GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית חפץ: לא מזמן הייתה לנו איזה ישיבה שבה הבנו שהיה ותהיה איזה שהיא תכנית אב בעיר הזאת אפשר אולי יהיה להשתמש גם במשאבים רחבים יותר, אולי בהקצאה של הרשות או בכלל.
אורית חפץ: אני הבנתי אז שאם היה והעיר תתייצב באיזה שהיא צורה בחזית אחת של כל הגורמים כולם ותהיה תכנית אחת, אנחנו יכולים לזכות במשאבים רבים יותר לטובת הפעילות הזאת.
אורית חפץ: אז אני חושבת שאולי זה אחד הדברים שחסרים ואולי אפשר ללכת עם זה איזה שהוא צעד קדימה.
יואב בן ארצי: זו פנייה ליאיר.
אורית חפץ: כן.
טלב אלסאנע: אילן, תתייחס לעניין של אם אתם עוקבים, מפקחים, פעילויות של- - -
אילן שמש: תל אביב היא דוגמה טובה, זה קל לי.
אילן שמש: העיר עצמה משקיעה המון, הרבה מעבר למה שמשרד החינוך נותן, וחלק גדול מהדברים שמיוצרים פה אנחנו מעתיקים למקומות אחרים.
אילן שמש: הפעילות הבית ספרית פה היא לא דבר פשוט במקומות אחרים, הלא פורמלי בתוך בתי הספר.
אילן שמש: הפעילות שנעשית פה, מעבר לשעות בית הספר, בערבים, כמות המועדונים, כמות התכניות, מפעילות ימית עד כל דבר שאתה רק רוצה, אנשי המקצוע יודעים איך לחבר את ההזדמנויות האטרקטיביות האלה באמת לאיתור אוכלוסיות ואז לחבר אותם למקומות הנכונים וגם למניעה.
אילן שמש: יש פה מגוון של תכניות וכוח אדם מצוין.
אילן שמש: אנחנו, ההיפך, לומדים מפה דברים ומנסים באמת לשכפל במקומות אחרים את הדוגמאות.
אורית חפץ: רק ברשותך, להגיד שגם תחום התעסוקה לבני נוער מפותח פה, הנושא של הכשרות לבני נוער, החבר'ה עובדים, בני הנוער עובדים וצריכים את הכסף, יש לנו אחוזים מאוד גבוהים של בני נוער שהם עובדים, אם בצורה מלאה או בצורה חלקית, ואנחנו מאוד ממוקדים שם, בטח בתל אביב אבל לא רק בתל אביב, גם בנושא של הכשרות וגם בנושא של מציאת יוזמות עסקיות שיש פה באמת מה להראות ולהציג, הכול אנחנו מנסים באמת למלא עולם מלא לבני הנוער.
אורית חפץ: עד כמה שניתן בתחומי החיים השונים.
אילן שמש: אהבתי את זה, כי דווקא בשבוע שעבר כשהיינו ברמלה הערתי לראש העיר שזה התחום שהם לא עשו בו דבר.
אילן שמש: פה, שתבין, כשאתה רואה שלטים בעיר תל אביב, זה בני הנוער מכרו אותם, בני הנוער עשו אותם.
אילן שמש: פה יש לך מיזמים עסקיים של בני נוער שמייצרים עוגיות ולומדים להיות שפים.
אילן שמש: מהבחינה הזו העיר לקחה את הנושא הזה מאוד ברצינות.
טלב אלסאנע: מי נציג משרד הרווחה כאן איתנו?
טלי לב ארי: אני פשוט לא רוצה להלאות, אבל יואב פרס את כל היחידות, את כל שיתופי הפעולה.
טלי לב ארי: לא נראה לי נכון ורלוונטי לחזור שוב על מה שכבר נאמר.
אירית מור: אני הייתי רוצה לשאול, באמת הפעילות כאן היא לאורך כל טווח הגילאים ובמהלך כל שעות היום, היא מדהימה, ענפה ומקצועית, באמת לעילא ולעילא, הייתי שמחה לשמוע באיזה אופן והאם יש מעורבות של הקהילה, של הורים, בתהליכי מניעה, באיזה שהוא תהליך של בקרה.
אירית מור: באיזה אופן ההורים מעורבים ואם בכלל.
יואב בן ארצי: אני רוצה שעידן באמת ידווח.
יואב בן ארצי: הוא מנהל מחלקת נוער וצעירים, יש פעילות ענפה מאוד בתחום הלא פורמלי ואחרי זה אולי תדבר גם מבחינת ההורים.
עידן גביש: אנחנו, בעיר תל אביב, מנהלים מערך פעילות חברתי ערכי לנוער גדול מאוד, חלק מבחינתי זה מניעה.
עידן גביש: אני מאמין שנער עסוק שנמצא במסגרת שתורם ונתרם בסופו של דבר הוא מתרחק מהתנהגות סיכונית.
עידן גביש: אני אתחיל בדברים המאוד בסיסיים, אבל פה הם מאוד מרובים כמו תנועות נוער.
עידן גביש: יש לנו פה פעילות מאוד גדולה של תנועות נוער, מעל 12,000 חניכים בתנועות מגוונות, כאשר הצופים היא התנועה המובילה.
טלב אלסאנע: יש כאן סיירות הורים?
רון חולדאי: בטח.
