GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: יש לך דוגמאות, ערכות הסברה כאלה בשפה הערבית שאתם כתבתם?
ג'לאל בנא: יש לנו, אנחנו לא הבאנו, אנחנו יכולים לשלוח לכם, בוודאי.
ג'לאל בנא: עכשיו אנחנו מטפלים ב - - -
מוחמד ברכה: ג'לאל, הרי הכותרת של הדיון היא הפרסום וקמפיין הפרסום.
מוחמד ברכה: איך באים לדיון על קמפיין פרסומי בלי החומר הבסיסי, אני לא מבין.
מוחמד ברכה: מה זאת אומרת תשלח לנו?
ג'לאל בנא: אתה אומר קמפיין פרסומי, ואני לא מדבר על פרסום, אני מדבר על הסברה.
ג'לאל בנא: אני עכשיו מתייחס לנושא שהוא לא פרסומי במובן של קמפיין הפרסום.
איריס יוגב: הוא מדבר על הסברה בבתי הספר, בקהילה.
מוחמד ברכה: כן, אבל מצטיידים בחומר הרלבנטי לצורך הדיון, שנראה מה אתם עושים פה.
ג'לאל בנא: תיכף תהיה מצגת.
גלעד היימן: מצגת של הקמפיין הפרסומי, כפי שהוגדר בהזמנה.
מוחמד ברכה: אז למה לא מתחילים עם זה?
ג'לאל בנא: לסיכום, זו העבודה ההסברתית השוטפת שלנו ברשות למלחמה בסמים.
טלב אלסאנע: מי הצוות שעובד ביחד?
ג'לאל בנא: הצוות שלי זה אני ועוד שלושה אנשי מקצוע שעובדים יחד איתי במשרד.
ג'לאל בנא: המשרד שלי נמצא בנצרת ואנחנו עובדים מול הרשות ומול אנשי המקצוע של הרשות.
טלב אלסאנע: לפני כמה זמן הייתה ההתקשרות עם הרשות, שנה, שנתיים?
טלב אלסאנע: מתי התחלתם?
ג'לאל בנא: לא, פחות משנה.
יאיר גלר: כחצי שנה.
מוחמד ברכה: לא בעידן שלך ברשות הוועדה.
טלב אלסאנע: זה שינוי חיובי שאנחנו מברכים עליו.
יאיר גלר: עדי, בבקשה.
עדי זועבי: אם דיברנו על פרסום, אני עדי זועבי, אני מנכ"ל המחלקה הערבית במקאן אריקסון.
עדי זועבי: תיקון למשהו שנאמר כאן, אנחנו מחלקה שקיימת אמנם במקאן אריקסון, אנחנו שבעה אנשים מהמגזר הערבי, כולנו כמובן מהמגזר העברי.
עדי זועבי: המחלקה קיימת משנת 2001 ואני עובד שם משנת 2001, מנכ"ל משנת 2006.
עדי זועבי: אנחנו משרד הפרסום השני בגודלו הפועל במגזר הערבי ונותנים שירותים אסטרטגיים, רכש, מדיה וכו'.
עדי זועבי: אנחנו עובדים נראה לי מנובמבר 2011 עם הרשות למלחמה בסמים, ואני יכול להגיד לכם מהמקום שלי שאפילו הכנו מצגת אם תרצו לראות, לגבי הקמפיין הבא שהוא קמפיין ייעודי לגמרי.
עדי זועבי: מהמקום שלי אני אומר את זה בצניעות, אני אף פעם לא חסיד של אדפטציה.
עדי זועבי: מדובר במגזר שיש לו צרכים משלו והחברה מהרשות גם הלכו איתנו ואנחנו עשינו קמפיין ייעודי אך ורק למגזר הערבי שעולה מיד אחרי סיום חודש הרמדאן.
טלב אלסאנע: מה היעדים שלו?
טלב אלסאנע: מה המסרים שלו?
עדי זועבי: הקמפיין ספציפית עכשיו הוא קמפיין אלכוהול, כאשר היו שני נושאים שעמדו על הפרק, אם זה אלימות ונהיגה בשכרות ונהיגה תחת השפעת אלכוהול.
עדי זועבי: וקיבלנו החלטה משותפת שאנחנו נתקוף את הנושא של האלימות, שהוא נושא גם מחקרי, גם מחקרים לא של הרשות מצביעים על גידול מאד מאסיבי בכל העניין של האלימות, תחת השפעת אלכוהול.
טלב אלסאנע: עכשיו אתם מתמקדים בעניין של אלכוהול ויש התעלמות מהסוגיה של הסמים.
עדי זועבי: לא, היינו בסמים, גם יש תכנית מסודרת.
עדי זועבי: בסמים היינו בקמפיין בחודש ינואר.
יאיר גלר: אנחנו חילקנו את זה לאלכוהול וסמים, שני קמפיינים.
אלי טנא: אולי אני אתערב רק במילה אחת.
אלי טנא: שמי אלי טנא, אני יועץ הפרסום של הרשות.
אלי טנא: יש לנו תכנית סדורה מתי עושים מה, כאשר כל מגזר מקבל בתוך זה את התזמון הנכון, אבל בקיץ אנחנו מתמקדים באלכוהול.
מוחמד ברכה: יש קהלים ייעודים או לציבור בכלל?
מוחמד ברכה: צעירים?
עדי זועבי: העבודה נעשית החל מהשלב - - -
אלי טנא: לקראת סוף השנה יש מהלך רק של סמים, גם יהודים וגם ערבים.
