GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום אלדר: אני רוצה, קודם כל, להגיד תודה על הכינוס ויישר כוח ונקווה שיהיו עוד ישיבות כאלה.
שלום אלדר: אני רוצה לדבר על המדיניות של משרד החינוך.
שלום אלדר: המדיניות של משרד החינוך לפתיחת יחידות לקידום נוער ברשויות היא בבחינת: ברוכים הבאים, אהלן וסהלן.
שלום אלדר: הלוואי ויהיה אפשרי.
שלום אלדר: אני רוצה לומר, הנימה האישית שלי, אני מאד מעוניין להיות בכל רשות, יותר מאשר ברשות במגזר היהודי.
שלום אלדר: זאת התפיסה שלי ואני מנסה לעשות את זה ולהיאחז.
שלום אלדר: העובדה, אני יכול להגיד לך כמויות של סמים ברהט שישבתי פה בישיבות צוות ביחידה.
שלום אלדר: לצערי, מאז שהיחידה ברהט נסגרה, 4 שנים, אנחנו מנסים לעשות כל מאמץ, אנחנו בדיאלוג מתמיד עם הרשות על מנת להקים יחידה.
שלום אלדר: מבחינת המשרד יש עניין.
שלום אלדר: בהחלט יש עניין.
שלום אלדר: יש בטבלה שלפניך כתוב שברהט קיים.
שלום אלדר: לא.
שלום אלדר: בשגב שלום קיימת יחידה, ברהט לא קיימת עדיין יחידה.
שלום אלדר: יש תקציב, אנחנו שומרים תקציב כבר שנה שניה ולצערי - - -
טלב אלסאנע: מה הבעיה, מה הסיבה?
שלום אלדר: היכולת של הרשות.
שלום אלדר: לא רק היא, לא רק הרשות היחידה.
שלום אלדר: היכולת בכלל, אני לא צריך לספק לך את המצב הסוציואקונומי של הרשויות במחוז שלנו, שהם חלשות.
שלום אלדר: המצ'ינג הוא קשה.
טלב אלסאנע: אז אתם מענישים אותה בגלל שהיא חלשה?
שלום אלדר: חס וחלילה.
שלום אלדר: נהפוך הוא.
שלום אלדר: אנחנו מעמידים תקציב, והתקציב לא מצליח להתגבש ולהתממש.
שלום אלדר: אז אין מה לעשות.
שלום אלדר: אני מעוניין.
שלום אלדר: ימצאו אנשים ומקום, מהיום להיום אנחנו עושים את זה.
שלום אלדר: אני רוצה לומר שבסך הכל בארבעת הרשויות שאנחנו פועלים, מטפלים בכ – 300 בני נוער.
שלום אלדר: מתוכם בערך 200 נמצאים במצב של נשירה מבית הספר.
שלום אלדר: 100 עדיין בתוך כתלי בית הספר.
שלום אלדר: זאת אומרת שהמערכת שלנו מטפלת גם בנוער שבתוך בית הספר, וגם באמצעות היחידות לקידום נוער.
שלום אלדר: היחידות לקידום נוער זה מדיניות של הרשות.
שלום אלדר: המדיניות של משרד החינוך בהחלט כן.
שלום אלדר: בהחלט כן להיות, להעמיד את כל המשאבים שניתנים במגזר היהודי, אותו דבר.
שלום אלדר: לטעמי, צריך לתת למגזר הבדואי יותר.
שלום אלדר: צריך להתאמץ.
שלום אלדר: לא יודע באיזה צורה, אולי במעורבות שלך במשרדי הממשלה שיקבלו, אולי, פרמטרים שונים להתייחסות, על מנת שנוכל לקיים באמת את היחידות, כי מה לעשות?
שלום אלדר: הרשויות הם חלשות.
שלום אלדר: לי חסר, למשל, נתון אחד שלטעמי הוא בהחלט אחד הגורמים לסיכון, זה תופעת הביקור הסדיר.
שלום אלדר: אני לפני 4 שנים, יותר אני חושב, מלפני קודמך, ראש העיר הקודם ברהט, הנחתי לו נתון מזעזע של מספר הנערים שלא מבקרים בבית הספר, וזה בערך 1,200 נערים שיש לו בעיה של ביקור סדיר.
שלום אלדר: ישב המפקח, המקביל שלי, על הביקור הסדיר ואמר: 600 מהם אנחנו יודעים.
שלום אלדר: על 600 עדיין הביקור הסדיר לא ידע.
שלום אלדר: אני חושב הנתונים האלה יכולים לתת לנו את מימדי התופעה של גורמי סיכון, שברגע שאתה מקבץ אותם, ואתה יודע לפחות מה הבעיה, אז אתה יכול להתחיל לבנות תכניות להתייחסות.
שלום אלדר: לגבי הנושא שאנחנו דנים בו היום, אנחנו ביחידות לקידום נוער, הם מתחלקות לשני חלקים: חלק אחד החינוכי – טיפולי, וחלק אחד – השלמת השכלה.
שלום אלדר: יש ממש מערכת של השלמת השכלה ממצב של קרוא וכתוב, אי ידיעת קרוא וכתוב, עד למצב של בגרות מלאה.
שלום אלדר: תלוי בנכונות של הנער, תלוי בתכניות, ותלוי בפרק הזמן שהוא נמצא ביחידות לקידום נוער.
שלום אלדר: בדרך כלל, שנה וחצי.