עידן גביש: אני חייב לומר שגם בתנועות נוער אנחנו מוצאים בעיות של אלכוהול, זה לא שאם ילד הולך לצופים אז הוא מחוסן, אבל דווקא בגלל שהוא נמצא במסגרת הזאת, קל יותר לטפל.
עידן גביש: אנחנו מפעילים יד מאוד קשה בנושא הזה, גם במקל וגם בגזר, וגם מערכי הדרכה לבני נוער והרבה מאוד מדריכים, לא הרבה מאוד אבל מדריכים, מי שמכיר קצת, מדריך בצופים זה סטטוס, בעיני הקהילה, מדריכים ששתו לא במסגרת של צופים עפו מההדרכה.
עידן גביש: זאת אומרת אנחנו ממש- - -
יאיר גלר: יש טרגדיות גדולות עם הסיפורים האלה.
עידן גביש: אנחנו ממש הולכים איתם עד הסוף כי אנחנו לא מוכנים לצביעות, לא מוכנים שיהיה מדריך בצופים על חאקי וידבר על ערכים ואידיאולוגיה ובלילה יתפסו אותו שיכור בים.
עידן גביש: זה לא עובד ככה והמסר הוא מסר חד ומאוד עובד.
עידן גביש: מעבר לתנועות הנוער יש לנו מרכזי נוער שכונתיים.
עידן גביש: אלה בעצם אותם בני נוער שנמצאים במיינסטרים, הם לא על קצה הרצף, זה לא נוער שמוגדר בסיכון, הם גם לא הולכים לתנועות נוער, ויש לנו היום בכל העיר כבר 17 נקודות של מרכזי נוער שכונתיים שנמצאים במרכזים הקהילתיים וגם מקיימים פעילות מאוד ענפה.
עידן גביש: בכל הנושא של הפייסבוק, שאולי פעם זה היה משהו שהתרחקנו, היום יחידת נוער שלא בקיאה בעולם הפייסבוק לא יודעת מה קורה.
עידן גביש: זאת אומרת זה לא שלהם, יש לנו דף פייסבוק נוער תל אביב יפו, ששם אנחנו מתקשרים עם בני הנוער ודרך אגב מעבירים מסרים.
עידן גביש: על כל ידיעה ב-YNET, על נער שמת בחוף הים, אנחנו מעלים את זה, אנחנו יוצרים שיח.
עידן גביש: אבל אנחנו גם מאוד מחוברים לפייסבוקים של בני הנוער, לא כמרגלים, אבל נמצאים שם ואפשר ללמוד שם המון, כולל זה שהכתובת היום, הנייס גאי וסמי הפיצוציות, נכון ללפני שבועיים שמעתי, אתה כבר לא צריך ללכת לאלנבי או לבן יהודה כי מוכרים את זה בפייסבוק בצורה חופשית, וזה לא איזה נער קצה, זה כלל בני הנוער, זה הצפוניים והדרומיים, אבל זה אומר שאנחנו כל הזמן במלחמה על הסיפור הזה.
עידן גביש: עוד מספר דברים חשובים.
עידן גביש: אנחנו כמחלקה מטפלים בנושא של סיירות הורים.
עידן גביש: יש לנו תכנית שנקראת 'הורים ערים', זה שיתוף פעולה בין יחידות עירייה, שיתוף פעולה עם מצילה וכמובן הרשות הארצית למניעת סמים ואלכוהול.
עידן גביש: תכנית 'הורים ערים' באה גם להעלות את המודעות של ההורים ולהסביר להם שיש גם להם אחריות בכל הסיפור הזה של בני הנוער, ויש הורים שמפטרלים פעמיים בשבוע.
עידן גביש: יש פה כבר שתי סיירות בעיר, אנחנו פותחים עוד עשרה ימים הדרכה בסיירת שלישית ביפו וזה תופס תאוצה.
עידן גביש: ככל שהתקשורת מעלה את זה ההורים נכנסים יותר להיסטריה ויש חגיגה בלילה, כולם יודעים את זה, וזה משהו שאנחנו גם מכניסים למודעות, הרצאות להורים, פרסום.
עידן גביש: בשנה שעברה היה לנו פרסום מאוד חזק שנקרא 'האם אתה יודע מה הילד עשה בלילה האחרון', מאוד שחור, מאוד מפחיד, היה פה ויכוח שלם אצלנו בוועדת ההיגוי האם זה מסר שצריך להעביר להורים, אבל אנחנו קוראים לילד בשמו, כן, יש הורים שלא יודעים מה הבן, הבן טובים שלהם כמו שאומרים, עשה בלילה.
עידן גביש: אז הסיירות זה דבר מאוד חשוב.
עידן גביש: עוד תכנית שלדעתי יכולה להיות יופי של מודל, שהתחילה דווקא בלילה האחרון.
עידן גביש: אנחנו התחלנו תכנית שנקראת 'שיחה לילית'.
עידן גביש: לקחנו סטודנטים מאוניברסיטת תל אביב שמקבלים מלגת פר"ח, עם רכזי נוער שלנו ורכבים עירוניים.