טלב אלסאנע: באיזו שנה?
יאיר גלר: עכשיו, השנה, בסוף השנה הזאת, סוף 2012.
יאיר גלר: היה בסוף שנת 2011 ויהיה בסוף שנת 2012.
יאיר גלר: זה סמים וכרגע זה אלכוהול.
טלב אלסאנע: בשנה הקודמת היה קמפיין בערבית לגבי הסמים?
יאיר גלר: לא היה בכלל.
טלב אלסאנע: לא היה?
יאיר גלר: כן, היה סמים לגבי המגזר הערבי בסוף 2011.
יאיר גלר: זה היה היחיד.
יאיר גלר: עיקר המאמץ היה על אלכוהול בשנת 2011, ובסוף שנת 2011 חזרנו חזרה מבחינת קמפיינים, מבחינת השקעת המאמץ, לסמים.
יאיר גלר: אז זה נעשה שוב, זהה לחלוטין – יהודים וערבים.
עדי זועבי: אני רק אסיים את דברי.
טלב אלסאנע: לגבי הסמים אתה אומר שיתחיל?
עדי זועבי: היה בינואר.
טלב אלסאנע: אתם הובלתם אותו?
עדי זועבי: כן, כן, לגמרי.
עדי זועבי: אני רק אענה לחבר הכנסת.
טלב אלסאנע: אתה אומר שהיה קמפיין לגבי הסמים, עם מי פעלתם, איפה זה הופיע, באיזה מוסדות?
עדי זועבי: העבודה הבסיסית היא להגדיר קהל יעד ולתקוף ולנצל את המשאבים בצורה נכונה.
עדי זועבי: למשל, אם אני נותן דוגמא לאלכוהול, רק בשביל הדוגמא, אם אנחנו מגדירים ומאפיינים קהל יעד ואומרים שאנחנו יודעים שהשימוש באלכוהול מתחיל בגיל טיפה יותר מבוגר מאשר המגזר הכללי, כי אם במגזר הערבי מבחינה גיאוגרפית אין פארקים ליד הבתים וכו', אז עד שיש להם רישיון נהיגה ויוצאים, אז אנחנו יודעים איפה סיטואציות השתייה, מי שותה.
עדי זועבי: אני אפילו יורדים לרזולוציה של – לא כל מי ששותה אנחנו רוצים להשפיע עליו במסרים של זהירות ואלימות.
עדי זועבי: אז אנחנו כן יודעים להפנות.
עדי זועבי: אנחנו יודעים למשל, ממחקרים שלנו, שהצעירים הערבים פחות ופחות קוראים עיתונים, אז אנחנו לא ניקח את המשאבים ונעביר אותם - - -
טלב אלסאנע: אתם מתאימים את הקמפיין למחקר שאתם מקיימים?
עדי זועבי: כן, כן, ברור, ברור.
טלב אלסאנע: אתה דיברת לגבי אלכוהול.
טלב אלסאנע: מה לגבי הסמים?
טלב אלסאנע: אני חוזר עוד פעם, בקמפיין שקיימתם לגבי הסמים.
עדי זועבי: גם בסמים בקמפיין ינואר נעשו פעילויות של הגדרת קהל יעד.
טלב אלסאנע: איזה פעילויות פרסום?
טלב אלסאנע: מה הפעילויות שנעשו אז?
עדי זועבי: היה קמפיין.
עדי זועבי: היה קמפיין שכלל סרטונים הסברתיים של – תחשוב פעמיים לפני שאתה מנסה או מתנסה בסמים קלים.
עדי זועבי: זה היה קמפיין שדיבר על - - -
טלב אלסאנע: הקמפיין היה בערבית או בעברית?
עדי זועבי: הקמפיין ספציפית בינואר היה בשפה הערבית לגמרי, חוץ מהסרטונים שדיברו בעברית ונעשו שם כתוביות.
עדי זועבי: זאת אומרת, כל החומרים נעשו בערבית, הבאנרים, כל התכנים היו בערבית.
טלב אלסאנע: איפה זה הופיע?
עדי זועבי: זה הופיע בשני אתרים שזה אתר פאנט ואתר לעאב, לתקופה של שלושה שבועות.
גלעד היימן: אמרנו שזה היה קמפיין אדפטציה, ואנחנו בקמפיין הקרוב, עכשיו נתחיל בעצם אחרי הרמאדן את קמפיין האלכוהול.
גלעד היימן: לקראת סוף השנה נצא בקמפיין פרסומי ייעודי למגזר הערבי בסוגית הסמים.
גלעד היימן: זאת אומרת תכנון הפרסום שלנו היא – חורף – סמים; קיץ – אלכוהול.
אלי טנא: מילה כדי לחדד.
אלי טנא: אני יועץ הפרסום של הרשות.
אלי טנא: במהלך שהיה בדצמבר ינואר עשינו אדפטציה של המסרים, עשינו באותה מידה אצל המגזר היהודי והמגזר הערבי, עם אותם מסרים.
אלי טנא: עשינו אדפטציה מבחינת השפה והכתוביות.
אלי טנא: החלטנו לשנות את זה השנה ולכן אנחנו הולכים על אסטרטגיה ספציפית למגזר הערבי, עם מסרים ספציפיים שמתאימים לתרבות, לרוח, למצב שבו הם נמצאים וכו'.
טלב אלסאנע: מבחינת הרדיו והטלוויזיה אני חושב שהם לא מגיעים לשם.
