GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: צריך להיות איזה שהוא מינימום, זאת אומרת שיכסה את ההוצאות, מעל לזה אפשר אחר כך לשחק לפי מספר המטופלים, אבל מינימום תקציב צריך להיות.
שלמה כהן: אני מזמין את העמותה אולי לחשוב פה על פיתוח טכנולוגיות ייחודיות שיצליחו להביא לכאן גם אולי אוכלוסייה רחבה יותר.
שלמה כהן: דיברנו קודם על צעירים- - -
אלון עשתי: בוא נגיד את זה, אתה פה, אני חושב שאחד הדברים שאנחנו סובלים מהם כבר כמה שנים ואתה מודע לזה ממקומות אחרים, פיתוח תכניות חדשות דורש משאבים, דורש דברים, אין מה לעשות.
אלון עשתי: כלומר מצד אחד, וזה נכון וזה הכיוון ואנחנו כרגע מפתחים, האוכלוסייה משתנה- - -
טלב אלסאנע: אבל אתם יכולים לפתח תכניות- - -
אלון עשתי: אומרים לנו 'אוקי, אז תפתחו', אבל אני צריך בשביל זה השקעות.
אלון עשתי: ואני אומר ברצינות, אנחנו באיזה שהיא מלכודת מאוד משונה שמצד אחד אומרים לנו, ובצדק, זה המינימום, אלה ההוצאות שלכם, אני לא איש כספים, אני רכז טיפול, אני בא ממקום רק של טיפול, אני משתדל להימנע מזה, אבל דורשים מאיתנו דברים ובצדק ושהטיפול יהיה הכי טוב ואני רוצה לתת את הדברים הכי טובים אבל המלכודת הזאת, ושוב, אני אגיד את זה, וזו דעה פרטית שלי כרגע, גם המלכודת הזאת שלא נותנים לנו טווח ארוך, המכרזים הופכים להיות יותר ויותר קצרים, אז אתה גם אומר, 'רגע, איפה אני אשקיע?' ונאמר לנו גם בפה מלא, הם בונים על זה שאנחנו נהיה טובים בקיבוץ נדבות, נקרא לזה בעברית לא יפה.
אלון עשתי: בונים על זה.
יחיא איהאב: אנחנו גם עובדים לפי מכרזים, כל שנתיים יש מכרז, אתה לא יודע אם אתה זוכה או לא זוכה, זה גם משהו ש- - -
אלון עשתי: זו אחת הבעיות המאוד קשות.
אלון עשתי: אתה בונה תכנית ויכול להיות שבעוד שנתיים יגידו לך 'כל הכבוד לך, יאללה ביי', תישאר עם התכנית שלך ותסתדר.
אלון עשתי: פה אני חושב שמשרד הרווחה, ואני פונה אליכם בעיקר, לא יודע מאיזה סיבות, אבל הוא לא הפעיל את הלחץ הזה שכל שנתיים אתה- - - זה בסדר לעמוד לדיון, זה בסדר לעמוד בביקורת, אבל כשאתה עובד כל הזמן בטווח של שנתיים ותכניות עם אנשים לא עובדות מהרגע להרגע, ואם אני אפתח משהו, אני צריך איזה טווח של ארבע-חמש שנים לראות אם זה עובד בכלל.
אלון עשתי: יכול להיות שהתכנית לא עובדת.
טלב אלסאנע: אנחנו נקיים דיון בוועדה לגבי זה בהשתתפות נציגים נוספים, גם הרשות וגם משרד האוצר, גם משרד הרווחה.
טלב אלסאנע: נעלה את הנושא הזה.
טלב אלסאנע: זה נושא רציני.
חאלד נאשף: אני חושב שאת הסיכום שלנו דרך- - -
טלב אלסאנע: רב תודות.
טלב אלסאנע: אנחנו נסיים, ברשותכם.
טלב אלסאנע: הנושא שעל סדר היום, קמפיין הרשות הלאומית למלחמה בסמים באלכוהול במגזר הערבי.
טלב אלסאנע: מתוך הסקירה שקיבלתי מעוזרת המחקר של הוועדה, אני רוצה לציין שהנתונים, הם אמנם לא עדכניים, מהמחקר שהיה בשנת 2009.
טלב אלסאנע: הנתונים שקיבלתי, גם אם מדובר במחקר שהיה בשנת 2009, הם מאד מדאיגים ומצביעים על מגמה של עלייה מדאיגה לגבי השימוש בסמים וגם אלכוהול בקרב בני נוער בכלל, ובקרב בני נוער במגזר הערבי ובמגזר הערבי הבדואי.
טלב אלסאנע: מצד שני, התפקיד של הרשות, כפי שאנחנו יודעים וכפי שהוא מוגדר, הוא התווית מדיניות בכל מה שנוגע גם להסברה, גם טיפול, גם גמילה ונושא ההסברה הוא נושא הדיון היום, ומה עושה הרשות ואיזה תכניות יש.
טלב אלסאנע: אחד הכלים הרלבנטיים והדברים החשובים ביותר הם התקציב.
טלב אלסאנע: בלי תקציב כמעט אי אפשר לדבר על כלום.
טלב אלסאנע: אפשר לדבר, אבל אי אפשר לעשות.
טלב אלסאנע: על מבנה תקציב הרשות דיברנו קודם, הוא מבנה שהוא מעוות.