עידן גביש: כל לילה במשך חודש וחצי יש שני פטרולים, אבל פטרולים חיוביים, פטרולים שמסתובבים בגינות, עשינו ניתוח של תלונות של תושבים, בגינות הכי אדומות, איפה שיש את כל הבלגן, וגם בצפון תל אביב, גם בדרום וגם ביפו, ולשם מגיעים צוות, שלושה סטודנטים פלוס רכז נוער, פורשים מחצלת, מכינים קפה שחור, שש בש והדברים האלה עובדים.
עידן גביש: כי מה שקורה בעצם זה שהם יוצרים אינטראקציה עם הנוער, הם לא באים כפקחים, הם לא באים כשוטרים.
עידן גביש: בני הנוער בהתחלה צוחקים, נבוכים, אבל ב-2:00 לפנות בוקר, כאילו כמה כבר אפשר, משעמם לו, אז הם כבר יושבים על המחצלת ובזה אנחנו גם מונעים התנהגות סיכונית, כי בסופו של דבר זה עוד עיניים שנמצאות בשטח, אבל גם יש השפעה חיובית.
עידן גביש: זאת אומרת אלה חבר'ה נורמטיביים, סטודנטים, רכזי נוער שהם סטודנטים, חלקם סטודנטים לחינוך, יושבים עם בני נוער, וכל כך קל לעשות את זה, רק אם מפצחים את זה.
עידן גביש: ואם אפשר, אם הייתי יכול להוציא עוד סיורים, הייתי עושה את זה.
עידן גביש: פה באמת אוניברסיטת תל אביב ואגודת הסטודנטים שמים פה כסף למלגות, אנחנו מממנים את רכזי הנוער, מקבלים מיחידת הרכב העירונית שני רכבים, קונה בלווינסקי את המחצלת, מקבל מאגף הפיתוח את רשימת הגינות האדומות וזה פשוט קלאסה.
עידן גביש: ואם היה אפשר לעשות את זה- - - זה לא מחליף את הפעילות ההפגתית ואת ההופעות ואת האירועים, אבל זה משהו שהתחיל הלילה.
עידן גביש: ועוד דבר אחרון.
עידן גביש: בשנה שעברה קיימנו מסיבות אוזניות, זה היה מאוד אופנתי, אבל במרחבים ציבוריים, איפה שבני הנוער יושבים.
עידן גביש: לדוגמה גן העצמאות, שהוא גן מאוד נחשב, קיימנו בשנה שעברה מסיבת אוזניות מ-22:00 עד 2:00 לפנות בוקר והגיעו אלף בני נוער, דרך הפייסבוק, לא היה פלקט אחד.
עידן גביש: אבל מה שיפה, שאתה תוחם את המקום, מוציא רישיון עסק ולא נכנסים, לא עם אלכוהול, לא עם בקבוקי מים מינרליים עם וודקה, ואתה מוכיח לאלף בני נוער שאפשר להשתולל וליהנות, ולהתמזמז, סליחה שאני אומר, היה שם את הכול, בלי אלכוהול.
עידן גביש: ובלי אלימות.
עידן גביש: היו שם גם מספיק שוטרים בשביל למנוע את זה.
עידן גביש: יש הרבה מאוד דברים שאפשר לעשות בנושא, אבל אני חושב שהכי חשוב, לפחות מבחינתי, המניעה היא בפעילות.
עידן גביש: ככל שנגדיל תקציבים לפעילות חברתית, ככל שבני נוער יפגשו דמות בוגרת איכותית, בסופו של דבר זה מה שימנע את הצרות.
אורית חפץ: אם נתחבר רגע לעניין של מה שעידן תיאר לגבי הפרויקט שהוא מפעיל בקיץ, אנחנו מפעילים לאורך כל השנה פרויקט של עבודת לילה, יש לנו מדריכים בליווי של סטודנטים לאורך השנה שמגיעים לאזורים מסוימים צבועים שבהם יש הרבה מאוד אוכלוסייה בסיכון ויש שם תהליך של עבודה של חיבור לאוכלוסייה הזאת, של חיבור לילדים, של יצירת קשר משמעותי ואחר כך העברה לטיפול כדי באמת לייצר טיפול עומק, שינוי עמוק יותר ב- - -
קריאה: זה נקרא נערי הגן בקידום נוער, נכון?
מירי רגב: יש לזה עוד כל מיני שמות, אבל הפרויקט בקידום נוער הוא נערי הגן, הן ברחוב.
טלב אלסאנע: יש פרויקטים ייחודיים בקיץ בחופשות?
מירי רגב: האמת שהצענו בחופש אבל זה עדיין לא הסתייע, איזה שהיא פעילות ממוקדת בסופי שבוע.
מירי רגב: זה במסגרת פורום מאוד מאוד חשוב שמתקיים פה לאורך כל השנה ומחבר את כל הגופים, גם העירוניים אבל גם כל העמותות שעוסקות בנוער בקצה הרצף, או בנוער בכלל, מניעה, טיפול, ושם באמת נהגתה איזה שהיא תכנית שלצערנו לא הצלחנו למצוא לה את המשאבים, כי זה קרה איכשהו מהר מדי והקיץ כבר הגיע, אבל הרעיון היה באמת, כמו שעידן אומר, כל הפעילות הזאת במהלך כל השבוע, בימים א' עד ה', מגובה, והמחשבה הייתה על סופי שבוע, במיוחד ביולי אוגוסט, במרכזים השוקקים, שוקקי בילויים, שמביאים גם המון בני נוער מחוץ לתל אביב.