יאיר גלר: תיכנס קצת יותר לפרטים של הקמפיין הצפוי, כי אני רואה שיושב הראש רוצה לשאול בכל זאת.
עדי זועבי: הקמפיין הצפוי הוא אלכוהול.
יאיר גלר: איפה זה יהיה?
יאיר גלר: אתה רואה שהוא רוצה לרדת לעומק.
עדי זועבי: את האמת, את הקמפיין החדש עשינו משהו שהוא גם כן חדש מבחינת הרשות.
עדי זועבי: אני אגיד פרטים?
אלי טנא: אני רוצה להגיד עוד מילה.
אלי טנא: אנחנו בדרך כלל, זה לא נכון מבחינה מסחרית לחשוף קמפיין שעוד לא יצא לאוויר.
טלב אלסאנע: ההיבט המסחרי לא מעניין אותנו, מעניין אותנו הענייני.
עדי זועבי: עניינית אני אגיד.
עדי זועבי: לא ספציפית מדיה או לא מדיה.
עדי זועבי: תקשיבו, הפלטפורמה שהוחלט ללכת עליה לקמפיין האלכוהול היא פלטפורמה אינטרנטית לגמרי, ואנחנו משלבים אותה גם עם פעילות שטח.
עדי זועבי: הוחלט השנה, לדעתי זה מהלך שהוא מאד חיובי בעיני לפחות.
עדי זועבי: אנחנו מתחברים לזמרים של ראפ, ניתן דוגמא את עדי קריין, והבת של השחקן סלים דאוב, בטח אתם מכירים.
עדי זועבי: אנחנו מתחברים עם שישה אמנים מהמגזר הערבי ששרים ראפ, והם פשוט פונים לקהל שאנחנו הגדרנו כקהל יעד לאלכוהול, ואנחנו לוקחים חסות על האירועים שלהם.
עדי זועבי: לכל אחד מהחברה האלה יש לפחות 4,000-5,000 חברים בפייסבוק, אז תהיה לנו גם פלטפורמה בפייסבוק.
עדי זועבי: אנחנו נפיק שיר מיוחד שידבר על התופעות, שיר עם כל האמנים האלה, שידבר על התופעה של שתיית אלכוהול על מנת לנסות ולהעביר את המסר, כי דרך אגב אנחנו כן יודעים שמסרים שמשתמשים בהם במגזר הכללי למשל, לא עובדים ואסור לנו.
עדי זועבי: אנחנו יודעים שרוב האוכלוסייה היא אוכלוסייה מוסלמית, ומסרים של הרשות כמו נהג שיהיה נהג תורן, תשתו אבל בחכמה, מסרים כאלה שמעודדים שתייה בכלל הם לא מסרים שמתאימים למגזר הערבי, אז המסר גם בקמפיין ןהזה הותאם למגזר הערבי והוא מדבר על אלכוהול, אז הלכנו על מסר שאומר – קאסק בודרוב ראסק, ורואים בקריאטיב מישהו שמרים כאילו 'לחיים', ואז מצד שני רואים אולר או לא יודע איך אומרים מוחמס בעברית, רואים מצד שני ואז עולה המסר – קאסק, כאילו חושבים שזה משהו חיובי שמישהו אומר 'לחיים' ואז עולה הטקסט – בודרוב ראסק, ואז כל המסרים.
עדי זועבי: יהיה גם שיר ונפיץ אותו ביוטיוב ובפלטפורמה של פייסבוק.
אוריאנה אלמסי: באתר של הרשות.
עדי זועבי: חייב להיות, ברור.
עדי זועבי: יהיה לינק.
עדי זועבי: זה לא בתחום האחריות שלי.
אוריאנה אלמסי: אני שואלת כדי להסב את תשומת הלב.
גלעד היימן: זה יעלה באתר הרשות, כאשר הקמפיין יעלה בסיום חודש הרמאדן.
אוריאנה אלמסי: כי האתר של הרשות בערבית הוא די - - -
טלב אלסאנע: הוא מפגר הרבה לעומת האתר בעברית.
אוריאנה אלמסי: יחסית הוא יותר מעודכן.
יאיר גלר: לפני חודשיים האתר של הרשות קיבל שדרוג מאד משמעותי.
יאיר גלר: התחלנו בעברית, הוא יימשך גם בערבית.
יאיר גלר: הפייסבוק שכפי שכבר הוזכר פה נכנס רק עכשיו.
יאיר גלר: זה הכל קרה בחודשים האחרונים והמהפכה הזאת, ואני לא מתבייש וסליחה שאני מעיד על עיסתי מה שנקרא, אבל זו בהחלט מהפכה.
יאיר גלר: מה שקרה פה בפרסום בכל השפות התחיל וימשיך בצורה מאד מאד משמעותית מבחינת ההיקפים, מבחינת גם היכולות המקצועיות עם הכוונה לכל מגזר ומגזר.
יאיר גלר: אני מניח שאם בעוד חצי שנה אנחנו נשב ונעשה פה את הדיון, תגידו "חברים – כל הכבוד'".
טלב אלסאנע: אנחנו נשב פה בממשלה הזו ובממשלה הבאה.
יאיר גלר: אני מאחל לכם.
טלב אלסאנע: לגבי כל בני הנוער בגיל הזה, אני חושב שאפשר להגיע אליהם גם דרך הרשתות החברתיות ולכן חשוב מאד לשדרג.
יאיר גלר: זה מה שהוא דיבר.
עדי זועבי: זה כולל קמפיין רשתות חברתיות.
יאיר גלר: נכנסנו לזה בחודשים האחרונים.
