של מאיפה זה מתחיל, אנחנו החרגנו את השימוש בקנאביס למטרות רפואיות.
אילן גילאון: דווקא במקרה הזה ההגדרה הזאת מסבכת אולי את העניין יותר ממה שהיא צריכה לסבך.
טלב אלסאנע: לכן ההדגש הוא על הממד הבריאותי והרפואי בעניין הזה.
אילן גילאון: איך האדם שנדרש לדבר הזה מקבל אותו בבית המרקחת באופן מסודר.
אילן גילאון: שלושה דברים צריכים להיות כאן, הנפקה למי שצריך, טיפול בעניין של רשימת ההתוויות שישנה במדינת ישראל והדבר השלישי זה עניין של מי מספק את הקנאביס.
אילן גילאון: זאת אומרת אנחנו בעד כחול לבן, זה ברור לגמרי, זה היה הכיוון בוועדת העבודה, עד כדי כך שכשהראינו שיושבת בצינור חקיקה מסודרת, על ידי כל חברי הוועדה, ואם הדברים באמת לא מתקדמים ואני שומע שהבעיות עדיין מתנקזות לאדם אחד שנושא בעיקר העול, זה פרופ' יהודה ברוך, אז כנראה שנצטרך להפעיל את החקיקה בצורה מסודרת, ואין לנו בררה אחרת.
בועז לב: אנחנו לעומת זה, ברשותך, סבורים שהדברים כן מתקדמים והמִנהלת כן קמה וההסדרה החקיקתית החוקית של המעמד של כל אחת מהיחידות האלה כן מתקדם.
בועז לב: זכותה של הכנסת כמובן לחוקק, אבל אני חושב שהפתרון הזה הוא יותר נכון.
בועז לב: אבל ברשותכם, אני רוצה להמשיך להציג לאן התקדמנו.
בועז לב: הרחבנו את מספר הרופאים שהם בעלי סמכות מנהל על פי פקודת הסמים המסוכנים לנפק מרשמים, הוספנו עוד רופאים אונקולוגים.
בועז לב: אנחנו עדיין לא נמצאים במקום שבו אנחנו מכשירים את כלל הרופאים, או רופאים נוספים- - -
קריאה: אנחנו הוספנו רופא אונקולוגי אחד.
בועז לב: שניים.
שלומי סנדק: שיכול לאשר רק לחולים אונקולוגים שמאושפזים רק בבית החולים שלו, נכון?
שלומי סנדק: עשיתם כיכרות איפה שאין תנועה, כרגיל.
בועז לב: חשבנו שהחולים האונקולוגים זקוקים לזה באמת בדחיפות מרבית ולכן שמנו את זה במרכזים האונקולוגיים.
בועז לב: עדיין יש לנו בעיה מבחינת פקודת הסמים המסוכנים שבהם רק רופא ממשלתי לכאורה יכול לחתום על ההסמכה הזאת.
בועז לב: גם את זה נרצה להרחיב כדי שרופאים מהדסה ומקופת חולים יוכלו גם הם לנפק את ה- - -
טלב אלסאנע: מה הקריטריון בעניין הזה?
בועז לב: רופא ממשלתי, רופא שהוא עובד מדינה, לצורך העניין.
טלב אלסאנע: עד היום, כמה רופאים?
בועז לב: שמונה.
טלב אלסאנע: מבחינת הפריסה שלהם איפה הם נמצאים?
בועז לב: במרכזים האונקולוגיים, מחיפה ועד באר שבע.
טלב אלסאנע: בבאר שבע יש?
בועז לב: באר שבע קופת חולים, אני מצטער.
שלומי סנדק: לא, אסף הרופא זה הכי דרומי, אני חושב.
בועז לב: התכנית היא להרחיב ולראות איך אנחנו יכולים לשנות את הדיקטט המשפטי הזה שבו רק רופא ממשלתי יוכל לעשות את זה.
טלב אלסאנע: מה המגמה?
טלב אלסאנע: מי ייתן מה?
בועז לב: זה יצטרך לבוא לכנסת, זו פקודת הסמים.
טלב אלסאנע: אבל הכיוון שלכם?
בועז לב: אנחנו מאוד בעד.
בועז לב: חד וחלק מאוד בעד, אין בכלל ספק, להרחיב את זה גם לרופאים שאינם עובדי מדינה.
אילן גילאון: אולי תחכימו אותנו, מה רשימת ההתוויות בישראל?
בועז לב: תיכף אני אגיע לזה, ברשותך.
בועז לב: קודם כל אנחנו נמצאים בתהליך של מחשוב המערכת, גם זה מתקדם- - -
דב חנין: איך מתקדם תהליך המחשוב?
דב חנין: מה יהיה בסופו, איך זה ייראה?