מירי רגב: הרעיון היה שבאמת גם שירותי הרווחה וגם אנחנו, מדובר בעובדים מיומנים שיודעים גם לאתר את המצבים וגם אולי לפעמים לגרום למצבים הראשוניים האלה שיכולים להגיע לאירועים אלימים או לאירועים קשים להתפוגג עוד בטרם זמן, ולזה רצינו למצוא תקציב, אני מקווה מאוד שבשנה הבאה, בקיץ הבא, נצליח למצוא לזה את התקציב.
מירי רגב: זה בדיוק סופי שבוע.
טלב אלסאנע: זה משהו מיוחד שיש בתל אביב, יש גם את האוניברסיטה, יש גם חוף ים, יש גם כל מיני אנשים, כל מיני דברים שהם ייחודיים לאזור הזה, ולכן הפרויקטים שמפעילים, יש להם גם צביון מיוחד.
מאיר מוזס: אני רוצה להעלות נושא אחד, הנושא של אנשים שפה נמצאים, עושים עבודה קדושה בגמילה מסמים ודברים כאלה, שהם חשובים ביותר, ואני, מתוך הניסיון שלי, אם לא יימצאו מקומות עבודה לאחרי הגמילה הם חוזרים לסמים.
מאיר מוזס: אני אתן דוגמה, אני איש בזק ואנחנו שיקמנו אסירים שהיו עם סמים.
מאיר מוזס: ברגע שהם נכנסו למעגל העבודה, 30 איש, הגיעו למנהלי עבודה, זה הוריד אותם מהסמים בהחלט וזו דוגמה שיכולה להיות בכל המדינה הזאת.
מאיר מוזס: עסקנו בשיקום אסירים שרובם היו בסמים.
מאיר מוזס: וכל עבודה, אם לא יקבלו, והיום הדבר הזה חלש מאוד, יואב נגע בזה בנקודה.
מאיר מוזס: זאת הבעיה אולי הרצינית ביותר שצריכה להיות מקום עבודה אחרי גמילה, אחרת הוא יחזור.
מאיר שטרית: לגבי רחוב הרכבת 36, שיש שם הרשות, ועיריית תל אביב.
מאיר שטרית: זה כמו מגדלור, אני רואה את זה כמו מגדלור שקורא לאנשים לבוא לקבל עזרה.
מאיר שטרית: בתוך לב התחנה המרכזית הישנה.
מאיר שטרית: ומה שקורה שם זה שאנשים מגיעים כבר והם רואים את אלה שבאים לקבל טיפול והם זרוקים שם ברחובות, בכבישים, יש בחורה שקופצת לכביש, בין המכוניות, שייתנו לה כסף לשבור קריז.
מאיר שטרית: אז באים אנשים כאלה, דופקים על הדלת, רוצים עזרה, לקבל את הסובוטקס הזה, ויש תור המתנה מ-2010, סליחה, יואב, יש 120 איש בהמתנה, וזה מעט, למה?
מאיר שטרית: כי אנשים לא באים.
מאיר שטרית: אם הם היו יודעים שאפשר להתקבל הם היו באים 300, 400, 500.
מאיר שטרית: כל החור הזה בתקציב שדיברת עליו, רק שתדעי, זה נוצר מזה שקרן רש"י, שתמכה בפרויקט הזה בהתחלה כשהקימו אותו, יצאה, הקרן הייתה אמורה להיכנס לשלוש שנים ואחרי שלוש שנים לצאת מהפרויקט ו לא נכנס לתמונה ולא כיסה את הגירעון הזה ואנשים היום מתים.
מאיר שטרית: אני יכול להגיד לך, זה כואב לי שאני מעדיף קבוצה שם ואנשים באים ואומרים לי 'מאיר, אני רוצה להיכנס לטיפול' וחוסר אונים, אני חסר אונים.
מאיר שטרית: איך זה יכול להיות?
מאיר שטרית: זה באמת מצב של SOS.
מאיר שטרית: הנושא הזה, צריך לתת טיפול.
מאיר שטרית: הייתי אמור להעלות את זה בוועדת טו"ש (טיפול ושיקום) ברשות וזה לא עלה, כי זה נדחה, וזה חייב לצאת מפה לעשות עם זה משהו.
מאיר שטרית: אי אפשר שאנשים באים לטיפול שעולה גרושים למדינה, במקום שהם יהיו ברחוב הם באים לטיפול ואומרים להם שמ-2010 יש אנשים בהמתנה.
מאיר שטרית: זה כואב לי ואני מדבר מתוך הכאב שלי.
יואב בן ארצי: לי חשוב הערה אחת לסיום מבחינתנו.
יואב בן ארצי: לא כל יום ועדה מגיעה לתל אביב ולא כל האנשים המקצועיים כאן, אז חשוב לי מאוד להודות לאנשים שעושים את העבודה בשטח, לשלמה, לעמית, לגולי, לאמיר, לאיציק, שהם ביום יום נמצאים בחזית, אז לפרוטוקול אני רוצה להודות להם.
יאיר גלר: אני חושב שהתרשמת, אדוני היושב ראש, שגם האנשים המצוינים וגם שיתופי הפעולה פה, גם ביניהם וגם החיצוניים, עם המדינה, הם מאוד מאוד טובים, מאוד מקצועיים, ואין ספק שהם קידמו הרבה מאוד תחומים שכולנו עוסקים בהם ובהחלט מגיעות הרבה מאוד מחמאות להם.