עדי זועבי: הסרטון עם הזמרים, הפלטפורמה העיקרית להפצתו תהיה דרך הרשתות החברתיות, בעיקר בפייסבוק.
יאיר גלר: כן, חד משמעית, זה הכיוון.
טלב אלסאנע: בקשר לעניין התקצוב וההקצאה התקציבית וההבדלים, מדוע למשל יש פערים כאלה בתקציבים?
אוריאנה אלמסי: ולמה האוצר לא מעדכן?
יאיר גלר: אני מסביר שוב, אני לא רוצה להגיד שהאוצר הטעה חס ושלום במזיד, אבל אני אומר שוב, האוצר העביר נתון כבר פעם אחת גם לכבוד יושב הראש וגם למנכ"ל למשרד לביטחון פנים, ולאחר שתי בדיקות שנעשו הדברים התיישרו ואוזנו.
יאיר גלר: אין החזרה של שקל אחד.
יאיר גלר: הניצול הוא אופטימאלי.
יאיר גלר: אני יכול לאחל לכל ממשלת ישראל לנצל לכל המשרדים.
טלב אלסאנע: לגבי עניין של תקציב ייעודי של המגזר הייעודי 1.1 מיליון שקלים בשנת 2011, כשנאמר שהניצול הוא אפס, האם זה נכון?
יאיר גלר: בהסברה?
טלב אלסאנע: לא, לא הסברה, של הרשות.
איריס יוגב: זה ברוורמן, זה התוספת חישובים של ברוורמן.
יאיר גלר: אה, שקורית השנה.
יאיר גלר: שקורית בשנת 2012.
איריס יוגב: זה היה סוף 2011.
יאיר גלר: זה היה סוף 2011 והביצוע עבר ל-2012 ויכול כאן ד"ר ווליד, שעכשיו בקשר עם כמה רשויות חדשות, 8.
טלב אלסאנע: בואו נקבל התייחסות של ווליד לגבי הקשר והעבודה מול הרשויות.
יאיר גלר: אבל אין דבר כזה, הכסף ינוצל עד השקל האחרון ורק למטרה שהוא יועד לשמה, חד משמעית.
ווליד חדד: כבוד יושב הראש, חבר הכנסת.
ווליד חדד: קודם כל תודה רבה על הדיון, זה מאד חשוב ואנחנו בשנה האחרונה היינו בדיון רציני גם ברהט אני זוכר, גם בטייבה וגם עכשיו.
ווליד חדד: זה דברים מאד מאד תורמים לשטח, וגם בתקשורת נכנסים לזה, זה מאד חשוב.
ווליד חדד: אני 20 שנה בתחום הסמים ועובד מול הרשות, הרוב היה בטיפול ובשיקום ומאז שנת 2005 אני רק בתחום הקהילתי מול העיריות.
ווליד חדד: אם הדיון הזה היה מתקיים בשנת 2005 היו רואים 4 מתאמים.
ווליד חדד: כשאני אומר מתאמים זה עובד בתוך העירייה שהוא מיישם את המדיניות הארצית בתוך היישוב שלו.
ווליד חדד: למה היינו במצב הזה, כי בשביל להעסיק מתאם יישובי למאבק בסמים, שהוא יהיה עובד העירייה במימון שלנו, העירייה חייבת להשתתף במשהו בסביבות 50% מעלות העובד.
ווליד חדד: כשאני אומר עלות זה שכר פלוס פעילות.
ווליד חדד: עכשיו, הגענו בשנת 2005 עם המנכ"ל הקודם, חיים מסינג, והוא נתן לי קודם כל ללמוד את השטח, למה המצב ככה.
ווליד חדד: אז העיריות הערביות והמועצות המקומיות, 80%, 85% הן עם חשב מלווה או ועדה קרואה, וועדה קרואה או חשב מלווה תמיד מקצצים בחינוך ברווחה.
ווליד חדד: פיטרו המון מתאמים ואז הגענו למצב שבכל הדרום, בכל המשולש הדרומי וגם במגזר הבדואי בדרום אין לנו מתאמים.
ווליד חדד: העיריות, בא ראש עיריית רהט הקודם ואמר לי בבקשה, תכניסו אתם, אין לי כסף, ובכל מיני יישובים כאלה, או ראש עיריית טייבה או טירה.
ווליד חדד: הגענו למצב הזה שחייבים לשנות מדיניות, וכאן הנקודה שהתחלת בה של שינוי מדיניות.
ווליד חדד: עובד שטח לא יכול לקבל החלטות ולשנות מדיניות ויש שינוי מדיניות.
ווליד חדד: כמובן עם הגעתו של המנכ"ל הנוכחי יאיר, לימדו אותי שחשוב מאד לשבח את המנכ"ל בפני אנשים.
ווליד חדד: עם הגעתו של יאיר - - -
טלב אלסאנע: את זה עשית כבר.
טלב אלסאנע: תעבור הלאה.
ווליד חדד: עם הגעתו של יאיר התחלנו בשינויים.
ווליד חדד: היום אני יכול להגיד לך שבפועל אנחנו בקשר דרך מתאם סביב שהוא עובד מועצה עם 34 יישובים במגזר הערבי, שהרוב המוחץ הם במימון מלא.
ווליד חדד: זה בשתי תכניות, התכנית לפיתוח כלכלי של ברוורמן ותכנית המתחמים של המשרד לביטחון פנים.
ווליד חדד: בארץ אני לא מכיר יישובים חוץ מהחברה הערבית.
