GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: [מקריא את רשימת המוזמנים] אנחנו במהלך הישיבה היום נתייחס בהתחלה גם למדדי התופעה.
טלב אלסאנע: על איזה תופעה אנחנו מדברים?
טלב אלסאנע: באיזה מידה יש עליה?
טלב אלסאנע: ואיך מתמודדים כאשר בהקשר להתמודדות אנחנו נקבל גם התייחסות של משרד החינוך בתחום של הסברה במערכת החינוך, תחום של המינהל.
טלב אלסאנע: תכניות שרצות ברשויות המקומיות וגם ביישובים הלא מוכרים.
טלב אלסאנע: מה התכנית של משרד הרווחה לקדם תכניות בהקשר הזה?
טלב אלסאנע: גם משרד הבריאות לגבי העניין של הגמילה והטיפול.
טלב אלסאנע: באיזה מידה העניין של המצ'ינג, מאחר ואני מבין שכל הרשויות הערביות בנגב הם במקום 1, לצערנו, אשכול 1 מבחינת המצב הסוציואקונומי, דבר שמכביד על האפשרות של השתתפות של הרשויות בהרבה מהתכניות.
טלב אלסאנע: באיזה מידה זה מכביד?
טלב אלסאנע: באיזה מידה מאפשר, או לא מאפשר?
טלב אלסאנע: מתוך סקירה קצרה שעברתי ראיתי שהמצב, הנתונים הם, בלשון של המעטה, נתונים מזעזעים, כאשר אנו רואים בחלק מהיישובים למשל, עניין של יחידת סמים במחלקת הרווחה.
טלב אלסאנע: זה לא קיים באבו בסמה, זה לא קיים בְחוּרה, זה לא קיים בכסייפה, זה לא קיים בלקייה, זה לא קיים בערוער, זה קיים ברהט, שגב שלום, בתל שבע זה לא קיים.
טלב אלסאנע: רכז של הרשות לשיקום האסיר – זה לא קיים באף יישוב חוץ מרהט.
טלב אלסאנע: התכניות הלאומיות לילדים ונוער בסיכון – זה לא קיים בכסייפה, זה לא קיים בערערה בנגב.
טלב אלסאנע: זה לא קיים בתל שבע.
טלב אלסאנע: עיר ללא אלימות – זה לא קיים בלקייה, זה לא קיים בשגב שלום, זה לא קיים בתל שבע.
טלב אלסאנע: יחידה לקידום נוער – זה לא קיים בכסייפה התכנית הזו, גם בלקייה לא קיימת.
טלב אלסאנע: ערערה בנגב וגם בשגב שלום.
טלב אלסאנע: עניין של השירות לנוער וצעירים – זה לא קיים בלקייה, זה לא קיים בתל שבע.
טלב אלסאנע: עצם העובדה שיש הרבה תכניות שהם לא קיימות בהרבה יישובים כאשר אנחנו יודעים את המצב הקשה, חברה שהיא במעבר, חברה שהיא במשבר ושאנו יודעים שהקורבן של התופעות האלה, של הנגע הזה, בין אם זה סמים או אלכוהול, הם הצעירים.
טלב אלסאנע: זה המשאב האנושי החשוב ביותר.
טלב אלסאנע: כאשר המטרה שלנו שהיא למצות את הפוטנציאל שנמצא בתוך החברה, בקרב הצעירים.
טלב אלסאנע: הם הופכים להיות במקום נכס של החברה, הופכים להיות נטל של החברה.
טלב אלסאנע: ובמקום שנראה אותם תורמים לחברה, לא פעם פוגשים אותם בתוך כותלי, בין כותלי בתי הסוהר, וההתייחסות היא אחרת.
טלב אלסאנע: לכן מבחינת ההתייחסות אני אבקש אולי לקבל נתונים ממפקד המרחב, מהמשטרה לגבי מימדי התופעה, אחר כך לקבל התייחסות משרדי הממשלה השונים מה הם אכן עושים?
טלב אלסאנע: מה התוכניות שלהם?
טלב אלסאנע: מה המדיניות שלהם?