טלב אלסאנע: סכום קטנים שנמצאים בבסיס התקציב ולאחר מכן רואים שהתקציב בפועל הוא פי שלושה מהתקציב הבסיסי והדברים האלה משפיעים על הניצול של התקציב.
טלב אלסאנע: הרשות, כפי שאני ראיתי משתדלת, ואולם בשנת 2011 ובשנת 2012 ניצול התקציב הוא קטן יחסית.
טלב אלסאנע: הדבר השני הוא תוספת תקציב ייעודית שהייתה למגזר הערבי, שלא נוצלה בשנת 2011.
טלב אלסאנע: מתוך הסקירה לגבי הקמפיינים וההסברה שעושה הרשות, אפשר להגיד שיש בעיה מאד אמיתית, מהותית, קשה מאד בכל מה שנוגע למגזר הערבי.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים שהמשרד שזכה במכרז אמנם הקים איזו שהיא מחלקה, אבל באיזו מידה מעבירים את המסרים, באיזו מידה מגיעים לציבור הרחב, לציבור המשתמשים?
טלב אלסאנע: הקמפיינים שנעשים, מה בדיוק עושים – לא רואים.
טלב אלסאנע: אין סקירה, אין נתונים וצריך שלא אתם תגידו, אלא שהציבור יגיד ויידע שיש קמפיינים שנעשים, ולכן זה מחלחל לציבור ומגיע אליו.
טלב אלסאנע: אם הרשות תגיע למסקנה שיש לערוך מכרז בקמפיין ייחודי לגבי שימוש באלכוהול, או שימוש ייחודי לגבי העולים מברית המועצות לשעבר - מה הסיבה לגבי הציבור הערבי שאנחנו יודעים שיש עלייה מדאיגה ורואים את זה.
טלב אלסאנע: יש כישלון בהתמודדות, יש בעיה עם הדבר הזה.
טלב אלסאנע: צריך לשנות גישה, לשנות מדיניות והדבר הזה לא נעשה.
טלב אלסאנע: בהמשך תקבלו רשות דיבור ותתייחסו.
טלב אלסאנע: נא לרשום הערות.
טלב אלסאנע: וגם יש את עניין התקציבים שמוקצים להסברה במגזר הערבי, שהם קטנים מאד, ואינם עומדים בפרופורציה, באתגרים, במשימות, במטרות שרוצים להשיג.
טלב אלסאנע: ולכן השאלה היא מדוע כאשר המחקרים מראים מגמה מסוימת, לא משנים מדיניות, לא מתאימים מדיניות, לא קובעים יעדים, ומה המדיניות של הרשות בכל הנושא של הסברה במגזר הערבי, גם מבחינת ההתנהלות, גם מבחינת תקציבים, גם מבחינת היעדים.
טלב אלסאנע: ולא צריך שכל דבר יהיה מתורגם.
טלב אלסאנע: אפשר להביא אנשים מומחים, לדבר אל המגזר הערבי בשפתו, כדי שהדברים ייקלטו.
טלב אלסאנע: בהקשר הזה, אני הייתי מעוניין מאד לשמוע את נציג הרשות, מה התכניות והמדיניות שיש לכם בהקשר, מה היעדים העתידיים, גם לגבי מחקר בעתיד, אם התחלתם מחקר, כי אי אפשר להמשיך לדבר על מחקר שהיה בשנת 2009.
טלב אלסאנע: זה כבר הופך להיות לא רלבנטי.
טלב אלסאנע: אז מה נעשה בהקשר כדי לדעת איפה הבעיות, באיזה גילאים, מה הסיבות, מה סיבות העומק, איך אפשר להתמודד עם הדברים האלה באופן מקיף וכולל.
טלב אלסאנע: אני פותח את הדיון.
טלב אלסאנע: אם חבר הכנסת ברכה ירצה להעיר הערות.
טלב אלסאנע: נציג הרשות למלחמה בסמים, בבקשה.
יאיר גלר: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב יושב הראש, יושב הראש לשעבר.
יאיר גלר: אני מודה על הדיון הזה.
יאיר גלר: הסוגיה הזאת שאנחנו דנים בה הבוקר, וזה נושא ההסברה, כאשר אנחנו נתמקד כמובן בהסברה ובפרסום במגזר הערבי.
יאיר גלר: נקודה מאד מאד חשובה, ואני רוצה להעמיד את הדברים כפי שאנחנו כמובן מובילים אותם היום.
יאיר גלר: אנחנו בשנה האחרונה, גם בעקבות כמובן הישיבות שהיו פה וגם בעקבות הרבה מאד סקרים ומחקרים שאנחנו ערכנו, אנחנו יודעים היטב את הנתונים, הנתונים של 2009 הם רק בסיס, מאז כמובן נוספו הרבה נתונים חדשים.
יאיר גלר: השימוש בסמים ובאלכוהול במגזר הערבי, איננו שונה היום מכלל המגזרים האחרים במדינת ישראל.
יאיר גלר: הבנות המוסלמיות - - -
טלב אלסאנע: על סמך מה הדברים האלה נאמרים?
טלב אלסאנע: נתונים שמתאימים לרצון של - - -
יאיר גלר: הנתונים הם כמעט זהים לחלוטין, פרט לבנות, בעקבות סקרים ומחקרים שאנחנו ערכנו.
יאיר גלר: יושב פה ד"ר יוסי הראל-פיש - - -
טלב אלסאנע: יש מחקר חדש?