שלום אלדר: ככל שהוא מגיע בשלב יותר מתקדם של הלימודים אנחנו יכולים להחזיר אותו.
שלום אלדר: מגיעים אלינו כ – 45 אחוז מבני הנוער שהם לא מצליחים בלימודים, מגיעים ליחידות לקידום נוער.
שלום אלדר: יתר 55 אחוז מתחלקים לכל מיני בעיות סיכוניות אחרות.
שלום אלדר: אחת המטרות העיקריות שלנו ביחידות לקידום נוער, זה מניעת התנהגות סיכונית.
שלום אלדר: מצמידים לנער, לכל 24 נערים, מצמידים מדריך חינוכי – טיפולי, שהוא בא מהתחום של החינוך, או מתחום של עבודה סוציאלית, מצמידים אליו, והוא הופך להיות האבא, האמא, הדוד, הכל של אותו נער.
שלום אלדר: ממצב של הוא קולט אותו עד למצב שהוא משלב אותו בתכניות.
שלום אלדר: אנחנו גם מטפלים בנושא של העצמה ומנהיגות והתנדבות בקהילה.
שלום אלדר: חשוב לנו שנער מקבל שגם ייתן.
שלום אלדר: אנחנו גם עושים הכנה לעולם התעסוקה.
שלום אלדר: במגזר היהודי אנחנו גם עושים הכנה לשירות משמעותי בצה"ל.
שלום אלדר: במגזר הבדואי, באופן טבעי, זה פחות בא לידי ביטוי.
שלום אלדר: כמובן הנושא של השלמת ההשכלה.
שלום אלדר: לצערי הרב, אני אומר כאן שבמגזר הבדואי יש לנו התמודדות לגמרי לא קלה גם על רקע של כח אדם.
שלום אלדר: לא תמיד מוצאים כוח אדם מיומן כדי שיבוא ויבצע את העבודה.
שלום אלדר: לפעמים זה מעכב את תחילת העבודה שלנו.
שלום אלדר: אנחנו מתעכבים ומתעכבים עד שאנחנו מוצאים את כוח האדם.
שלום אלדר: יש מערכת גדולה מאד, גם ברמת המטה, וגם ברמת הרחוב, של הכשרה.
שלום אלדר: כל יחידה כזאת מלווה על ידי שני מנחים מטעם המחוז.
שלום אלדר: הוא מנחה ... טיפול והתנהגות סיכונית, ומנחה להשלמת השכלה.
שלום אלדר: אנחנו יושבים ביחד עם מנהל היחידה, עם מנהל ההשכלה באותה יחידה, עם המדריך חינוכי – טיפולי של הנער אחת לשבוע, שבועיים, רואים איפה הנער נמצא, באיזה מצב נתון, ומדברים על התכניות שלו להבא.
שלום אלדר: אם החליפה שתפרו לו היא טובה ונכונה ומתאימה, כי צריך להכין, לבנות אולי את הזה, הכל ביחד עם הנער.
שלום אלדר: זאת צורת העבודה שלו.
טלב אלסאנע: לגבי התכניות החינוך הלא פורמלי, פעילות חוץ בית ספרית מבחינת משרד החינוך, כי שמענו מחולוד, אז אחת הבעיות, אם יש התייחסות מטעם משרד החינוך, איזה תכניות מיישמים במגזר הבדואי, מפקח טאלב אבו חאמד.
טאלב אבו חאמד: שלום לכולם.
טאלב אבו חאמד: אני מתייחס למה שהחברים שלי אמרו לגבי בעלי משרות בחינוך הבלתי פורמלי, יש גם בעלי תפקידים שהם בחינוך הבלתי פורמלי החוץ בית ספרי.
טאלב אבו חאמד: יש לנו הכשרות לבעלי התפקידים ברמה מחוזית, וגם הכשרות ברמה רשותית, שהנושא הזה הוא חלק בלתי נפרד מהפשרה שהם מקבלים אותה, וכל אחד למוסד שלו, אם זה הבית ספר, או זה המתנ"ס.
טאלב אבו חאמד: זה גם מגיע ברמת צוותים בית ספריים, כמו המובילים הבית ספריים בנושא הסמים, מניעת סמים ואלכוהול, ומשם זה מגיע לתלמידים.
טאלב אבו חאמד: אנחנו במשרד החינוך רואים בכל התכניות שאנחנו מפעילים בחינוך הבלתי פורמלי תכניות מניעה, ותכניות חוסן לכל ההתנהגויות הסיכוניות.
טאלב אבו חאמד: אנחנו מפעילים תכניות ברמת המנהיגות הצעירה, וגם הנושא הזה ספציפית דרך כל פעילות של מנהיגות צעירה אם זה מועצת התלמידים בבית הספר, אם זה מועצת התלמידים ...
טאלב אבו חאמד: שהיום יש לנו רוב הרשויות במגזר הבדואי יש מועצת נוער רשותית.
טאלב אבו חאמד: דבר שלפני כמה שנים לא היה.
טאלב אבו חאמד: גם לגבי קבוצות של מד"צים, מדריכים צעירים, יש לנו גם תכנית מעורבות חברתית קהילתית מזרחית, חברתית בבית ספרי, וגם רשותי.
טאלב אבו חאמד: כמו שיש רכז בית ספרי, יש גם רכז רשותי.