טלב אלסאנע: וגם נשמע מהרשות למלחמה בסמים, כאשר מדברים על מגזר ייחודי שיש לו את הבעיות הייחודיות שלו.
טלב אלסאנע: כפי שציין ראש העיר, עניין של העוני, עניין של אבטלה, עניין של המצוקות, וגם חברה שהיא במעבר, שיש לה בעיות ייחודיות.
טלב אלסאנע: אני אבקש מהמשטרה, מי מציג?
פרץ עמר: יציג מפקד תחנת רהט, את תחנת העיר רהט שבפזורה הבדואית קשה מאד לקבל את המספרים משום שעיקר הפעילות מתמקדת ביישובים, ביישובים עירוניים, הדוגמה של רהט היא הדוגמה שמשקפת כמעט את כל המגזר הבדואי, ותיכף נאמר מה אנחנו עושים, מה עשינו עד כה, ומה אנחנו עושים גם בהמשך.
פרץ עמר: קדימה, אייל.
אייל אזולאי: בוקר טוב לכולם.
אייל אזולאי: ראשית אני רוצה לברך את המתכנסים כאן, יש לזה חשיבות וסמליות.
אייל אזולאי: אנחנו רצינו להציג קצת נתונים בנושא סמים, אבל אני חושב שכדרך התמודדות זה לא רק בסמים.
אייל אזולאי: אנחנו מסתכלים על המכלול, וסמים זה אומר בכלל חוק.
אייל אזולאי: כל תרבות הציות לחוק, וכל הנושא של הסמים והאלימות, והירי, ויש פה הרבה מאד דברים שהכל נוגע אחד בשני, ולכן המצגת כאן היא תתייחס לא רק לנושא סמים, למרות שכמו שאפשר לראות, בכל פרמטרים של עבירות הסמים הן בשימוש, הם בסחר בסמים ואחזקת סמים, שזה דרגות שונות מבחינת החוק והחומרה, יש יותר עבירות.
אייל אזולאי: עכשיו, מה זה אומר יותר עבירות?
אייל אזולאי: זה אומר עבירות חשיפה.
אייל אזולאי: זה אומר שהמשטרה הגיעה ליותר מקרים של פתיחת תיקים.
אייל אזולאי: הנתונים כאן מתייחסים לנתונים של העיר רהט מתחילת השנה ועד היום, ביחס לאשתקד.
אייל אזולאי: שימו לב לנתון הזה: קודם כל ברהט התחנה עובדת במתכונת המתוגברת מזה כ – 8 שנים בשיתוף פעולה מלא עם העירייה.
אייל אזולאי: נתונים מאפיינים של המגזר הבדואי, למי שמכיר, כל הנושא של אירועי ירי, כל הנושא של הסמים, האלימות, אלה דברים שבעצם אם אנחנו מסתכלים על תרבות ציות לחוק, אלה סממנים ... במגזר הבדואי.
אייל אזולאי: אז למשל, אם אנחנו רואים במגמה של 3 שנים, בין 2009 עד השנה, אנחנו רואים שבאירועי ירי יש ירידה מתמשכת ומשמעותית באירועי הירי.
אייל אזולאי: שימוש ומסחר – אנחנו, יחד עם עוד רשויות, עם הרשות המקומית, עם האיממים, עם השייחים, עם אגף הרווחה, עם תכנית עיר ללא אלימות, בעצם, ברגע שאתם מאחדים כוחות ומתקצבים - יש תוצאות.
אייל אזולאי: אני בכוונה לוקח ומדגיש, כי לצערי בנושא הסמים אין את התקצוב, אין את הדברים.
אייל אזולאי: לטפל בתופעות, זה לא רק משטרה.
אייל אזולאי: אם תשימו לב לשקף האמצעי, בחודש ספטמבר 2009 המפכ"ל הקודם, דודי כהן, לאור שיחות ובדיקות של ראשי המגזר הבדואי שיש פה תופעה קשה מאד של ירי, החליטו לתקצב, מה זה לתקצב?
אייל אזולאי: לצורך העניין זה לא רק כספים.