ווליד חדד: אני לא יודע, אולי יישובים בלוד, יישובים שאין מימון.
ווליד חדד: במימון 100% אין MATCHING.
ווליד חדד: זה מימון 100% מהרשות למלחמה בסמים ואני ברשותך אתן דוגמא.
ווליד חדד: אנחנו מתחילים מהצפון עם מערר, עארבה וסחנין, כל היישובים האלה הם ללא matching, כאילו מימון 100%.
ווליד חדד: חלקם במשרה מלאה, חלקם חצי משרה, כמובן זה לפי הגודל.
טלב אלסאנע: אתה יכול לציין באיזה יישוב יש משרה מלאה ובאיזה יישוב יש חצי משרה?
ווליד חדד: אוקי, אני אתחיל עם חצי משרה שזה בכפרים – מערר, עארבה, עוספייה, דלית אל כרמל, זה חצי משרה.
ווליד חדד: סחנין, טייבה, טירה, קלנסוואה – משרה מלאה.
ווליד חדד: כפר קאסם חצי משרה.
ווליד חדד: רהט חצי משרה.
טלב אלסאנע: הכל?
ווליד חדד: מימון 100%.
ווליד חדד: רהט, מאז הדיון הקודם כבר נכנס מתאם לרהט.
יאיר גלר: אפשר גם להגיד שזו הייתה בקשת יושב הראש, בכמה יישובים.
טלב אלסאנע: כן, התחלתי לפעול בשטח שם.
טלב אלסאנע: הייתה פעילות משותפת, אני חושבת שהיית.
ווליד חדד: כמובן, אני אומר שזה שינוי מדיניות.
ווליד חדד: היינו ברהט בדיון בזמנו.
טלב אלסאנע: כן, חוץ מהדיון, היה איזה פרויקט שם במתנ"ס.
ווליד חדד: אנחנו לקראת כניסה גם לעיר לוד, גם שם נכנסנו בחצי משרה.
ווליד חדד: יישובים שהיינו אז, אני אמרתי בשנת 2005 זה שפרעם, תמרה, נצרת, אום אל פאחם, זה 4 יישובים שהיינו בשנת 2005.
ווליד חדד: הם קיבלו תגבור, אבל הם לא מימון 100%.
ווליד חדד: נצרת קיבלו תגבור בשכר ובפעילות, אבל עדיין העירייה מממנת את היישובים האלה, שפרעם, נצרת, אום אל פאחם, תמרה, קמון, ביר אל מקסור, אלה יישובים שהם עדיין מממנים.
ווליד חדד: אבל אני מדבר על יישובים במימון מאה אחוז, יש לנו עכו, חיפה ולוד – רכז.
ווליד חדד: לא נקרא לזה מתאם כי יש מתאם לכל עיר.
ווליד חדד: רכז ספציפי עם עבודה ייעודית.
ווליד חדד: אנחנו לקראת מכרזים, אוטוטו אנחנו נכנסים בדרום לגיאה, חורא, שגב שלום, ערערה בנגב, אבו בסמה, תל שבע, כסייפה.
ווליד חדד: אנחנו מחכים, הם מעכבים, לא אנחנו.
ווליד חדד: יש להם את האישור, יכולים מאתמול להיכנס.
מוחמד ברכה: אישור למה?
ווליד חדד: אישור שהוא קיבל.
מוחמד ברכה: כדי להעסיק מתאם במימון מלא שלכם?
ווליד חדד: במימון מלא.
יאיר גלר: 100% שלנו.
ווליד חדד: כל היישובים חוץ מאבו בסמה במשרה מלאה.
מוחמד ברכה: למה שהם יעכבו אם הם לא צריכים להשתתף?
ווליד חדד: אז דיברתי נגיד עם ראש המועצה של לגיאה אתמול: "ווליד, אנחנו בבחירת מתאם, רוצים מישהו", כי אנחנו יש לנו דרישות לפחות עם תואר ראשון ואני העדפתי מישהו מקומי, כי יש צפוניים שגרים בדרום.
טלב אלסאנע: לא בהכרח עובד סוציאלי, לא?
ווליד חדד: לא, לא, מדעי חברה, חינוך, סוציולוגיה, קרימינולוגיה, עדיף שלא יהיה עובד סוציאלי, עובדים סוציאליים עושים כאב ראש.
ווליד חדד: בצפון אנחנו גם נכנסים, כבר המכתבים אצל ראשי הערים.
ווליד חדד: עילוט, משהד, כפר קנא, טורען, רנא, יפיע, גם.
ווליד חדד: אני מדבר על אישורים שיצאו מיאיר, חתום – אתה יש לך מימון 100%, מחכים ליציאה למכרזים.
ווליד חדד: עכשיו, היה לי חשוב מאד להגיד שעניין ההסברה והמניעה זה לא רק זה.
ווליד חדד: כל מתאם מהתקציב שלו עושה פרויקטים.
ווליד חדד: ראינו בטייבה או בעכו בזמנו את הפעילות שהמתאם עצמו עושה, וזה מימון מהתקציב שלו, שלא נכלל בתקציב שמדברים עליו, או עלונים, או פליירים.
ווליד חדד: הוצאנו בשנה האחרונה גם - - -
טלב אלסאנע: סליחה ווליד, לא הבנתי מה שאתה אומר עכשיו.
טלב אלסאנע: זאת אומרת אם בטייבה הייתה פעילות של הבחורה, אז איפה הקשר עם הרשות, מה היא מתקצבת?