טאלב אבו חאמד: ויש לנו תכנית של החידון המיוחד שעשינו לפני 6 שנים למגזר הבדואי, ועוד תכניות, שאני יכול לבנות הרבה תכניות שכולן עובדות סביב הטמעת ערכים של סובלנות, כל כבוד לאחר, של הגברת שותפות ליישוב שלך, לבית ספר שלך, גם התנהגויות של השחתת רכוש.
טאלב אבו חאמד: גם התנהגויות, בכלל, כל ההתנגדויות הסיכוניות שהם התנהגויות לא רצויות.
טאלב אבו חאמד: היום אנחנו רואים במסגרת הפעילות של המעורבות החברתית גם בחוץ הבית ספרי, יש הרבה קבוצות נוער, אם לוקחים לדוגמה את רהט, יש מגוון של היענות של בני נוער לתכניות האלה בפעילות שלהם וההשתתפות.
טלב אלסאנע: שיפאא אלסאנא, מנהלת מחלקת רווחה, מועצה, יישוב לקייה.
שיפאא אלסאנע: שלום לכולם.
שיפאא אלסאנע: שמענו שיש בעיה.
שיפאא אלסאנע: אנחנו מסכימים שהבעיות קיימות.
שיפאא אלסאנע: הצרכים קיימים.
שיפאא אלסאנע: אני באה מהשטח, אני מכירה את מה שקורה במגזר.
שיפאא אלסאנע: יש בעיה מאד רצינית, יש לנו בעיה מאד רצינית בתחום הלא פורמלי מיוחדת, בגלל התקציבים של הרשויות, שהרשויות לא יכולות להשתתף במצ'ינג, התקציבים נכנסים, נטמעים בתוך הגירעונות של הרשות ואי אפשר לבצע את התכניות.
שיפאא אלסאנע: אני תמיד אומרת, אנחנו לא צריכים לשבת ולבכות כל הזמן, אלא באמת למצוא את הדרך הנכונה ומתאימה לצרכים של האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה: קבוצת הנוער בסיכון, אוכלוסיית המשתמשים, למנוע להשתמש בעתיד, אוכלוסייה שהיא באמת בעלת צפי גדול להיכנס לעולם של הסמים, אלא ביחד לחשוב איך אנחנו באים ומטפלים.
שיפאא אלסאנע: אחד הדברים שאני צריכה בתוך היישוב שלי בשביל להתחיל להתייחס לבעיית הסמים, לטפל, וגם לעשות תכניות הסברה, קודם כל, א', ב' – בן אדם, כוח אדם כוח אדם שיוכשר למען המטרה הזו, שגם יטפל, וגם יעשה מן איגום משאבים בתוך היישוב.
שיפאא אלסאנע: אני רואה שותפות בין הגורמים בתוך הקהילה, בתוך היישוב, זה א', ב' התאמה של התכניות.
שיפאא אלסאנע: אם זה חינוך – מחלקת הנוער, מחלקת, כל מי שמטפל בעניין של החינוך, אם זה רווחה, ואם זה משטרה, משטרה קהילתית.
שיפאא אלסאנע: זה א', ב' של ההצלחה שלנו.
שיפאא אלסאנע: להקים ועדה יישובית, בכל יישוב, להקים ועדה יישובית שהיא בטוחה, השותפים הרלוונטיים לזה, כולל רשות, כולל ראש הרשות.
שיפאא אלסאנע: אם ראש הרשות לא ייקח את זה על סדר היום שלו, ייקח על עצמו לקדם את הנושא, ואני מאד מברכת את מר פאיז על הדרך המבורכת הזו לקחת את העניין ברצינות ועל סדר היום בלי זה אנחנו לא נצליח להתקדם הלאה.
פאיז אבו סהיבאן: שיפאא, ברשותך, אני עשיתי שלשום הקדמה לעניין הישיבה הזאת.
פאיז אבו סהיבאן: כששמעתי שטאלב מגיע לפה, גם הועדה מגיעה לרהט אז דיברנו על העניין הזה בכל המסגדים ברהט, וזה נתן באמת הד חיובי בכל העיר כמעט בקשר לעניין הזה.
טלב אלסאנע: לגבי מה שאמרה שיפאא, סליחה, אני חושב שעל פי חוק יש חובה שבכל רשות מקומית תהיה ועדה מקומית שתדון בעניין של הסמים ואלכוהול.
פאיז אבו סהיבאן: יש לנו את זה.
טלב אלסאנע: והיא מתקיימת?
טלב אלסאנע: והיא מתכנסת?
טלב אלסאנע: והיא מתווה תכנית?
פאיז אבו סהיבאן: לצערי לא.
שיפאא אלסאנע: לנו אין ועדה כזו בכלל, גם לעשות סדר עדיפויות.
שיפאא אלסאנע: במשרד הרווחה, אני חושבת, עוגניה, אני חושבת גם משרד הרווחה צריך להשתנות בהתאם, וגם אין את כוח האדם ותקציבים הולמים ומתאימים לתנאים של השטח.
שיפאא אלסאנע: זה צחוק מהעבודה התקציבים בתחום הסמים.
שיפאא אלסאנע: צחוק מהעבודה שזה באמת אני לא יכולה להפעיל כוח אדם בתוך המחלקה, אני חושבת שבקטע הזה משרד הרווחה צריך לקחת את האחריות ולהגיד: כוח אדם שמיועד, כמו שמייעדים את זה לזה, ולזה, מתקציבים שיש לי, כוח האדם שיש לי, אני לא יכולה לממן משרה לסמים.