יאיר גלר: לכל אורך הדרך יש לנו את המחקרים שלנו, את הבדיקות שלנו, אם באמצעות משרד החינוך, אם באמצעות ארגון הבריאות העולמי, אם באמצעות סקרים שאנחנו עושים ואנחנו מכירים את הנתונים היטב במגזר הערבי.
יאיר גלר: אני יכול לבוא היום ולהגיד - - -
טלב אלסאנע: לפי מה שאני ראיתי יש כאן נתונים של כמעט פי שניים במגזר הערבי-הבדואי – 20%, ובמגזר הערבי בכלל, זה גם עולה מהממוצע הארצי, אנחנו מדברים על 10%, ולכן הדברים שאנחנו מקבלים לא מתאימים.
יאיר גלר: ייתכן שאני לא מכיר את הנתונים שאתה מסתכל עליהם כרגע, יתכן והם משנת 2009.
יאיר גלר: לנו יש נתונים הרבה יותר עדכניים ,ואנחנו יודעים שהיום הנתונים כמעט זהים לחלוטין.
יאיר גלר: יש מספר יוצאים מן הכלל, ואני אפרט ברשותך את היוצאים מן הכלל.
יאיר גלר: היוצא מן הכלל אחד זה בנות מוסלמיות.
יאיר גלר: אצל בנות מוסלמיות אחוז צריכת האלכוהול הוא הרבה יותר נמוך מאשר בנות אחרות.
יאיר גלר: לגבי בנים, במיוחד הצעירים, הנתונים הם כמעט זהים לחלוטין.
יאיר גלר: לגבי מבוגרים, גם כן פחות.
יאיר גלר: יתכן ואתה כאן בוחן ממוצעים מסוימים.
יאיר גלר: הממוצע במקרה הזה איננו מלמד על הנתונים המדויקים.
אוריאנה אלמסי: על סמים, לא על אלכוהול.
יאיר גלר: שנייה, אני אגיע גם לסמים וגם לאלכוהול.
יאיר גלר: אנחנו מכירים היום גם את נתוני האלכוהול, ואני אומר שוב – אינני יודע כרגע מה נרשם פה, זה לא הועבר אלינו קודם, אז אני לא יכול להתייחס כרגע לנתון כזה או אחר.
יאיר גלר: אנחנו אבל מכירים היטב את המגזר הערבי ומה שקרה במגזר הערבי בשנה האחרונה, במיוחד על סמך הרבה מאד נתונים, במיוחד בתחום ההסברה, זה שינוי דרמטי באסטרטגיה של הרשות, כפי שהיא מתייחסת למגזר הערבי.
יאיר גלר: לצורך העניין קרו שני דברים והם מבוססים כאמור על אותם נתונים ואותן הבנות: אחד, נשכר אדם מיוחד שיושב פה והוא ידבר, ג'לאל בנא, יושב מולך, שהוא יועץ תקשורת רציני מאד מטעם המגזר הערבי, נשכר על ידינו; והדבר השני שנעשה זה כמובן שכירתו של משרד – מקאן אריקסון - שהוא משרד הפרסום הגדול ביותר במדינה, וכמובן יש לו קבלות מאד מאד רציניות, הן בארץ והן בחו"ל.
יאיר גלר: יש לו לצורך העניין גם גוף בתוך המשרד, שעוסק במגזר הערבי.
יאיר גלר: הם זכו במכרז כדת וכדין, ואין שום קשר למכרז הרוסי או לא למכרז הרוסי.
יאיר גלר: אם לדעתנו הם לא היו מספקים את התוצרים הטובים, יכול להיות שהיינו שוקלים אחרת.
יאיר גלר: כרגע ההחלטה האסטרטגית בהמשך למכרז - - -
טלב אלסאנע: ממתי התקשרות עם משרד של אריקסון?
יאיר גלר: סוף 2011, או אמצע 2011.
יאיר גלר: ההחלטה שקיבלנו שכל קמפיין בשפה העברית, ילווה גם בקמפיין בשפה הערבית וזה מה שקרה.
יאיר גלר: גם היום, באסטרטגיה שלנו ובתכנון שלנו, אנחנו נכנסים עכשיו לקמפיין במגזר הערבי, בדיוק כפי שנכנסנו לקמפיין במגזר היהודי.
יאיר גלר: אין שום הבדל בעניין הזה.
יאיר גלר: לגבי הקצאת תקציבים, גם כאן, ניתנו תקציבים דומים וזהים.
יאיר גלר: אנחנו גם צריכים אבל לזכור עוד דבר.
טלב אלסאנע: אני לא יודע, אי אפשר שאנחנו נקבל נתונים, הם לא המציאו אותם מהשמיים.
טלב אלסאנע: הנתונים האלה הגיעו מהרשות או ממקום אחר.
יאיר גלר: יתכן ממקום אחר.
טלב אלסאנע: אז אנחנו רוצים לדעת.
אוריאנה אלמסי: אני רק אומר, הנתונים הם על בסיס הסקר האפידמיולוגי מ-2009.
יאיר גלר: אמרתי, אבל מאז אנחנו כבר חידשנו.
אוריאנה אלמסי: לא עודכנו, לגבי נתונים על שימוש בסמים וכל זה, לא היה סקר, מחקר מקיף, או משהו דומה - - -
יאיר גלר: אין מחקר מקיף, אבל יש לנו סקרים שאנחנו עושים אחת לשלושה-ארבעה חודשים, שנקראים 'יד על הדופק', ושם יש לנו את הנתונים - - -
אוריאנה אלמסי: לא, אבל 'יד על הדופק' זה חשיפה להסברה.