יאיר גלר: כמה מלים, רחוב הרכבת שהוא הזכיר פה כרגע, זה דגם בינלאומי.
יאיר גלר: אני שוב רוצה לקחת את זה לרמה הלאומית, הלוואי ועוד ראשי רשויות יאמצו.
יאיר גלר: זה דגם שאנחנו מציגים אותו היום בכל העולם, מאוד מצליח, מאוד מקצועי, עם הרבה מאוד נתוני הצלחה, ואני אומר שוב, אנחנו מנסים לייצא את זה לעולם אבל עוד קודם כל שייקחו את זה ראשי רשויות אחרים ודיברנו על כך בהתחלה.
יאיר גלר: הנושא של שיקום הוא נושא קריטי, דיבר על כך מאיר מוזס.
יאיר גלר: הוא צודק לחלוטין.
יאיר גלר: בשנים האחרונות התחלנו במספר פרויקטים, גם עם הרשות לשיקום האסיר וגם עם עיריות, צריך להרבות בזה, זה עדיין לא מספיק.
יאיר גלר: אני מסכים עם כל מילה שהוא אומר, זה בהחלט נתון שחייבים לקחת אותו קדימה.
יאיר גלר: הנושא של אכיפה נדון פה, למרות שאין פה נציג המשטרה, אז אני לא רוצה לדבר בשמם.
יאיר גלר: מה שקורה פה קורה במדינת ישראל.
יאיר גלר: אם כאן תהיה אכיפה הרבה יותר משמעותית, ואני בטוח שמפקד המחוז יבוא ויגיד שפה עושים את המקסימום ועושים באמת הרבה מאוד מבצעי פיצוציות, אבל גם כאן- - - השר לביטחון פנים שאל אותי פעם על מספר המבצעים, אמרתי לו את מספר המבצעים, הוא אומר לי 'שיכפילו וישלשו'.
יאיר גלר: אז נכון שזה לא מכאן הקריאה, הקריאה היא יותר למשטרת ישראל, כל מבצע זוכה לברכה, ולהיות הרבה יותר קשוחים בנושא של סגירה, זה עניין של בתי משפט, השופטים הרבה פעמים רחמנים, אגב יש ירידה יפה מאוד בתחום של כמות הסמים, מצד אחד, כי פשוט האיכות שלהם היום שנמכרת היא איכות מאוד מאוד גרועה מאז שנכנסו כל חוקי הנגזרות, אבל עדיין יש עשרות אלפי בני נוער שמקבלים כל מיני חומרים מלאכותיים שהאיכות שלהם היא מאוד גרועה ולפעמים הם הרבה יותר גרועים ממה שהיה בעבר.
יאיר גלר: הנושא של מכירה באינטרנט, זה פרויקט משטרתי.
יאיר גלר: גם שם כנראה צריך להגדיל יותר, כי למדו את הפטנט.
יאיר גלר: מאחר שהם לא ניגשים לפיצוצייה, אז דרך האינטרנט בכל מיני שיטות, דרך הפייסבוק או בשיטות אחרות, מגיע שליח, אנחנו מכירים את הסיפור הזה והמשטרה בהחלט צריכה פה להגביר יותר.
יאיר גלר: הנושא של מניעה, הוזכר פה, הוא הקריטי ביותר, הוא הנכון ביותר.
יאיר גלר: משקיעים פה הרבה מאוד בחינוך פורמלי ולא פורמלי, על כך יבורכו.
יאיר גלר: מילה אחרונה על תנועות הנוער.
יאיר גלר: כל תנועות הנוער היום חברו אלינו, אני גם מכיר, אמרתי, הרבה מאוד סיפורים של מדריכים שהורחקו כתוצאה משימוש באלכוהול בעיקר.
יאיר גלר: הסיפורים מגיעים אלינו, שאנחנו נבקש מתנועות הנוער בגלל הקשר שיחזירו אותם חזרה, כי חשוב להם, ממש סיפורים קורעי לב ש'שתיתי פעם אחת, למה מרחיקים אותי מהדרכה בתנועה?', אבל אני רוצה לדבר על הקשר.
יאיר גלר: בתנועות הנוער, יש היום בין 250,000 ל-300,000 חניכים, תלוי מי סופר ואיך סופרים, אבל שוב, זה חשוב מאוד משום שזה קהל שבוי, קהל שבוי במובן הזה שאתה יכול להעביר מסרים, אלה אנשים בעיקר צעירים כמובן מאוד מאוד איכותיים, יש הרבה מה לעשות איתם, זה גם עם תנועות נוער, זה גם עם מועצות תלמידים, ובהחלט כל מי שעוסק בעניין הזה יבורך.
יאיר גלר: אני חושב שאלה הדברים.
יאיר גלר: אני חושב שבסך הכול התרשמנו יפה, מגיע להם בהחלט הרבה מאוד מחמאות ותודה רבה.
טלב אלסאנע: אני רוצה לסכם את ההתרשמות שלי.