שיפאא אלסאנע: אלא זה בא מכוח עליון ואני חושבת שגם דבר מאד מאד חשוב, להדגיש אותו עוד פעם: השיתוף פעולה, השולחן העגול שיבוא מכולם.
שיפאא אלסאנע: אני, נג'וא, אני לא שומעת דיווחים מהתיכון.
שיפאא אלסאנע: אני לא מקבלת דיווחים מהתיכון.
שיפאא אלסאנע: אין שיתוף פעולה כמעט, מפחד, מחשש לחשוף את הבעיה, אנחנו לא מקבלים.
שיפאא אלסאנע: אני יודעת, אמהות מגיעות אלי שהבן שלהן השתמש בסמים עם עוד.
שיפאא אלסאנע: הילדים האלה לומדים בבתי ספר וכולם יודעים, ואנחנו אחרונים שלא יודעים על זה.
שיפאא אלסאנע: אז לכן חשוב מאד להציף את הבעיה בצורת ועדה יישובית מקומית שאנחנו כולנו נשב ונדבר אחד עם השני, על מנת, באמת, להגיע לאוכלוסייה החשובה ביותר.
שיפאא אלסאנע: בתחום של ההסברה, קודם כל לחדד, להציף את ההורים.
שיפאא אלסאנע: להעלות את המודעות.
שיפאא אלסאנע: יש לנו בעיה עם לשדל נערים לסחר בסמים.
שיפאא אלסאנע: יש לי במחלקה 3 נערים שמשדלים אותם בסחר בסמים.
שיפאא אלסאנע: הסוחרים הגדולים כבר פשטו רגל, אז הם משתמשים בנערים אלה.
שיפאא אלסאנע: אז להקצין את הסמכות ההורית מול הילדים, להעלות את המודעות שלהם שהילד מסתובב אחרי שעה מסויימת, איפה הילד?
שיפאא אלסאנע: איפה הוא הולך?
שיפאא אלסאנע: מה קורא עם הילד?
שיפאא אלסאנע: לראות מה עובר על הילד שלו.
שיפאא אלסאנע: צוות המורים.
שיפאא אלסאנע: אני חושבת חלק מהמורים וחלק מהצוות הם לא כל כך מגלים הסימפטום של משתמש, או הסימפטום שהוא עלול להשתמש, שהוא בסיכון.
שיפאא אלסאנע: לכן שני המישורים האלה: גם המורים וגם צוות המורים,
שיפאא אלסאנע: לקחת אותם כתכנית במשרד החינוך, זה אתם יכולים לעשות, לא אני את הרווחה, אלא גם אתם ביחד איתנו נוכל לעשות את זה ביחד, כי יש בעיה.
שיפאא אלסאנע: יש בעיה מאד כואבת שבעצם הנערים האלה הם קורבן של הסוחרים הגדולים, וזה הולך ומתפתחת התופעה הזאת.
שיפאא אלסאנע: תודה.
טלב אלסאנע: יפה מאד.
טלב אלסאנע: אנחנו נשמע את הנציג של הרשות, את מנכ"ל הרשות, מר גלר, לגבי התייחסות והמדיניות של הרשות, בבקשה.
יאיר גלר: בוקר טוב.
יאיר גלר: תודה לכולם.
יאיר גלר: ראשית אני רוצה להודות לך, אדוני היושב ראש, על הקיום של הועדה הזאת כאן ברהט.
יאיר גלר: אני חושב שגם המקום וגם הסוגיה כמובן מאד מאד משמעותיים בחברה הבדואית, ואני מאד שמח על הדיון הזה, הוא בשבילנו מאד מאד חשוב.
יאיר גלר: אני מודה לך, אדוני ראש העיר, על האירוח, באמת תודה רבה.
יאיר גלר: אני רוצה להגיד כמה מילים.
יאיר גלר: אנחנו נחלק את ההתייחסות שלנו לשניים: אני בכמה מילים ואחרי ד"ר וליד חדד.
יאיר גלר: כאשר אני אתן כמה כותרות: ראשית, אני שמח מאד על המודעות של העלאת הנושא בכל מדינת ישראל.
יאיר גלר: הנתונים, אני רצתי, אם ראיתם אותי לפני כמה דקות, רצתי למכונית להביא כמה נתונים עדכניים ואני רוצה להגיד לכם שדווקא החברה הערבית, אם אני משווה אותה לחברה היהודית, במצב עוד הרבה יותר טוב מבחינת סמים ואלכוהול.
יאיר גלר: עד לפני שנתיים שלוש, הנושא של אלכוהול כמעט לא עלה.
יאיר גלר: הוא לא עניין הרבה אנשים, פרט לנהיגה בשכרות ומכירה מתחת לגיל 18 לא היתה חקיקה, ובשנתיים האחרונות קרה תהליך מאד מאד יפה וחשוב במדינת ישראל, וזה הנושא של העלאת תחום האלכוהול והסמים כמובן, אבל במיוחד האלכוהול, וזה קיבל תעדוף מאד מאד משמעותי ואני חושב שהממשלה והכנסת, הממשלה - עם חבר הכנסת אהרונוביץ כמוביל, כשר לביטחון פנים, והכנסת – יושב ראש הועדה, חבר הכנסת טלב אלסאנע, מן הצד השני, יחד עוד עם הרבה מאד משרדי ממשלה אחרים, ועוד גופים, חלקם מיוצגים פה, כמו הרשות לשיקום האסיר, אבל כמובן המשרדים של חינוך, רווחה ובריאות, אני חושב שהרימו את הכפפה.