אייל אזולאי: הביאו לפה יחידה שלמה של מג"ב, 50 לוחמים עם כל הציוד, הם עבדו פה מספטמבר 2009, ועד אפריל 2010.
אייל אזולאי: בתקופה הזאת הצלחנו לעשות פעילות מאד מאד אינטנסיבית של הגעה לכל בתי האב, חיפושים, עבודה מאד מאד קשה.
אייל אזולאי: הצלחנו לאסוף, רק בעיר רהט, משהו כמו 180 כלי נשק.
אייל אזולאי: 180 כלי נשק זה לא, אני מדבר על נשק לא חוקי.
אייל אזולאי: לא נשק חוקי, אלא נשק לא חוקי שבדרך כלל משמש בסכסוכים ובקטטות שמביאים לתוצאות קשות מאד.
אייל אזולאי: על אותו משקל שאנחנו רואים בקטטות תשימו לב שיש מגמה של ירידה.
אייל אזולאי: אומנם מתונה יותר לאורך השנים של, יש פחות קטטות.
אייל אזולאי: הדבר הזה נובע גם מכמה מקומות: תכנית עיר ללא אלימות שמוקצבת העיר, שעד אתה היא היתה מתוקצבת ב – 1,700,000 מיליון בערך בשנה, ועכשיו צמצמו את זה, לצערי, לצערי למשהו כמו מיליון שקל.
אייל אזולאי: התכנית הזאת בעצם היא מערכתית שגם המשטרה שותפה לה, הרשות, הרווחה, החינוך, יש פה הרבה מאד שחקנים שנכנסים לעניין הזה ועובדה שברגע שמשקיעים לאורך זמן יש תוצאות.
טלב אלסאנע: השאלה שלי אם הנתון הזה משקף תופעה בכלל הישובים הבדואים, או רק ייחודי לעיר רהט, כי כל התכניות שלנו ראינו, קיימות ברהט.
טלב אלסאנע: למשל: עיר ללא אלימות ותכניות אחרות.
טלב אלסאנע: האם השקף שהצגת לגבי קטטות וירי זה משקף ירידה בשאר היישובים הבדואים?
אייל אזולאי: אני חוזר על השאלה למי שלא שמע: האם הנתונים שמוצגים כאן, מתייחסים לכל יישובי מהגזר הבדואי בנגב?
אייל אזולאי: הדוגמה של רהט היא היא דוגמא לחינוך.
אייל אזולאי: כלומר, מה קורה כשמשקיעים, איזו תוצאה מקבלים?
אייל אזולאי: מפקד התחנה יתייחס.
פרץ עמר: מה שאייל הציג פה, כמובן בשיתוף פעולה, שילוב בין זרועות.
פרץ עמר: מה שקורה כאן ברהט זה משהו שמשקף את כל המגזר אבל כמובן יש שינויים מיישוב ליישוב.
פרץ עמר: לדוגמה: ההתנהלות בתוך העיר רהט, 60,000 תושבים ממוקדת ברשות מקומית אחת מול תחנת משטרה אחת, היא יותר פשוטה מבחינת ההתנהלות והיכולת להשפיע מאשר המגזר של הפזורה, שהוא יישובים קטנים יותר וזה פזור על כל המגזר.
פרץ עמר: המשמעות היא, לכמת את המספרים, לא בטוח שנגיע בכל היישובים לאותם מספרים.
פרץ עמר: המגמה היא אותה מגמה.
פרץ עמר: אני כמפקד מרחב רואה במגזר הבדואי, כל המגזר מבחינתי הוא שווה בין שווים.
פרץ עמר: כמובן יש את הקטע הצפוני שדווקא בו אנחנו כן יכולים להשקיע יותר משום שיש פה אנשים שניתן איתם, מה שנקרא, לשלב זרועות ולהשפיע.
פרץ עמר: לכן, מה שאתה רואה כאן זה משהו שהוא בעצם ניתן לכימות מדעי מבחינה מספרית, ואיתו, כמודל, אפשר לטפל בכל התופעות במגזר.
אייל אזולאי: השקף שמוצג כרגע, בעצם אני לא, לא אסבך אתכם בנתונים למי שלא מכיר, אבל יש איזה משוואה מאד מאד פשוטה, שוב, יותר עצורים, יותר כתבי אישום שווה הרתעה.