ווליד חדד: יש לה תקציב נגיד, אני מאשר לה.
ווליד חדד: היא רוצה לעשות משהו, קמפיין ייעודי לטייבה, אם ראית שלטים על טייבה, אז אני אישרתי לה, אבל זה לא נכלל במה שעושה הרשות.
ווליד חדד: נגיד ג'לאל גם בודק, נותן לה כל מיני כיוונים, אבל זה מהתקציב של העירייה שאנחנו אישרנו להם ויש לנו פעילויות בעכו, בשפרעם יש, בנצרת יש.
ווליד חדד: כל מי שמסתובב רואה שלטים.
ווליד חדד: זה במימון שלנו ובאישור שלנו, אבל זה לא נכלל בתקציב הארצי בקמפיינים הייעודיים.
ווליד חדד: חשוב לי להגיד שני דברים שהם מבחינה תקשורתית, מבחינה הסברתית מאד תרמו, ואני רואה את זה בתקשורת.
ווליד חדד: דבר ראשון הכנסים.
ווליד חדד: אנחנו עושים כבר את הכנס השביעי עוד מעט.
ווליד חדד: שישה כנסים רק בשפה הערבית, עם מרצים דוברי ערבית.
ווליד חדד: הכנסים נעשים בתוך היישובים.
ווליד חדד: עשינו בתמרה, בנצרת, בשפרעם, עשינו במכללה האקדמית גליל מערבי בעכו.
ווליד חדד: כולם רוצים עכשיו בעכו כי זה קרוב לתחנת הרכבת, מגיעים מהצפון, מהדרום.
ווליד חדד: זה כנסים שבכל שנה בוחרים בהם נושא.
ווליד חדד: למשל בחרנו שתיית אלכוהול בקרב הצעירים, הבאנו מרצים חוקרים מהתחום הזה שבאו ודיברו.
ווליד חדד: ואני רואה שיש היענות, שאם כל כנס נגיד השנה הייתה הגברת חאג' יחיא ממשרד החינוך שדיברה בקמפיין.
ווליד חדד: אנחנו מביאים אנשים שהם מומחים מהמגזר הערבי שידברו בכנס.
ווליד חדד: חוץ מהברכות בבוקר בשפה העברית, כל היום מתנהל.
ווליד חדד: מזמינים פרופסורים וזה.
ווליד חדד: זה מאד חשוב שאנחנו אומרים שזה גם אנשי השטח - - -
טלב אלסאנע: הוא יתחיל ללמוד ערבית.
יאיר גלר: לאט, לאט.
טלב אלסאנע: מבקר המדינה ברך בערבית.
יאיר גלר: כן, שמעתי.
אוריאנה אלמסי: בני נוער מגיעים לכנסים?
ווליד חדד: לא, לא, אנחנו לא מזמינים בני נוער.
ווליד חדד: זה קציני מבחן - - -
יאיר גלר: לא, זה אנשי מקצוע, לא בני נוער.
ווליד חדד: זה כנס, ואני יכול להגיד שהכנס האחרון עלה לנו בסביבות 15,000 שקלים על יום אחד, שזה כולל שכר מרצים.
ווליד חדד: בוחרים משהו ברמה מבינת אולמות, מבחינת כיבוד, הכל.
ווליד חדד: אנחנו לקראת כנס שביעי, אם אתם רוצים לרשום זה ביום 19 בדצמבר, כבר בחרנו יום להתרחק מכל החגים של כל העדות.
ווליד חדד: אנחנו עובדים בגישה מאד רגישה תרבותית.
ווליד חדד: אפילו לפני שנה הרצתי על זה בכנס בברלין, של מועצת אירופה, על טיפול רגיש תרבות במדינת ישראל, ואני חושב שמתקיים טיפול רגיש תרבות, כי גם לרוסים ולערבים ובכל מיני אוכלוסיות, מדברים על טיפול ועל זה, יש טיפול רגיש תרבות שמתייחסים לתרבות הספציפית של העם.
ווליד חדד: יש מרכזי גמילה, אנחנו לא מדברים כאן בכלל ..., הכל מתנקז על מניעה וזה, אבל בסוגית הטיפול אנחנו לא דנים.
ווליד חדד: אבל גם הטיפול, שהוא מאד - - -
טלב אלסאנע: לגבי הפעילות שאתם מקדמים, אתם מגיעים לכלל היישובים הערבים?
ווליד חדד: לא הבנתי את השאלה.
טלב אלסאנע: אתם מגיעים לכל יישוב?
טלב אלסאנע: זאת אומרת הפעילות שמקדמים למאבק בסמים, אלכוהול, מבחינת הרשויות המקומיות – אתה מגיע לכל רשות ורשות?
ווליד חדד: אני חושב שאנחנו מכסים את רוב היישובים.
טלב אלסאנע: כמה רוב?
טלב אלסאנע: 20%, 30%, 50%.
ווליד חדד: קודם כל אני אומר לך, אני יכול להגיד במאה אחוז דבר אחד, לא היה יישוב אחד שלא קיבל מענה.
ווליד חדד: יש יישובים שיש להם תקציבים דרך המתנ"ס.
ווליד חדד: אם אנחנו רוצים לבדוק תכנית סמים, יש לנו צוות שאנחנו הולכים, עוזרים להם לבנות תקציב.
ווליד חדד: הם לא רוצים את התקציב שלנו, אז יש עבודה כזאת שהיא לא נכללת בכל הטבלאות, אבל אנחנו נמצאים.