יאיר גלר: עצם העובדה שהיום יושבים ומדברים פה בכזה להט ובכזאת עוצמה על הבעיה זה אומר שעשינו את עבודתנו היטב, משום שאי אפשר להתעלם יותר.
יאיר גלר: עוד לפני שנתיים מנהלי בתי ספר אמרו: אצלנו אין בעיה של סמים, אצלנו אין בעיה של אלכוהול.
יאיר גלר: ראשי ערים וראשי רשויות מאד מכובדים במדינת ישראל אמרו: אצלנו אין נרקומנים.
יאיר גלר: לא רחוק מפה, אחת הערים הגדולות, כמה?
יאיר גלר: 10, דרומה אמר לי ראש העיר: אצלי אין בעיה.
יאיר גלר: בינתיים הוא כבר לא ראש העיר, התחלף, וכמובן פתרנו את הבעיה שם ברמת טיפול מסויימת.
יאיר גלר: אבל זאת רק הדוגמה.
יאיר גלר: כלומר, הנושא הזה היום על סדר היום, הוא על סדר היום החברתי ואני חושב שאי אפשר, לא רק שאי אפשר להתעלם, אלא מחויב תהליך של מציאת פתרון ומציאת מענה.
יאיר גלר: בשנה האחרונה, כאמור, חל תעדוף מאד מאד משמעותי לכיוון גם של המגזר ואני תיכף אדבר באמת על הפתרונות ועל המענה.
יאיר גלר: יש היום תעדוף הן ברמת כוח האדם, הן ברמת התקציבים.
יאיר גלר: מטבע הדברים, כמובן, זה לקח זמן, אבל כבר בימים אלה, ודיבר ראש העיר על כך שאמור להיכנס לכאן מתאם, בפעם הראשונה ללא מצ'ינג משום שגם כאן, טלב זה לזכותך, כל הזמן.
יאיר גלר: בלי מצ'ינג, בלי מצ'ינג, עזוב את האוכלוסיות האלה ואת הערים החלשות האלה, עזוב את המצ'ינג.
יאיר גלר: אז הוקצע פה תקציב 5 שנתי של כמיליון ש"ח שיכלול את המתאם ואת הפעילות.
יאיר גלר: אני אשמח מאד, כמובן, אם הרשות תסייע.
יאיר גלר: כל שקל נוסף הוא שקל נכון והוא הולך לפעילות טובה וחיובית וחשובה לרשות.
יאיר גלר: אבל אני אומר, בכל מקרה העסק יוצא לדרך.
יאיר גלר: הרכבת יוצאת לדרך, בלי שביתות אני מקווה, אלא היא באמת יוצאת לדרך ואנחנו מתחילים פה ברהט.
יאיר גלר: זה המקום הראשון.
יאיר גלר: אבל אליה יצטרפו עוד רשויות נוספות.
יאיר גלר: אנחנו מדברים היום על תל שבע ושגב שלום, וחורה, ולקייה, ואבו בסמה, וערערה, וכספייה, על הערים האלה ייכנסו בהמשך, אולי לא באותו היקף, כי בסך הכל פה עומד להיות, כאמור, מושקע תקציב גדול של כמיליון ש"ח לעיר, ולא בכל מקום יהיו את היכולות כוח אדם ואת התקציבים.
יאיר גלר: אבל ספק שהכיוון זה הכיוון.
יאיר גלר: הדבר הבא שאני רוצה להגיד, ואני מאד מאד מודה לך על מה שאמרת.
יאיר גלר: רבותי, אין יותר טריבונות.
יאיר גלר: כולם על המגרש וכולם משחקים.
יאיר גלר: זה אומר שזה הממשלה וזה אומר שזה הכנסת וזה אומר הרשות המקומית וזה אומר שזה הקהילה וזה אומר שזה המשטרה וזה אומר הורים.
יאיר גלר: אני מאד שמח, אני כל הזמן חיפשתי את הראשון שיגיד: ההורים.
יאיר גלר: רבותיי, במגזר היהודי ההורים מקבלים היום משקל עצום בעבודה מול הנושא הזה, מול הסוגיה ואני יודע שכאן זה יותר קשה.
יאיר גלר: אני מכיר את התהליכים, אני מכיר את התרבות.
יאיר גלר: תיכף וליד בטח ידבר על זה יותר לעומק, אבל יש קושי עצום, אבל הם חלק חשוב.
יאיר גלר: אני אומר לכם שעם כל הכבוד לטלב, ועם כל הכבוד לראש העיר, וכל הכבוד לי, הילדים כבר לא כל כך מקשיבים לנו.
יאיר גלר: להורים שלהם הם כן מקשיבים, ולחברים שלהם.
יאיר גלר: תיכף אני אדבר פה על מועצות התלמידים כמה הם חשובות.
יאיר גלר: להורים ולחברים התלמידים מקשיבים.
יאיר גלר: הילדים הצעירים כן מקשיבים, ואדוני ראש העיר, חייבים לעשות פה מאמץ עצום לחבר את ההורים ואת התלמידים.
יאיר גלר: אתה תראה איזה השפעה שזה עושה תוך מספר חודשים ספורים ואתה אפילו תופתע אתה מהתוצאות, שלא לדבר על העלויות שהם כמעט אפסיות.
יאיר גלר: אנחנו לוקחים עלינו את ההכשרה במקרה הזה.