טלב אלסאנע: באמת כאן עושים עבודה, לדעתי, מצוינת, בכל הרמות, למרות שהמשימות הן הרבה יותר מעבר לתחום האחריות של תל אביב יפו, כאשר מגיעים אנשים מחוץ לתל אביב והם הופכים להיות מקבלי שירות ואתם צריכים להתמודד איתם ולהעניק להם את השירות הראוי, ובכל זאת עושים את המשימה ואת המלאכה, ולכן יישר כוח על כל מה שאתם עושים.
טלב אלסאנע: אנחנו רשמנו את ההערות בקשר לאשפוזיות ובקשר לנגישות, בקשר לתחליפי הסם, בקשר לעניין של רשויות או עיריות אחרות שהן לא ממלאות את חובתן והנטל עובר לתל אביב.
טלב אלסאנע: רשמנו גם את זה.
טלב אלסאנע: אנחנו ננסה לקיים דיון בעניין הזה, כדי או דרך חקיקה או בדרך אחרת לתת את המענה ושזה לא ייפול על תל אביב יפו.
טלב אלסאנע: אנחנו נבקש גם מ התייחסות ספציפית למה שמתנהל כאן, לאור ההערות ששמענו.
טלב אלסאנע: שני דברים שאני חושב שאנחנו נקיים דיון.
טלב אלסאנע: לגבי העניין של השיקום, לגבי הנגמלים, הוועדה תקיים דיון מיוחד עם הלשכה לשיקום האסיר ביחד עם מנהל הרשות של החברות הממשלתיות, נציגי חברות ממשלתיות, גם כדי לעזור ולדרבן שיקלטו וישקמו ויעזרו, זה חלק מהמשימה החשובה והמשך טיפול כדי להביא לידי הצלחה.
טלב אלסאנע: הדבר השני, העניין של האכיפה.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים כאן שיש מרכזים של מכירת מוצרים חוקיים למהדרין והשאלה איפה נמצאת המשטרה, ובעניין של מכירה באמצעות הפייסבוק, האינטרנט, נבקש גם התייחסות ונקיים דיון בעניין הזה.
טלב אלסאנע: אני מודה לכל המשתתפים, גם על מה שאתם עושים בפועל וגם על התרומה לדיון וגם על ההשתתפות.
טלב אלסאנע: זה גם בתכנית המתאר?
עודה פאיק: זה מה שהשאירו כל ההפקעות, כולל כביש 6, כולל רכבת ישראל.
עודה פאיק: כל מיני הפקעות.
טלב אלסאנע: תחום שיפוט זה 19,000?
עודה פאיק: זה תכנית המתאר- - -
טלב אלסאנע: זה גם תכנית המתאר וגם תחום השיפוט?
טלב אלסאנע: אותו דבר?
עודה פאיק: תכנית המתאר זה תחום השיפוט, שניהם הולכים ביחד.
עודה פאיק: תכנית המתאר של טייבה עומדת בפני סעיף 106ב', דהיינו היא עברה אישור הנהלה מחוזית.
עודה פאיק: סעיף 106 מאשר לאנשים שלא התנגדו להתנגד ולעירייה במיוחד, אם יש לה עסקים שהיא רוצה לתקוף אותם, אז היא יכולה לתקוף אותם במסגרת הזאת.
עודה פאיק: על פי מיטב ידיעתי, מינהל התכנון במשרד הפנים אמור לפרסם את התכנית תחת הסעיף הזה בכדי לאפשר לאנשים להתנגד.
עודה פאיק: אנחנו 90%, נשארו לנו 10%, אין לנו מנוס.
עודה פאיק: התנגדה העירייה, אני לא הייתי בתקופת ההתנגדויות, אבל עד כמה שראיתי הם חבקו את כל הנושאים שהם צריכים לחבוק אותם.
עודה פאיק: אחרי האישורים יש לנו נושאים שצצו ואינם עומדים בדרישות העירייה ולכן אנחנו הולכים להתנגד למעשה על כמעט 12 סעיפים.
עודה פאיק: העיר טייבה עברה שתי קריסות כלכליות, בשנות ה-90 הייתה קריסה, היה מעין נאמן, מפרק.
עודה פאיק: עכשיו אנחנו מנוהלים גם על ידי נאמן שקיבל ארכה לעוד חודשיים, עד 19 בספטמבר.
עודה פאיק: יחסית העירייה בארבע השנים האלה- - -
טלב אלסאנע: מה התפקיד של הנאמן?
עודה פאיק: הוא הכול.
עודה פאיק: הוועדה ועדה ממונה, היא פועלת מול משרדי הממשלה ומנהלת העירייה, אבל עניין כספי, כל הכספים שאנחנו מגייסים היום ואני אגיד את זה בצניעות- - -
טלב אלסאנע: מה התפקיד של הגזבר בעירייה?
עודה פאיק: הגזבר וראש העירייה- - -
טלב אלסאנע: עובדים אצל הנאמן?
עודה פאיק: למעשה בסופו של יום כן, אנחנו עובדים אצל הנאמן, כי בלי שהוא יאשר הוצאת כספים, חבל לך על הזמן.
עודה פאיק: אבל יש לנו את העבודה שלנו, אנחנו אירחנו בעיריית טייבה שישה-שבעה שרים, אני ביקרתי אצל עשרה או אחד עשר שרים בלשכות שלהם, אולי שלושה מנכ"לים גם כן, והצלחנו לגייס בתקופה הזאת 120 מיליון שקל לטייבה, אלה תב"רים (תקציב בלתי רגיל) שהם מאושרים, מוכנים, הם אושרו במליאה ואושרו במשרד הפנים.