יאיר גלר: זה גם חשיפה להסברה, זה גם שימוש בסמי פיצוציות, זה גם שימוש בסמים בכלל, זה גם שימוש באלכוהול, וחבל שזה לא בא לידי ביטוי, אני אומר בנתונים האלה.
יאיר גלר: נכון שזה לא מחקר מדעי כמו המחקר האפידמיולוגי של 2009, אבל הוא בהחלט מצביע על מגמות והוא מצביע על עלייה מסוימת בסמי פיצוציות, והוא מצביע על ירידה מסוימת באלכוהול.
יאיר גלר: הנתונים האלה - - -
אוריאנה אלמסי: 'יד על הדופק' זה לא להשפעה של חשיפה להסברה?
יאיר גלר: גם, גם.
יאיר גלר: זה אחת מהשאלות מתוך 50, או 4 שאלות מתוך 50.
יאיר גלר: אז אני אומר שוב, אני רוצה לתקן את הנתונים.
יאיר גלר: הנתונים הם שגם, ואני צריך להדגיש נקודה נוספת.
יאיר גלר: האוכלוסייה הערבית מדברת עברית, קוראת עברית, רואה טלוויזיה בעברית, קוראת את ה-YNET, שזה בעברית, וגם בעניין הזה חשוב מאד שנדגיש את הנתונים האלה.
יאיר גלר: כלומר, אנחנו עושים פה את שני המיקודים: גם מקצים את המשאבים ואת המאמצים שתיכיף יפורטו פה, וגם אנחנו יודעים שיש להם את הידע המספיק, לחלק גדול מהאוכלוסייה, לצרוך את אותם מסרים דרך השפה העברית.
יאיר גלר: הדבר השני שאני רוצה להגיד זה דבר נוסף.
יאיר גלר: האסטרטגיה הזאת תמשיך ואנחנו עכשיו יודעים בדיוק את אותם נתונים.
יאיר גלר: אמרתי, אז אנחנו שכרנו גם יועץ מיוחד.
יאיר גלר: לצורך העניין יש לנו גם יועץ פרסום היום של הרשות, שעובד מול מקאן אריקסון, וגם הוא שותף מלא לכל המאמץ הזה ולכל הקצאת התקציבים הזאת.
יאיר גלר: יושב פה אלי טנא, אני מניח שגם הוא ידבר על העניין הזה, כך שהעניין הזה של הפרסום מקבל את הביטוי.
יאיר גלר: הדבר השלישי, יושב פה ד"ר ווליד חדד, שהוא אחראי מטעם הרשות על כל הפעילות במגזר הערבי, ואני רוצה לציין פה את הרחבת הפעילות המאד מאד משמעותית היום שנעשית בקרב המגזר הערבי.
יאיר גלר: השנה מצטרפות הרבה מאד רשויות לפעילות הקהילתית שלנו, בשונה לחלוטין מהמגזר היהודי.
יאיר גלר: כלומר, היקף הפעילות גדל דרמטית.
טלב אלסאנע: לגבי ההיקף, המושגים האלה הם טובים.
טלב אלסאנע: אבל אנחנו רוצים משהו יותר פרטני.
יאיר גלר: אוקי, הבנתי, אנחנו מדברים על ההסברה.
טלב אלסאנע: מה מספר היישובים שמתקיימת בהם פעילות, אחוז בתי הספר, האם אומרים להם בוקר טוב, נכנס ואומר אני הגעתי לבית הספר.
טלב אלסאנע: איזו פעילות מתקיימת באותם בתי ספר שמגיעים אליהם.
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים יותר פרטים לא מושגים כלליים כאלה שהכל בסדר, המציאות היא לא טובה, אי אפשר להגיד שהכל טוב.
יאיר גלר: קודם כל אני לא אמרתי שהכל בסדר, לא, לא, לא.
יאיר גלר: מדינת ישראל כמו כל העולם המערבי, צורכת סמים ואלכוהול, נקודה.
יאיר גלר: הנתונים שבמדינת ישראל הרבה יותר טובים - - -
טלב אלסאנע: אבל כאשר רואים שהמגמה היא שונה והממצאים שונים, כאשר אנחנו מדברים על חברה שהיא מסורתית באופייה, עד לפני 20 שנה התופעות האלה כמעט ולא היו קיימות, ואנחנו רואים מגמת עלייה, אז אנחנו רוצים לבלום את העלייה הזאת, נגיע למצב שהתופעה הזאת לא תמשיך במגמה המדאיגה הזו ולכן זה התפקיד שלנו לשאול למה אין התמודדות נכונה.
יאיר גלר: אני רק רוצה להעמיד נתון אחד על דיוקו – אין גידול בשנה-שנה וחצי האחרונות בנתוני האוכלוסייה הערבית בצריכת סמים ואלכוהול, יותר מאשר באוכלוסייה היהודית.
יאיר גלר: ההיפך הוא הנכון.
יאיר גלר: יש בהחלט מגמה של בלימה ויש מגמה של ירידה.
יאיר גלר: תלוי עכשיו באיזה גילאים, תלוי - - -
פיני קבלו: יש חיבור בין הסמים לאלימות?
יאיר גלר: יש הבדל, בוודאי שיש הבדל.
יאיר גלר: יש הבדל בין סמים ואלכוהול, יש הבדל.