יאיר גלר: זאת אומרת, הרשות עושה את ההכשרה, מממנת, בונה את ההכשרות, היא מכשירה את האנשים.
יאיר גלר: זה אנחנו יודעים לעשות נהדר.
יאיר גלר: אבל אני לא יכול במקום ההורה, או במקום התלמיד לרוץ בלילה.
יאיר גלר: את זה אתה חייב פה להוביל את המהלך הזה.
טלב אלסאנע: משמרות הורים?
יאיר גלר: סיירות הורים.
יאיר גלר: היום בערב, לדוגמה, היום בשבע וחצי בערב עבדך הנאמן עומד בראשון לציון, ערב הוקרה עם ראש העיר, עם דב צור, ואומר תודה ומברוק לכל הסיירות הורים בראשון לציון.
יאיר גלר: הם עושים עבודה נפלאה.
יאיר גלר: אנחנו עוברים ככה מעיר לעיר ואומרים: כל הכבוד.
יאיר גלר: יש היום יותר מ – 100 סיירות הורים כבר במדינה.
יאיר גלר: לצערי, במגזר פה לא רואים אותם.
פאיז אבו סהיבאן: התחלנו, אבל עוד פעם, אני זימנתי כל מיני הורים ודיברנו על זה, הוצאנו מנשר, אבל לצערי הרב.
יאיר גלר: זה קשה, אני יודע.
פאיז אבו סהיבאן: זה קשה בהתחלה.
פאיז אבו סהיבאן: גם העמדתי רכב לרשותם.
יאיר גלר: אני יודע שזה יכול להיגמר באלימות, אבל צריך, אי אפשר.
יאיר גלר: אתה יודע, יש איזה שלב שאתה אומר: לא מפחד יותר.
יאיר גלר: יש בעיה, כולנו מדברים על הבעיה, זה חלק מהפתרונות.
יאיר גלר: ההורים ותלמידים זה חלק מהפתרון.
יאיר גלר: אי אפשר להתעלם יותר.
יאיר גלר: הדבר הנוסף שאמרת פה על היוזמה של אנשי דת והמסגדים – מצויין.
יאיר גלר: בחברה היהודית זה לא קיים.
יאיר גלר: אצלכם זה יותר חזק.
יאיר גלר: אהלן וסהלן, תעשו את זה.
יאיר גלר: רק בשביל הנתונים, אני הסתכלתי פה, אז באלכוהול החברה המוסלמית הרבה פחות.
יאיר גלר: קודם כל זה בכל מדינת ישראל.
יאיר גלר: אין היום כבר מי שכן ומי שלא, זה בנים, בנות.
טלב אלסאנע: יש איזה שהוא מחקר עדכני שנעשה לאחרונה?
יאיר גלר: עדכני, עדכני, זה של ארגון הבריאות העולמי, כמובן ספציפי לישראל.
יאיר גלר: ממצאים ראשונים ישראל 2011.
יאיר גלר: זה יולי האחרון, שזה 4, 5 חודשים.
יאיר גלר: אני רק אתן לכם, ככה, במספרים: השתכרות אי פעם בכיתה י"א, י"ב: אז המגזר היהודי הוא פי 5 מאשר המגזר המוסלמי.
יאיר גלר: נכון שהבנות פה קצת מעוותות את הסטטיסטיקה, כי מדובר פה על בנים.
יאיר גלר: אני לא זוכר מי דיבר פה על בנים.
יאיר גלר: הבנות שהם שותות פחות, מעוותות.
יאיר גלר: בנים יהודים זה 49 אחוז, מול 8 אחוז.
יאיר גלר: כיתה י' – 32 אחוז מול 10 אחוז.
יאיר גלר: כיתה ח, כי אנחנו יודעים שהגיל כבר מדובר שהוא הולך ויורד.
טלב אלסאנע: אפשר לעשות, לקבל השוואה לעומת מחקר קודם?
טלב אלסאנע: כדי לראות את המגמה שיש?
יאיר גלר: כן, כן.
יאיר גלר: קודם כל המגמה יורדת.
יאיר גלר: אז אני קודם כל חייב להגיד שמאז כניסת התכנית הלאומית לאלכוהול לפני שנתיים, בדצמבר 2009, לפני שנתיים ששוב הממשלה והכנסת הובילו אותה עם הרבה מאד חקיקה, יש שתי ירידות מאד יפות: אחת זה בנושא של הילדים, גילאי 10, 11.
יאיר גלר: שם מבין 15 ל – 20 אחוז ירד ל – 5, 6 אחוזים.
יאיר גלר: כאן ההורים לקחו אחריות, דרך אגב.
יאיר גלר: כי בדרך כלל הרי הם לא יוצאים.
יאיר גלר: ילד בכיתה ז' לא יוצא לפאב לשתות.
יאיר גלר: הוא שותה בבית.
יאיר גלר: ההורים לקחו אחריות.
יאיר גלר: אז באותן רשויות שההורים לקחו אחריות יש ירידה מצויינת.
יאיר גלר: הירידה השנייה זה בנושא של נוער.
יאיר גלר: גם שם יש ירידה, ששוב, זה נכון שהתחושה היא שכולם שותים וכולם מסוממים.
יאיר גלר: אני שומע הרי את האמירות האלה.
יאיר גלר: האמירות האלה אנחנו בודקים אותם כל הזמן, כל 3 חודשים, וגם שם, בשנתיים האחרונות באלכוהול יש ירידה מאד יפה של נוער.