עודה פאיק: הגשנו דוח למנכ"ל משרד הפנים והצוות המקצועי, כולל לשכת השר.
עודה פאיק: הם, דרך אגב, הופתעו מהעשייה, שתוך פרק זמן של שבעה חודשים הצליחה העירייה בהנהלתי, בצוות הקיים ובראשי המחלקות, לגייס את הסכום הזה.
עודה פאיק: זה מצביע על עשייה ועל אנשים שעבדו ועמלו ימים ולילות בכדי להגיע להישג הזה.
עודה פאיק: אני מניח שהכסף הזה יביא למינוף עיריית טייבה.
עודה פאיק: כשלנו בתכנית הלאומית נוסח לוד, מי שהכשיל אותנו, ואני לא יודע אם זה המקום והפורום, אבל אני כבר אמרתי לך בתוך החדר, כשישבנו חמש דקות, אמרתי לך מי הכשיל אותנו, אבל אנחנו לא מתייאשים, אנחנו ממשיכים להיאבק, ממשיכים להוביל את התכנית, התכנית הזאת תרד מ-140 מיליון שקל, אולי היא תעמוד על 70-80.
עודה פאיק: אנחנו מסכימים לקבל את ה-70-80 מיליון שקלים.
עודה פאיק: טייבה נמצאת בפיגור אחרי הרשויות השכנות, אני לא מדבר על רמת השרון, אני לא מדבר על כפר סבא, אני משווה אותה לג'לג'וליה, טירה, כפר קאסם.
עודה פאיק: בטייבה יש רשת ביוב ומים בהיקף של 30%, 70% אין, מה שנקרא.
עודה פאיק: זה משפיע על התפקוד שלנו, זה משפיע על הבעיות הבריאותיות וכל מיני דברים.
עודה פאיק: גייסנו 40 מיליון מתוך ה-120 לפיתוח חמש שכונות לחיבור לרשת המים.
עודה פאיק: אני רוצה לקצר ולא להרחיב.
עודה פאיק: בראש מעיינינו, חוץ מהפרויקטים והתשתיות וכיתות לימוד- - - השגנו 86 כיתות לימוד, מה שלא נבנה בטייבה כמעט 19-18 שנים, לא נבנתה כיתה אחת, אנחנו השגנו 86, קיבלנו אישורים לכמעט 56 כיתות, יש לנו בקנה, מה שנקרא, את היתרה, 30 כיתות שאנחנו פועלים עליהם.
עודה פאיק: ישבנו אצל יגאל צרפתי בשבוע שעבר ואנחנו אמורים להשלים כמה מסמכים ואז נקבל גם את היתרה.
עודה פאיק: בקצרה, אני מרגיש שאנחנו יוצרים ועושים.
עודה פאיק: גם הרחוב בטייבה מרגיש יצירה ולא אכפת לי להגיד לך שאולי אחד הדברים שמנעו מאיתנו לקדם את התכנית הלאומית, אנחנו טענו שבטייבה יש אלימות גואה, לעומת שאר היישובים הערביים, אבל מתברר ממשטרת ישראל, לא אתם, המשרד לביטחון פנים נתן דוח שהראה שטייבה היא עיר שבה יש פחות אלימות משאר הערים הגובלות אותה.
עודה פאיק: אני שמח על הבשורה, למרות שאנחנו הולכים להפסיד כסף, אבל זה קצת נותן אור בקצה המנהרה.
בוהייסה מסארוה: צריך להתייחס לדברים המדווחים במשטרה, מפני שיש הרבה מקרים שאינם מדווחים במשטרה.
עודה פאיק: אני לא ראיתי את זה, בוהייסה, אבל דווחתי, או דיווחו לי, שהטענה שלנו לא עומדת לנו מכיוון שהמשרד לביטחון פנים נתן נתונים שמצביעים על זה שטייבה היא היום העיר הכי שקטה במשולש, אחרי כפר בראקה.
עודה פאיק: אלה הנתונים שנתקבלו.
עודה פאיק: וכן, זה קצת פגע בנו, אבל אין מה לעשות, אני אמרתי, אני מעדיף שיהיה שקט- - -
טלב אלסאנע: השאלה אם תהיה אלימות ויהיו תקציבים, אבל לא תהיה אלימות ולא יהיו תקציבים, מה עדיף?
עודה פאיק: אני מעדיף שלא יהיה תקציב ולא רוצים אלימות.
עודה פאיק: בראש מעיינינו, אני בכל אופן כראש עיר וחבריי, הצבנו לעצמנו יעדים והיעדים הם כאלה: חינוך, רווחה, קידום נוער, מועדוני נוער, תרבות, כל הדברים האלה נמצאים בראש מעיינינו.
עודה פאיק: הפעלנו תכניות שהיה ויכוח אם כן להפעיל אותם או לא, בגלל מאטצ'ינג שהעירייה צריכה להשתתף, כאן 150,000 שקל, עוד 50,000, היו ויכוחים בינינו לבין הגזבר, אבל התגברנו על כל הנושאים האלה ואנחנו כבר מקדמים אותם והם מאחורינו, מה שנקרא.
עודה פאיק: לכן היום יש מתאמת סמים ויש 'עיר ללא אלימות' ויש קידום נוער ויש תכנית שמידט, שתורמת לילדים בסיכון בטייבה והיא כבר מופעלת כמה חודשים.