טלב אלסאנע: אנחנו נתמקד בסמים.
טלב אלסאנע: נתמקד יותר בסמים, כי אנחנו יודעים שבמציאות - - -
פיני קבלו: כי סמים מביאים גם אלימות.
טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שיש בעיות גם של סמים וגם של אלכוהול, אבל אנחנו יודעים איפה הבעיה קיימת בעיקר במגזר הערבי, יותר היא בתחום של הסמים.
טלב אלסאנע: אמנם יש גם כן את הבעיה האמיתית של אלכוהול.
יאיר גלר: יש בעיית אלכוהול, יש בעיית סמים, אנחנו מכירים אותה היטב, ואני מציע שדווקא בעניין הזה, אני אומר שוב, מעבר לנתונים, אני מציע בואו עכשיו נצלול יותר לפרטים איך נבנתה האסטרטגיה, על פי איזה תובנות, איזה תכנון נעשה, על פי איזה פרמטרים, ואני מניח שזה יספק את רוב התשובות לדיון הזה.
יאיר גלר: גלעד, אתה רוצה להתחיל או ד"ר ווליד?
גלעד היימן: אני רק רוצה להגיד משפט אחד, שאנחנו הגענו למסקנה בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות ברשות, במיוחד בשנה האחרונה, שכן חשוב לחזק את הקשר עם הציבור דובר הערבית.
מוחמד ברכה: הציבור הערבי.
גלעד היימן: הציבור הערבי, בסדר.
גלעד היימן: אנחנו מדברים בשפה.
גלעד היימן: בסדר, הציבור הערבי.
גלעד היימן: ולכן אנחנו אלף, כמו שיאיר אמר, התחלנו, הדבר הראשון שעשינו באחת הרשויות הבודדות, וזה לא צוין, שיש לה דובר בשפה הערבית, דובר שעובד מול הציבור הערבי.
גלעד היימן: אין הרבה גופים לאומיים, אני חושב שהכנסת לדוגמא נכנסה לזה רק לאחרונה, עם דוברות למגזר הערבי.
גלעד היימן: אנחנו היינו שם לפני הכנסת.
טלב אלסאנע: לכנסת יש הרבה דוברים שלה, המדברים בערבית גם.
גלעד היימן: דוברים יש, אבל רק לאחרונה, אחרינו נכנסה דוברות בערבית.
גלעד היימן: לכן הדבר הזה נעשה מתוך ראייה שחשוב לחזק את הקשר עם הציבור הערבי.
גלעד היימן: בנוסף לזה, מאז שמקאן נכנסו לעבוד איתנו ואני חושב שכדאי לציין שאחד הפרמטרים, מה שפשוט הפריע לי בכל המגמה שאמרת, אחד הפרמטרים בקביעת העובדה שאנחנו עובדים עם מקאן, היא העובדה שהמשרד הזה הציג יכולות עבודה טובות גם כלפי האוכלוסייה הערבית.
גלעד היימן: אם הוא לא היה יכול להציג את היכולות האלו – יכול להיות שלא היינו עובדים איתו.
גלעד היימן: אנחנו בחרנו משרד שנותן לנו מענה גם כלפי המגזר הערבית.
גלעד היימן: ובאמת מאז, גם קמפיין הסמים שדובר בו קודם, שהיה בסוף שנה שעברה, היה בו מהלך של אדפטציה לערבית, וגם כרגע בקמפיין האלכוהול שאנחנו יוצאים איתו כבר כרגע במגזר היהודי, או דובר העברית, אנחנו מעכבים את היציאה למגזר הערבי בשל הרמאדן, נצא מיד לאחר הרמאדן.
גלעד היימן: זה כבר לא אדפטציה, אלא זה כבר קמפיין שבנוי לפי הצרכים, לפי הייחודיות של המגזר הערבי.
גלעד היימן: אני חושב שמה שחשוב לי להבהיר פה, שכן, זאת אומרת לא תמיד הכל היה הכי טוב בעולם, אבל יש כאן מגמה של הבנה שאנחנו צריכים לחזק את הקשר, את ההידברות עם הציבור הערבי.
גלעד היימן: זה נמצא במגמה של שיפור גדול בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות.
גלעד היימן: אני אסכים איתך אם תגיד לי שיש עוד מה לעשות.
גלעד היימן: יש עוד מה לעשות, אבל יש גם שיפור שנעשה.
מוחמד ברכה: תחום הפעילות והתיאום עם הרשויות המקומיות.
גלעד היימן: אנחנו אנשי ההסברה, ווליד הוא איש השטח, הוא ידבר על זה בצורה נרחבת יותר.
טלב אלסאנע: גם בתחום ההסברה, לפני שנגיע לשטח בתחום ההסברה, הרי יש כל מיני אתרים, יש כל מיני עיתונים, אז מה אתם עושים כדי להסביר וכדי להגיע לציבור הרחב.
טלב אלסאנע: מה אתם עושים בהקשר הזה?
גלעד היימן: אלף הוצגה כאן פרישה של קמפיין שהיה בשנת 2010.
גלעד היימן: הוצגה פרישה גם של קמפיין אינטרנט שבוצע בסוף שנת 2011, תחילת 2012.
טלב אלסאנע: איזה קמפיין זה היה?
גלעד היימן: זה הקמפיין סמים.
טלב אלסאנע: איפה הוא היה?