יאיר גלר: עדיין זה הרבה מאד, כמובן, כי אנחנו מתייחסים לפרט וכל אחד ששותה הרי אני יודע שהנזק שהוא יגרום אם בתאונת דרכים, או באלימות, או בעבירה אחרת הוא מאד מאד קשה.
יאיר גלר: אבל השנתיים האחרונות יש ירידה יפה.
יאיר גלר: בינואר, אם לא יהיה שינוי, תהיה ועדת שרים לאלימות, בראשותו של השר לביטחון הפנים ואנחנו מתכוונים לבקש תכנית נוספת לשנתיים, תקציב נוסף לשנתיים.
יאיר גלר: אני מניח שאתה וודאי תעזור לנו בעניין הזה, כי יש תוצאות.
יאיר גלר: יש הצלחות.
יאיר גלר: גלעד עכשיו פה הדובר, יש לו את הנתונים החדשים, אני מניח שזה תוך יום, יומיים, שלושה אתם תיראו את זה גם בעיתונים.
יאיר גלר: בקיצור, כדאי ורצוי ואפשר לעשות מעשה.
יאיר גלר: אגב, איפה שיש בעיה, עם מריחואנה וחשיש פחות במגזר.
טלב אלסאנע: אין התייחסות שלגבי, שמדובר במגזר המוסלמי בכלל, אין התייחסות לגבי המגזר הבדואי למשל בנגב?
יאיר גלר: אין לי את זה פה.
יאיר גלר: אם אתה רוצה זה ניתן לבדיקה.
יאיר גלר: לאסוף כמה חודשים, ויהיו לנו את הנתונים.
יאיר גלר: אנחנו יודעים לבדוק את הדברים האלה.
יאיר גלר: אז מריחואנה וחשיש פחות, אלכוהול פחות, סמים קשים יותר.
יאיר גלר: הרבה יותר, את זה צריך לזכור.
יאיר גלר: יש לי פה את הנתונים של LSD ודברים, צרות מהסוג הזה, כאן יש בהחלט הרבה יותר במגזר בקרב בני נוער.
טלב אלסאנע: באיזה תחומים?
יאיר גלר: LSD, קוקאין, קראק, הרואין וסמים יותר קשים.
טלב אלסאנע: יש יותר במגזר?
טלב אלסאנע: מאשר הממוצע הארצי?
יאיר גלר: אלה נתונים חדשים, חדשים, ממש עכשיו, ממש מהמכבש, מה שנקרא.
יאיר גלר: הנה: אופיום, הרואין, קוק פרסי, קראק וקוקאין, כאן יש בהחלט יותר.
יאיר גלר: במגזר הערבי יש יותר.
יאיר גלר: במריחואנה וחשיש פחות, ואלכוהול פחות, אבל בסמים קשים מהסוג הזה, למרות שאני לא אוהב את המילה: קשים – קלים.
יאיר גלר: יכול להיות בגלל הנגישות, אני לא נכנס לסיבות.
יאיר גלר: עכשיו, מה שרציתי להגיד, מאחר וכאן דובר על הבעיה, המכרז אמור כאמור להסתיים בימים אלה.
יאיר גלר: ייכנס אדם, יפעיל את כל המערכות הקהילתיות והציבוריות והפרטיות, גם אם יש כאלה פה, שיוכלו לסייע בצורה כזאת או אחרת, וכאן אני מעביר את רשות הדיבור לד"ר וליד חדד שייתן לכם תמונה יותר גדולה.
עלי אלהוזייל: [מתרגם את הנאמר] היא אומרת שפשוט להורים אין את הידע המספיק בשביל ללמד את הילד, איך הם יכולים לעזור לו, ואז צריך ממש לתרגם ולהביא בהסברה לקהילה - - -
- אעמר: אני חושב שאנחנו צריכים שיקחו את בני הנוער ויכניסו אותם למסגרות שימלאו להם את זמן הפנאי שלהם.
- אעמר: זה יתחיל מגיל צעיר, אני חושב שרובם ידעו שזאת הדרך ולא יצאו מהנתיב.
- אעמר: אז זה בדיוק מה שאנחנו צריכים לעבוד היום, אנחנו צריכים למצוא את אותן מסגרות, שאנחנו מעצבים אותם בגיל צעיר, בהתנהגות שלהם בעבודה בתחום הזה, אז למשל, תלמידים שצוברים את הידע, לא יצטרכו לגשת לדרך הלא נכונה.
- אעמר: גם אנחנו חייבים תכניות, כדי לחזק את הביטחון העצמי של התלמיד.
- אעמר: יש המון תלמידים בעלי ביטחון עצמי ירוד מאד.
- אעמר: אני חושב שזה גורם מאד מאד משמעותי בדברים האלה.
- אעמר: במיוחד אם אנחנו צריכים לעבוד על זה ברצינות.
- אעמר: אנחנו צריכים מודל נוער, חברים שהם בני נוער.
- אעמר: בקשר לנוער בסיכון, אני חושב לטפל בנוער בסיכון וגם לקדם נוער נורמטיבי.
- אעמר: להשקיע בנוער נורמטיבי כמה שיותר, שלא ייווצר מצב שהם ישתמשו בסמים או אלכוהול, אחרת, אנחנו צריכים עוד פעם לטפל בנוער בסיכון.
- אעמר: אנחנו צריכים לעבוד שלא יהיה נוער שילך לדברים האלה.