ווליד חדד: נגיד ניקח את ג'דידה מכר, שם היה מטפל ומהמועצה פיטרו אותו.
ווליד חדד: בינתיים אנחנו נמצאים שם.
ווליד חדד: כפר קרע, אנחנו היינו שם, אין מתאם, אבל אנחנו נתנו תקציבים ואנחנו מדריכים איך בונים תקציב שהוספנו בוועדות.
ווליד חדד: בקא אל גרביה, אני יכול להגיד שביישובים שלא הוזכרו כאן אנחנו נמצאים.
ווליד חדד: בנוסף לכנסים שמתייחסים לרגישות תרבותית, אנחנו בנינו תכנית אקדמית שהרשות למלחמה בסמים מימנה, תכנית במכללה האקדמית, תכנית למידת דיפלומה בהתמכרויות, בראיה רגישת תרבות כשהמרצים כולם דוברי ערבית והסטודנטים הם דוברי ערבית.
ווליד חדד: זו פעם ראשונה באקדמיה הישראלית שיש תכנית כזאת ספציפית לאוכלוסייה הערבית, ופעם ראשונה שהולכים להעתיק אותה לאוכלוסייה הרוסית או לאוכלוסייה היהודית מתרבות אחרת.
טלב אלסאנע: אם יש אנשי מקצוע דוברי ערבית אז אין בעיה ליצירת מקור לגבי הסברה בשפה הערבית.
טלב אלסאנע: לא צריך לתרגם.
ווליד חדד: כן, אז בשביל זה בוגרי התכנית שלנו, כשאני מדבר על 50 בוגרים ויש לנו עכשיו עוד מחזור שמתחיל באוקטובר.
ווליד חדד: 50 הבוגרים הם השתלבו כולם במגזר הערבי, אם זה כמתאמים או כמרצים, כי אני ראיתי מרצים שהם לא, הם מבינים בסמים אבל הם לא מבינים ברגישות התרבותית.
ווליד חדד: גם את תכנית הדיפלומה הזו אני אשמח לשלוח לך, שתראה אותה במייל.
ווליד חדד: זו תכנית אקדמית שהרשות למלחמה בסמים מממנת.
טלב אלסאנע: אז מבחינת המתאמים, כמה מתאמים חדשים נכנסו במהלך השנה האחרונה, אלה שנכנסו או שלרשויות יש לגביהם אישור לקלוט מתאמים.
טלב אלסאנע: כמה יש כבר?
ווליד חדד: יש כבר 12 מכרזים עכשיו, מחכים שהם ימנו, יזמינו אותי.
ווליד חדד: נגיד אתמול הייתי ביפיע, במשהד, אני אומר לראש המועצה – תצא למכרז, יש לך את כל האישורים, אנחנו לא מעכבים.
ווליד חדד: אנחנו לקראת 12 אנשים שהם תוך שבועיים יכולים להיכנס, במידה וראש הרשות יחליט ואנחנו לא לוקחים בחשבון שיקולים פנימיים של הרשויות המקומיות, שהם מעכבים.
ווליד חדד: אתן דוגמא, בכפר קאסם נתנו אישור מיוני 2011.
ווליד חדד: עברו שנה וחודשיים, ראש הרשות רוצה למנות שני אנשים שאני אמרתי ששניהם לא מתאימים.
ווליד חדד: בלי תואר, בלי השכלה, בלי זה.
ווליד חדד: אז אנחנו לא נותנים מיד.
ווליד חדד: אני כמישהו שגם אכפת לי מהחברה הערבית, אני לא רוצה שימנו אנשים לא מקצועיים בלי תעודות.
ווליד חדד: אז נגיד בכפר קאסם אין מתאם כי אני התנגדתי למכרז.
ווליד חדד: אמרתי שאנחנו לא מוכנים להגיע למכרז אם בכל העיר יש רק שני אנשים בלי תואר, וזה האנשים שרוצים את התפקיד.
ווליד חדד: זה לא מקובל.
ווליד חדד: זה דוגמאות.
ווליד חדד: השנה, מאז הדיון האחרון שהיינו ביחד ברהט, נכנס ברהט, עוספייה, סחנין, עראבה, טירה, טייבה.
ווליד חדד: נכנסו 6 מתאמים תוך חצי שנה.
נאסר אבו סאפי: אני נאסר ממשרד החינוך, מינהל חברה ונוער.
טלב אלסאנע: רגע סליחה, מטעם הרשות מישהו עוד רוצה להשלים?
טלב אלסאנע: אין לנו אפשרות מבחינה טכנית לראות את המצגת, כי לא הודיעו לוועדה מראש.
נאסר אבו סאפי: אני רק רוצה להעיר ולחדד לגבי הקמפיין.
נאסר אבו סאפי: אתם עושים קמפיין דרך זמרים ואומנים, זה מצוין.
נאסר אבו סאפי: השאלה לאיזה קהל יעד, ואם קהל היעד הוא בני הנוער ואני מניח שזה בני הנוער שהנושא מעניין את הוועדה יותר, גילאי 12 עד 18 פלוס מינוס, טוב גם לפתוח את המניפה ולהגיע דרכם ואיתם.
נאסר אבו סאפי: מתקיימות מועצות תלמידים ביישובים לא מעטים במגזר הערבי ומד"צים, ומנהיגויות צעירות כאלה ואחרות ועשרות תארים, ואם לא, אז אפשר לבנות אותם.