גלעד היימן: הוא היה באתרי אינטרנט, בפאנט, אל עראב.
טלב אלסאנע: כמה זמן זה היה?
עדי זועבדי: היה לתקופה של שלושה שבועות.
יאיר גלר: כמו שאר הקמפיינים שלנו.
יוסי הראל-פיש: אולי אני אומר רק משפט אחד, אני יוסי הראל-פיש המדען הראשי של הרשות.
יוסי הראל-פיש: משפט אחד.
יוסי הראל-פיש: אחד הדברים שאנחנו מאד מתרכזים בהם כרגע זה לעשות את תפירת החליפה התרבותית והערכית, שתתאים לאוכלוסייה הזו.
יוסי הראל-פיש: כיוון שאנחנו מודעים לזה שיש שם מורכבות ובעיה בתחום של הסמים והאלכוהול, כמו שיש בשאר האוכלוסייה, אבל התופעה היא ייחודית שלה, אנחנו חייבים שגם קמפיין ההסברה וגם כל עבודה שאנחנו עושים בשטח, תהיה תפורה ממש לתרבות ולערכים.
יוסי הראל-פיש: זו הסיבה שהאשים שמובילים את זה עם ווליד בראשם ברמת השטח, זה אנשים שבאים מהמגזר ומכירים את המגזר ומתאימים את זה למגזר, גם את הפעילויות וגם את המסרים.
יוסי הראל-פיש: וכנ"ל לגבי הקמפיין, שאנחנו עובדים עם אנשים בתוך המערכת.
טלב אלסאנע: שני דברים.
טלב אלסאנע: יש דברים שהם ברמה של מדיניות ויש דברים שבהם ברמה של ביצוע.
טלב אלסאנע: אני מאמין שווליד הוא ברמה של ביצוע, הוא לא מעצב, הוא לא קובע את המדיניות של הרשות איך להתמודד עם התופעה במגזר זה או אחר.
טלב אלסאנע: ולכן אנחנו קודם כל ברמה של מדיניות.
טלב אלסאנע: אתם, הרשות האחראים, מה אתם עושים.
טלב אלסאנע: אחר כך נגיע – זה עושה א', זה עושה ב'.
טלב אלסאנע: ולכן אי אפשר להטיל את הכל על ווליד.
יאיר גלר: לא, לא, לא, לא.
יוסי הראל-פיש: מה שאני אמרתי זה לא - - -
טלב אלסאנע: הוא לא יכול להרים את כל הפרויקט הזה.
קריאה: מדברים על התאמה.
קריאה: יש פה עוד אנשים.
יאיר גלר: רק במילה אחת, אנחנו תיכף ניתן להם כמובן לדבר.
פיני קבלו: יאיר, הפעילות עם הרשויות כרוכה ב-MATCHING.
יאיר גלר: אבל גם כאן, ב-2012 וב-2013, הכניסה היחידה לרשויות חדשות זה במגזר הערבי, ורובן ללא matching, וצריך להגיד את זה.
יאיר גלר: זאת אומרת, התעדוף פה הוא תעדוף של שחור לבן.
יאיר גלר: כלומר, כל הקצאת המשאבים להגדלה הקהילתית, כולל כל הפעילויות נעשית במגזר הערבי.
יאיר גלר: אנחנו מדברים השנה במסגרת תכנית המתחמים ותכנית ברוורמן - - -
טלב אלסאנע: זה תלוי באיזה הקשר.
טלב אלסאנע: למשל במתאמי סמים יש matching.
קריאה: מדובר על למעלה משלושה מיליון שקלים.
יאיר גלר: בתכנית המתחמים, שתי התכניות - - -
פיני קבלו: זה חלק מהבעיה, נו.
פיני קבלו: אם ....
פיני קבלו: matching אז לא עושים את הפעילות.
מוחמד ברכה: ברשות יותר הראש, אולי נשמע את הסקירות ואחר כך ננהל את הדיון.
יאיר גלר: אדון ברכה, רק מילה אחרונה.
טלב אלסאנע: תיתן לנו פרטים.
טלב אלסאנע: אני מכבד, אתה יודע כמה הקשר בינינו הוא טוב, אבל אנחנו רוצים להיכנס לעומק, לא לטייח דברים.
טלב אלסאנע: המגמה הזו שהכל טוב, כאשר אנחנו מדברים על 350,000 שקלים לתקציב של ההסברה במגזר הערבי, מדובר על 1,600,000 תושבים, בתי ספר.
טלב אלסאנע: מה אתם יכולים לעשות עם סכום כזה, לעומת 3-4 מיליון שקלים לגבי תקציב ההסברה בכלל.
טלב אלסאנע: זה פחות מ-10%, כאשר אנחנו יודעים מה המציאות.
טלב אלסאנע: ולכן צריך שינוי מדיניות, צריך לעצב ולהגיד אנחנו הולכים לשנות מדיניות, להקצות יותר, להפעיל יותר.
טלב אלסאנע: מדוע למשל יש תקציב קיים ולא מנוצל.
טלב אלסאנע: נגיד יש לנו בעיה במגזר הערבי, אז אנחנו רוצים בשנה הזאת ללכת ולהטות תקציב למגמה הזו.
יאיר גלר: אדוני, אז אני מתקן.
טלב אלסאנע: בגדול, בגדול, לא - - -
יאיר גלר: בגדול התקציב של הרשות - - -
טלב אלסאנע: אז אתם לא יכולים להגיד שהכל טוב, רבותי.