- אעמר: אנחנו צריכים לתמוך, לתת להם להרגיש שיש להם את המעמד שלהם, לתת להם כל מיני מסגרות, צריך שיהיה גם יותר תקציבים, עוני ונשירה מבית ספר זה גם גורם מאד משמעותי בדברים האלה.
טלב אלסאנע: תודה רבה, הצגת את הדברים בצורה יפה.
טלב אלסאנע: אנחנו נשמע את ד"ר וליד חדאד בבקשה.
וליד חדאד: כבוד יושב ראש הועדה, כבוד ראש העיר.
וליד חדאד: תודה רבה על הדיון.
וליד חדאד: לפי דעתי זה דיון מאד חשוב בתקופה הנוכחית.
וליד חדאד: לפני שנה היה לנו דיון בשפרעם בועדת הסמים.
וליד חדאד: אני חושב לפחות פעם ראשונה של הדיון על המגזר הערבי, אני חושב שזה מאד מבורך.
וליד חדאד: החברה הערבית, כידוע, מוגדרת כחברה במעבר מבחינה סוציולוגית.
וליד חדאד: חברות במעבר מבחינה סוציולוגית סובלות מהרבה בעיות אלימות, גם המשכילים שבינינו עוברים את המשבר הזה.
וליד חדאד: אנשים אחרים שאין להם את הכלים להתמודד עם זה.
וליד חדאד: הבעיה המרכזית אצלנו במגזר הערבי, בחברה הערבית, זו מצוקה כלכלית תעסוקתית.
וליד חדאד: מי שמנהל את העניינים, ראש העיר, משאיר את זה לאנשים אחרים.
וליד חדאד: לעניין השימוש בסמים, זה עלה בחלק מהמקומות, אבל זה אולי עניין יותר למשטרה אם הוא עובר חוקים, מבחינתנו, אנשים שעוסקים במניעה.
וליד חדאד: ערבות ועזרה הדדית, אנחנו היום מדברים במושג של "גמישות תרבותית".
וליד חדאד: אין התייחסות לזה כמעט בארץ.
וליד חדאד: היום אתה לא יכול לטפל בבחור בסמים ברהט על פי דעות פסיכולוגיות שמבוססות על תיאוריות מערביות.
וליד חדאד: צריך להתאים את זה תרבותית.
וליד חדאד: אנחנו מנסים, ברשות למלחמה בסמים, במיוחד בטיפול ומניעה, ואני גם אתייחס לזה בהמשך, להתאים את זה למרכיבים התרבותיים של החברה הערבית.
וליד חדאד: גם הרשות לשיקום האסיר, אתה דיברת על זה, הרי אסיר בכלא שנמצא, אני לא יודע, על פשע מסוים, נניח אלימות במשפחה.
וליד חדאד: אם אתה מכיר את התרבות שלו, זה כן מהדברים שאני אומר:
וליד חדאד: סכסוך תרבותי, כל מיני עבירות וגם העובדים הסוציאליים שמטפלים, זה חמור מאד אם עובד סוציאלי מבאר שבע, אין מי שהוא דובר השפה, אין מי שהוא מתוך החברה.
וליד חדאד: אתה לא יכול לבוא ולהגיד שהוא מרגיש שהממסד מתנכל לו, לא יודע, דופק אותו, כל מיני מושגים, והוא נענש.
וליד חדאד: שני דברים אמרנו ויאיר התייחס לזה: זה שינוי במדיניות ורגישות אמיתית.
וליד חדאד: אם אין שינוי במדיניות, אנחנו התייחסנו לשינוי במדיניות וגם התאמת המדיניות לתכניות.
וליד חדאד: נסתכל על חלק מהדברים, על המגזר היהודי, מגזר ערבי, זה כל המגזר הערבי בארץ.
וליד חדאד: זה כולל הנוצרים, המוסלמים והדרוזים אם נסתכל זה מה שמבחינתי אומר הרגישות האמיתית.
וליד חדאד: 61.23 מהמגזר היהודי שותים אלכוהול, במגזר הערבי – 16.3.
וליד חדאד: זה מתחיל להשתנות - 10.3 אצל היהודים משתמשים בסם הקוקאין, אצלנו 16 אחוז.
וליד חדאד: האחרון, שזה סמים אחרים, אני מדבר על הסמים הקשים: הרואין, אקסטזי, טריפים – 4.9, בחברה הערבית 9.3, אם החברה היהודית המשתמשת באלכוהול, 61 אחוזים מהיהודים שותים אלכוהול לעומת הערבים.
וליד חדאד: אבל אצלנו, החברתית אז אותם נערים שהתחילו בשתיית אלכוהול בגיל בית ספר ממשיכים אני מקווה שאנשי המקצוע, במיוחד משרד החינוך, משרד הרווחה, עושים הכל כי אסור להסתכל, אסור להשתמש באלכוהול בחברה הערבית, אצלנו היא מתחילה עם שתיית אלכוהול.
וליד חדאד: אני הייתי קצין מבחן לנוער עברתי במוסדות לנוער עבריין.
וליד חדאד: ראיתי נערים, כי האבא 15 שתה בירה בגיל 15, אצל היהודים זה פשוט מאד שהבעיה מתחילה אצלנו עם שתיית אלכוהול.
וליד חדאד: תחום קהילה – התחום שאני עובד בו, תחום קהילה ברשות, אנחנו בארץ נמצאים ב – 16 רשויות.
טלב אלסאנע: 16 מתוך כמה רשויות?