בועז לב: נחתם הסכם עם חברה שמספקת שירותי תמיכה למערכת המחשוב הקיימת, כלומר אנחנו אל"ף, נחזק את המערכת הקיימת כעת, ויש מכרז שיפתח את כל הסוגיה הזאת, יעשה ניתוח מחדש וימחשב את כל המערכת כאשר- - -
דב חנין: מה תהיה התוצאה בסוף?
דב חנין: כשהעסק ייגמר, מה אתם תוכלו לדעת בתוך המערכת הממוחשבת על כל פעולה שנעשית?
בועז לב: יהודה, אולי אתה רוצה להרחיב?
יהודה ברוך: אנחנו רוצים לדעת כמובן את שם החולה, שם הרופא המטפל שאחראי על המעקב, הסיבה בגינה ניתן הקנאביס, ובהמשך אנחנו נמחשב גם את השאלונים השונים, כיוון שמה שאנחנו עושים חשוב להצלחת הטיפול.
דב חנין: גם מעקב על איזה קנאביס רפואי ניתן, מאיזה מקור, מה הכמויות של החומר הפעיל בדבר הזה?
דב חנין: כל זה יהיה לכם במערכת?
בועז לב: נכון להיום אנחנו לא יודעים.
יהודה ברוך: ספק, אנחנו עושים מעקב.
יהודה ברוך: בהמשך נגדיר אל מול הספקים, וזה חלק מהדיון על ספקים, את הסמים, בכוונתנו לדרוש שיוגדר גם ברישיון ובתוך זה גם הזן שהחולה מקבל.
יהודה ברוך: ברגע שנדע את הזן, בתוך זה גם יודעים את החומרים הפעילים.
יהודה ברוך: אני מזכיר, יש 460 חומרים פעילים בקנאביס, אנחנו בודקים שניים, TAC ו-CBD בלבד.
יהודה ברוך: אולי נוסיף בהמשך את ה-CPN.
יהודה ברוך: אנחנו צריכים לדעת את המינונים- - - ובתוך זה שנוכל להוציא כל מיני- - -
טלב אלסאנע: כל המידע הזה לגבי כל המטופלים?
יהודה ברוך: נכון להיום חלק מהמידע כבר קיים.
יהודה ברוך: זנים למשל אנחנו עדיין לא- - -
דב חנין: הנה עוד נימוק למה צריך לעמוד רופא בראש המערכת הזו.
בועז לב: מה הקשר?
יהודה ברוך: אני לא מסכים- - -
טלב אלסאנע: דב, אני מבין שבמערכת יש רופאים ויש אנשים שיהיו מוסמכים, עם סמכויות אך ורק לרופא, זאת אומרת לא בהכרח מי שיעמוד בראש המערכת חייב לדעת הכול.
טלב אלסאנע: בתחומים שברפואה מופקד עליהם אך ורק רופא שהוא אחראי עליהם.
יהודה ברוך: המטרה של משרד הבריאות זה לתת ל-35 רופאים את סמכות המנהל, אנחנו דיברנו על זה, 16 בקופות, 4 בכל מקום, בכל בתי החולים רופא אחד או שניים שיאשרו- - -
דב חנין: גם מנהלי בתי חולים לא חייבים להיות רופאים?
דב חנין: אני פשוט רוצה להבין את המדיניות הכללית.
יהודה ברוך: לצערי כן.
דב חנין: זה שינוי גדול.
דב חנין: אני פעם עבדתי עם משרד הבריאות בכל מיני עניינים וטענתי שבכול מתעסקים רופאים- - -
אילן גילאון: אפילו השר לא חייב להיות רופא.
טלב אלסאנע: מנהלי בתי חולים יכולים להיות לא רופאים.
בועז לב: על פי החוק התשובה היא שאין חובה שמנהל בית חולים יהיה- - -
דב חנין: אני מוטרד מהמדיניות.
בועז לב: ממה?
דב חנין: מהמדיניות שאומרת שאלמנטים קריטיים, מרכזיים, בתוך מערכת הבריאות, נפתחים, וזה אלמנט קריטי, כי זה תחום שבאמת עובר התפתחות מאוד מורכבת, מאוד לא פשוטה, עם הרבה שאלות, ותחומים כאלה אתם מוציאים החוצה לאנשים שאינם רופאים.
בועז לב: אנחנו לא מוציאים החוצה, אנחנו יוצאים למכרז ומאפשרים לאנשים שהם מוכשרים בתחום הזה לתת מענה לעניין הזה.
דב חנין: אז אני אומר, אם זו הגישה הכללית של משרד הבריאות בכלל- - -
בועז לב: זאת לא הגישה הכללית, זאת הגישה שלנו לגבי הנושא הזה לאחר שהוא נבחן.
טלב אלסאנע: דב, הוויכוח הזה לא יסתיים, כי העמדה שלך ברורה, העמדה שלהם ברורה ו- - -