יאיר גלר: התקציב של הרשות בשנת 2011 הסתיים ב-99.8% ניצול.
מוחמד ברכה: איזה תקציב?
יאיר גלר: תקציב כלל הרשות.
טלב אלסאנע: כתוב 72%.
איריס יוגב: תראו, יש כאן בעיה בנתונים.
יאיר גלר: רבותי, אני אומר שוב, יש כאן טעות בהצגה.
מוחמד ברכה: יאיר, כשאתה מדבר על תקציב, זה התקציב שמצוין בתקציב המדינה או התוספת?
יאיר גלר: הכל.
טלב אלסאנע: הכל.
טלב אלסאנע: זה התקציב העיקרי והתוספות.
מוחמד ברכה: שעל כמה הוא עמד?
יאיר גלר: בשנה האחרונה הוא היה 36,900,000 מיליון שקלים, כמעט 37 מיליון שקלים.
יאיר גלר: לא חוזר שום כסף לתקציב המדינה, אנחנו מנצלים אותו.
יאיר גלר: אני אומר שוב, אנחנו מכירים, גם אדוני הלך בזמנו אני זוכר למשרד האוצר, ולאחר שאתה הלכת תיקנו את העניין הזה, משום שמישהו שם הטעה אותך.
יאיר גלר: הם לא מדברים על יתרות מחויבות, הם לא מדברים על זה שמכרז למשל בתחום המחקר, מחקר לוקח שלוש שנים, אז אם אנחנו ביום הראשון משריינים את התקציב למשך שלוש שנים בפרישה, אנחנו לא מנצלים את כולו בשנה הראשונה, כי אנחנו משלמים אותו לפי שלבים מסוימים.
יאיר גלר: אבל הכסף לא קיים כבר, אני לא יכול לספור את אותו שקל פעמיים, השקל הזה כבר מחויב ל-2013, 2014, 2015.
יאיר גלר: משרד האוצר, מטעמים שלו, בא והציג את זה.
יאיר גלר: מאחר שהמנכ"ל גם כן העלה את אותה בעיה, תיקנו את העניין בפניו, הוא הלך למשרד האוצר, חזר מר יעקב גנות, שמוכר פה היטב על כל הגורמים, והוא נתן לנו ציון לשבח על זה שהניצול שלנו הוא נושק ל-100% לאחר בדיקה.
אוריאנה אלמסי: איפה זה מצוין?
אוריאנה אלמסי: אני חלילה לא רוצה שייווצר מצב שאני הצגתי פה נתונים.
אוריאנה אלמסי: אלה הם נתונים שלקוחים מהאתר של החשב הכללי והם הכי מעודכנים.
יאיר גלר: אז אני מסביר שוב שמשרד האוצר מסתכל על זה כניצול של אותה נקודה.
יאיר גלר: הוא לא מסתכל על חיובים עתידיים.
טלב אלסאנע: אתה מדבר על התחייבויות עתידיות.
יאיר גלר: וודאי.
טלב אלסאנע: אז כאשר אנחנו כבר בשנת 2012, אנחנו קיבלנו מהחשב הכללי נתון לגבי מה שבוצע עד נכון להיום, זה 72%.
יאיר גלר: אז אני מסביר שוב, עד 31 בדצמבר לא יישאר שקל אחד לא מנוצל.
יאיר גלר: יש לנו גרפים.
יאיר גלר: אם שנת הפעילות אצלנו, לא כל חודש הוא לינארי, משום שיש למשל פתיחת שנת לימודים, אז זה אחרת.
יאיר גלר: כאשר יש ניצול של מסע הסברה כרגע שרץ בטלוויזיה, אז בבת אחת יש הוצאה של מיליון שקלים ובחודש הבא זה ירד בצורה משמעותית.
יאיר גלר: כלומר כל ההתבוננות הזאת, אני מציע בעניין הזה אל תשאלי את משרד האוצר, תשאלי אותנו.
יאיר גלר: אחרי זה תלכי ותבדקי - - -
מוחמד ברכה: לא, היא תשאל את משרד האוצר.
מוחמד ברכה: צריך לעשות הצלבה.
יאיר גלר: הצלבה זה בסדר גמור, אבל לשאול רק את משרד האוצר, כאשר זה כבר תוקן פעמיים, כולל יושב הראש שהיה כבר בשיחה עם משרד האוצר.
טלב אלסאנע: לגבי העניין, בשנת 2012 נאמר לנו שזה 33%.
טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שאנחנו באמצע השנה, 33% הניצול לשנת 2012.
איריס יוגב: כן, אבל הם גם דיווחו על 55 מיליון שקלים שהיינו מאד שמחים אם היו לנו אותם.
יאיר גלר: כן, שאין לי מושג על מה הם מדברים.
יאיר גלר: אין לי מושג מה זה 55 מיליון שקלים, אני מציע לבדוק את זה איתם, אני לא מכיר כזה תקציב.
טלב אלסאנע: זה לשנת 2012 יחד עם כל השינויים והתוספות.
יאיר גלר: אני הייתי מאד שמח בגלל ש - - -
מוחמד ברכה: יכול להיות שזה חיבור בגלל שהתקציב הוא דו שנתי.
מוחמד ברכה: יכול להיות שחיברו שני תקציבים.
מוחמד ברכה: אבל אין 55 מיליון שקלים.
יאיר גלר: ברור שאין.