נאסר אבו סאפי: אני מדבר מהכובע שלי, מהכיסא שלי, מהמקום שלי שאני בא ממנו - משרד החינוך – מינהל חברה ונוער, שיש לנו מאות ואלפי תלמידים מהדרום ועד הצפון.
נאסר אבו סאפי: הניסיון מראה – ילד חונך ילד – זה עובד לא פחות מהקמפיינים של התשדירים והסרטונים שאתה דיברת עליהם.
נאסר אבו סאפי: זה אחד.
נאסר אבו סאפי: שניים, צריך לבדוק גם כמה מבני הנוער בחברה הערבית נגישים לרשת האינטרנטית, ואם קהל היעד שאליו זה מכוון הוא באמת בר שימוש ברשת האינטרנטית.
נאסר אבו סאפי: עם כל התקשוב וכל המחשוב, האם הבתים זמינים.
נאסר אבו סאפי: בני נוער שאמור להיות במצוקה כזאת, אני מאמין שהוא לא נמצא במקום הטכנולוגי המתקדם, שהוא יכול להנות מסרטונים וקמפיינים.
נאסר אבו סאפי: זה חומר שאפשר לחשוב עליו.
נאסר אבו סאפי: שנית, הצעה שנייה לגבי מקום בית הספר.
נאסר אבו סאפי: כולנו מכירים את החברה הערבית ובוודאי ידידי כאן, שהמוסד שנקרא בית ספר זה המוסד הלגיטימי ביותר שמכנס לתוכו את כל בני הנוער כמעט, למעט ה-3.6% שנשרו, שאפשר אליהם להגיע דרך היחידות לקידום נוער שאנחנו עובדים איתן במינהל חברה ונוער.
נאסר אבו סאפי: כך תופסים את כל הקשת של בני הנוער, הפורמאלי והלא פורמאלי, ושם נגיע לתוך בתי הספר.
נאסר אבו סאפי: כל תכנית רעיונית, מה שלא תהיה, אם לא תיכנס לליבה של בית הספר, דרך היועצות, המחנכות - - -
מוחמד ברכה: סליחה, מה זאת אומרת אם לא?
מוחמד ברכה: אתה אמור ליזום, מי אמור ליזום?
נאסר אבו סאפי: אני עכשיו מעלה וזו יוזמה.
נאסר אבו סאפי: אני מעלה ואני מתכוון - - -
מוחמד ברכה: לכן אנחנו מצפים לשמוע מה נעשה, לא ניתוח מה צריך לעשות.
מוחמד ברכה: אתם לא על תקן של אנליסטים.
נאסר אבו סאפי: לא, לא, אני על תקן שקורא לרשות ואנשי המקצוע כאן לחבור יחד איתנו, מינהל חברה ונוער, להשתמש בהערות שאני מעלה כאן ובעוד הערות ורעיונות שאנשים ירצו שנמצאים איתנו במינהל חברה ונוער, ונתקדם כאן.
נאסר אבו סאפי: כל רעיון מבורך, אבל יש עוד מישהי אחת גדולה שנקראת בתי ספר, יחידות הנוער, המתנ"סים - - -
מוחמד ברכה: מה נעשה בפועל?
מוחמד ברכה: סליחה שאני מציק לך.
נאסר אבו סאפי: במינהל חברה ונוער יש את המנהיגויות הצעירות, שדרכן אנחנו מפתחים ביישובים מעטים תכניות של שימוש בסמים.
נאסר אבו סאפי: רבים לא.
נאסר אבו סאפי: חלק מהיישובים שבחרו אותה מנהיגות צעירה, בתמרה, שבחרה להשתמש בסמים, במקרה תמרה, מועצת התלמידים היישובית שם לקחה את הנושא של הסמים כנושא מרכז ביישוב.
נאסר אבו סאפי: גם בסחנין, שהיינו שם בחורף בסיור, מועצת התלמידים שהשתתפו במפגש ציינו שנושא המלחמה בסמים, באלכוהול ובעישון ובנהיגה לא נכונה ולא בטיחותית – זה הנושא המרכז של המנהיגות הצעירה ביישוב.
נאסר אבו סאפי: זה שתי דוגמאות שאפשר למנף אותן ולקחת אותן לעוד יישובים.
מוחמד ברכה: באיזה גילאים אתם מתחילים?
נאסר אבו סאפי: גילאי 12-18.
נאסר אבו סאפי: וזה גילאי מאד מאד "חמים" בוא נקרא לזה, ועם ניסיון מלא.
נאסר אבו סאפי: ילד שחונך ילד וילד שנכנס לכיתה ומסביר לילד בכיתה ו' שעולה לחטיבה וילד בכיתה ט'-י' לתלמידי כיתה ז' – זה עובד, המנגנון הזה עובד.
טלב אלסאנע: ברור שזה משלים, פרויקט אחד משלים את הפרויקט השני.
טלב אלסאנע: אין סתירה בין הדברים.
איריס יוגב: ...
איריס יוגב: את הערך המוסף של הפעילות של הרשות ביישובים.
טלב אלסאנע: סליחה נאסר, סיימת?
נאסר אבו סאפי: זה מה שרציתי, להזמין את כולנו ואנחנו מוכנים יחד לקדם את זה עם המנהיגות, התשתיות החינוכיות הערכיות שיש לנו, על מנת להגיע לעוד ילדים ועוד בני נוער, ולא לפספס כמעט אף אחד.
טלב אלסאנע: בבקשה, שם ותפקיד.
אלאונורה מרקובסקי: אלינור, אני מתנדבת בעמותת "אליס" – אימהות למען ילדים בסיכון.