עודה פאיק: אני לא רואה אור בקצה המנהרה בטייבה, אני רואה אורות.
עודה פאיק: לא מעניין אותי מה שהיה, אולי זה טוב ללמוד היסטוריה, אבל מה שמעניין אותי, אני אחראי על התקופה שאני נמצא בה יחד עם הצוות של חברי המועצה והעירייה.
עודה פאיק: אפשר להגיד שטייבה מתפתחת, הולכת בצעדים ענקיים לקראת דברים טובים ואני מקווה שנצליח לסיים את הפרויקטים האלה בהקדם האפשרי, ובלי הכרזות אם אני כן חוזר לג'לג'וליה או לא חוזר, כי זה לא הנושא, אני מדבר על התקופה שעומדת לרשותי ואני מניח שזה עד סוף השנה הבאה, שנצליח לגמור את הפרויקטים שאנחנו מתכננים ושקיבלנו את התקציבים.
עודה פאיק: נושא התכנון בטייבה היה ממש כמעט ולא קיים.
עודה פאיק: תכניות לא קודמו, תב"עות (תכניות בניין עיר) לא קודמו, אמרתי לך, המתאר מקודם, אבל יחד עם זאת אנחנו הולכים להטמיע במתאר 17 תכניות, תב"עות, מתוכן הצלחנו לקדם 9 תב"עות באישורים להפקדות בוועדה המחוזית.
עודה פאיק: זה בא כמובן מתוך הצרכים, מתוך הצורך באמת לקדם את הנושא של התכנון בטייבה.
עודה פאיק: זה פחות או יותר.
עודה פאיק: אני מתחיל לחוש שגזלתי הרבה זמן ולכן אני בכבוד מעביר לך את השרביט הפעם.
טלב אלסאנע: אנחנו מאוד שמחים להיות כאן בעיר טייבה וגם העירייה.
טלב אלסאנע: אני יודע ובטוח שלא במקרה הם בחרו בפאיק לקחת את המשימה הזו.
טלב אלסאנע: אתגר לא פשוט, אבל אני רוצה לציין שלעיר טייבה היה מעמד ואני מקווה שגם יהיה לה מעמד.
טלב אלסאנע: היה לה מעמד מאוד מיוחד, אני זוכר אנשים שהיו מגיעים מבאר שבע והיו הולכים ללמוד בטייבה, זו הייתה עיר עם מעמד ותהילה בכל המובנים.
טלב אלסאנע: לצערי בשנים האחרונות היא עברה כל מיני משברים, מסיבות כאלה ואחרות.
טלב אלסאנע: אני מתרשם גם מהנהגת העירייה, מהנהגה נכונה, עם הרצון של התושבים היא יכולה לעלות למסלול הנכון וגם לחזור ולהיות עיר למופת וגם השם לא יהיה לאלימות, עבריינות, אלא לחינוך, השכלה, וזו תדמית ראויה לטייבה ולתושביה.
טלב אלסאנע: אנחנו כאן גם כדי לשמוע לגבי התכניות שנוגעות לא רק לתשתית הפיזית, אם זה כבישים, או שכונות.
טלב אלסאנע: עם כל החשיבות לתכניות המתאר, זה דבר חשוב, כי לפעמים למצוקות והיעדר התכנון יש השלכות על מצוקות חברתיות, אבל אנחנו מעוניינים גם לשמוע ולראות תכניות במסגרת תחום החינוך, רווחה, השכלה, תכניות שמריצה הרשות למלחמה בסמים בתוך בתי הספר, בתחום של הסברה, מניעה, כל התכניות האלה והדבר הנוסף הוא מערכת היחסים הקיימת בין הקהילה לבין המשטרה, בין המשטרה לבין הקהילה, להתמודד עם תופעת האלימות, בין הקהילה לבין הוועדה ממונה, כי הנושא הזה מחייב הירתמות מערכתית של כל הגורמים הרלוונטיים כדי להוביל את טייבה למסלול הנכון, שלא נשמע אירועים של ירי או של רצח, אלא אירועים אחרים שהם משמחים את כל מי שטייבה יקרה לו.
טלב אלסאנע: אני מקווה שהיום, במסגרת הביקור, גם נשמע לא רק איזה תכניות יש אלא מה חסר, אם יש נושאים שחושבים שאפשר שיהיו, כמו שציינת העניין של התכנית הלאומית, אנחנו אז ביקרנו בלוד ושמענו מראש הוועדה הממונה שם שהממשלה הקצתה 340 מיליון ₪ אך ורק ללוד כדי להתמודד כי יודעים שאי אפשר לדבר נגד אלימות ותופעות שליליות מבלי לתקצב את הפן החיובי ולאפשר אלטרנטיבות ולתת את הכלים והמשאבים למי שרוצה להתמודד אכן להתמודד.
טלב אלסאנע: אי אפשר להתמודד עם בעיות ללא תקציבים, אי אפשר להתמודד איתם עם הבטחות והצהרות, לכן סוגיית התקציבים היא דבר חשוב מאוד וזו האחריות של השלטון המרכזי.
טלב אלסאנע: אי אפשר למנות ועדה ולהגיד להם 'תלכו תתמודדו', בידיים ריקות.