מוחמד ברכה: בפעם האחרונה שהיו 50 מיליון שקלים זה היה בשנת 1988.
איריס יוגב: לא, הם דיווחו על 52 מיליון בשנת 2011.
מוחמד ברכה: בשנת 1988 היה 50 מיליון שקלים.
יאיר גלר: נכון, אבל זה היה קהילות טיפוליות, זה היה משהו אחר לחלוטין.
יאיר גלר: אני מציע אדוני, אני אומר שוב, אנחנו מנצלים עד סופו.
יאיר גלר: שינוי אסטרטגי משמעותי נעשה בשנה הזאת לגבי המגזר הערבי.
יאיר גלר: ההגדלה המשמעותית היחידה היא במגזר הערבי, בעקבות תכנית ברוורמן והתכנית של השר לביטחון פנים, אהרונוביץ, שמשקיע את כל המאמצים עכשיו בהגדלת הפעילות.
מוחמד ברכה: איזו תכנית?
מוחמד ברכה: עיר ללא אלימות?
יאיר גלר: לא, לא, לא, של הרשות למלחמה בסמים.
יאיר גלר: בתכנית המתחמים כמובן נכנסים הרבה מאד גופים והרבה מאד פעילויות, אבל המגזר הערבי קיבל פה תעדוף מלא על פני המגזר היהודי, בהחלטה מאד מושכלת.
יאיר גלר: זה הועבר גם בממשלה, תכנית המתחמים שגם כן על זה אנחנו יכולים להרחיב.
מוחמד ברכה: זה סגירת פער.
יאיר גלר: לא, אבל מאחר שזה עלה פה, אז אני רוצה פשוט להעמיד את הדברים על דיוקם.
יאיר גלר: אני מציע עכשיו שניתן אולי לאנשים.
יאיר גלר: מבחינת אנשינו, יושב פה גם מר עדי זועבי ממקאן אריקסון, ג'לאל בנא שכבר הזכרנו אותו.
מוחמד ברכה: ג'לאל נמצא בשתי קטגוריות ברשימה כאן.
יאיר גלר: רק בקטגוריה אחת שלנו.
מוחמד ברכה: בקטגוריה של המשרד לביטחון פנים והרשות ובקטגוריה של משרד הפרסום.
יאיר גלר: לא, הוא לא שייך, הוא מקבל משכורת ממשרד הפרסום, משהו שאני לא יודע?
מוחמד ברכה: השם שלו מופיע פעמיים.
יאיר גלר: הוא היה שמח, אבל לא.
יאיר גלר: זה הדרך של מקאן אריקסון לרמוז לו שהם רוצים אותו.
יאיר גלר: תתחיל אתה, ג'לאל.
ג'לאל בנא: קודם כל תודה רבה על הדיון החשוב הזה.
מוחמד ברכה: השאלה לא הייתה טכנית בעניין של ג'לאל.
מוחמד ברכה: זאת אומרת אתה מטעם משרד הפרסום?
ג'לאל בנא: לא, לא, אני לא קשור למשרד הפרסום.
מוחמד ברכה: לא, כי אני מסתכל על מה שרשום לי כאן ברשימה.
יאיר גלר: המשרד לביטחון פנים כבודו רב, מכובד, אבל אנחנו שכרנו אותו כרשות, את שרותיו, והוא עושה עבודה מצוינת.
ג'לאל בנא: שוב תודה רבה על ההזדמנות ועל הדיון החשוב הזה.
ג'לאל בנא: לגבי העבודה שלנו, שלי כמשרד מול הרשות, אז אני מייצג את הרשות מול התקשורת הערבית וכמובן ההיפך, אני מטפל בנושאים שעולים בתקשורת הערבית אל מול הרשות למלחמה בסמים.
ג'לאל בנא: מול הדוברות אנחנו עובדים בשני מישורים, מישור שהוא הסברתי כללי, בעיקר מול הדובר גלעד, נושאים שהם כלליים, נושאים שהם חשובים לכלל הציבור, ומטפלים בכל נושא ההסברה ספציפית בחברה הערבית, באוכלוסייה הערבית.
ג'לאל בנא: יש לנו עבודה שוטפת עם אנשי הרשות עם ד"ר ווליד חדד המפקח על החברה הערבית, ועם שאר המתאמים שיושבים ברשויות המקומיות העבריות, ומולם אנחנו עובדים בשיטה כזו שכל מה שיש להם, אנחנו גם מטפלים בזה מבחינה תקשורתית.
ג'לאל בנא: יש נושא נוסף וזה התרגומים של החומרים המקצועיים והכתיבה השיווקית, שאנחנו לוקחים מאנשי המקצוע של הרשות ועכשיו - - -
טלב אלסאנע: חומרים עם תרגומים או שיש יצירות בשפה הערבית במקור?
ג'לאל בנא: יש דברים שאנחנו מתרגמים ויש דברים שאנחנו כותבים.
טלב אלסאנע: מי זה אנחנו כותבים?
ג'לאל בנא: אנחנו כצוות, כמשרד, מול אנשי המקצוע.
ג'לאל בנא: כי אין לנו את הידע המקצועי בתחום הסמים.
ג'לאל בנא: יש לנו את הידע בתחום הכתיבה השיווקית.
ג'לאל בנא: אז אנחנו לוקחים את החומר מאנשי המקצוע וכותבים אותו ומתאימים אותו מבחינת שפה.
ג'לאל בנא: אז זה יכול להיות לפעמים - - -