אייל אזולאי: המשטרה היא לא יכולה להיות בכל מקום בכל זמן, לכן יש איזה שהוא, המטרה של המשטרה היא לייצר הרתעה ככה שלמשל בן אדם נוסע בכביש, אם הוא יידע שהסיכוי שלו שייסע מהר ניידת משטרה תעצור אותו באיזה שהיא נקודה, הוא באופן אוטומטי ישגיח.
אייל אזולאי: אם הוא יידע בוודאות שהסיכוי שלו להיתפס הוא נמוך – אז הוא ירשה לעצמו, אם הוא לא עם משמעת עצמית, הוא ירשה לעצמו לעשות מה שהוא רוצה.
אייל אזולאי: אז שימו לב שהנתונים של העיר רהט, וזה גם מתייחס גם לעבודה שהמשטרה עושה, יש יותר עצורים, יותר כתבי אישום, יותר עצורים עד תום ההליכים, שזה בעצם מייצר הרתעה ועוזר לנו מאד, מחדד את שלטון החוק.
טלב אלסאנע: עוד שאלה, ברשותך, למפקד המרחב, לגבי השקף הקודם.
טלב אלסאנע: לגבי השקף הקודם, 47 אחוז מכלל המעצרים הינם מעצרים עד תום ההליכים?
אייל אזולאי: כן.
טלב אלסאנע: זה נתון גבוה מאד לדעתי.
אייל אזולאי: כבר אמרתי, אנחנו נמצאים, ביחס לרמה הארצית, הרבה יותר גבוה מאשר שאר המקומות.
אייל אזולאי: אני חושב שמפקד המחוז בזמנו הגדיר איך הוא רואה את רמת הציות לחוק במגזר, ואם הוא רואה, אם הוא נכנס ליישוב חורה, או לרהט, באופן די, במפתיע, הוא רואה האם הנהגים חוגרים חגורות?
אייל אזולאי: אם הם חוגרים חגורות בטיחות זה אומר ציות לחוק במגזר, ואני אומר לכם, תנסו אותי, תיגשו למקומות האלה, תסתכלו אם אנשים חגורים.
אייל אזולאי: אני אומר לכם, רוב האנשים במגזר הבדואי חגורים חגורת בטיחות.
אייל אזולאי: זה לא אומר שהם לא רוצים לשמור על הבטיחות שלהם, אבל בעיקרון זה משהו שמשפיע עמוק לציות לחוק.
אייל אזולאי: וזה לא רק למשטרה.
אייל אזולאי: זה הרשויות, זה הרבה מאד דברים שכרגע מתנהלים במגזר.
אייל אזולאי: בין היתר: עיר ללא אלימות.
אייל אזולאי: האגודה למלחמה בסמים ואלכוהול, וכל הדברים הנוספים שנכנסים פה כפעילויות שהם פעילויות חינוכיות גרידא.
אייל אזולאי: אתה עובד היום, אתה משפיע, זה כמו הטיטאניק, אתה מסובב את ההגה, הגחון של האונייה יתחיל לזוז רק בעוד תקופה ארוכה.
אייל אזולאי: ככה זה השקעה של היום אם תשפיע בעיקר על הצעירים, ובהמשך אני חושב שהתושבים היום די התבגרו בזה שהם באים ומבקשים מאיתנו להגביר את האכיפה, להגביר את ההשפעה שלנו, כי בסופו של דבר הם מבינים שמי שסובל בעיקר מהתופעות האלה, זה התושבים עצמם.
אייל אזולאי: קודם כל התושבים.
אייל אזולאי: אני חושב שאנחנו די מתקדמים בעניין הזה.
אייל אזולאי: יש עוד הרבה מה לעשות, אבל אנחנו די מתקדמים.
אייל אזולאי: המקום של התאונות דרכים זה נתון שבעיר רהט יש השקעה, באמת, השקעה גדולה מאד בתחום של התנועה.
אייל אזולאי: גם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, גם הרשות המקומית, גם המשטרה, גם אגף התנועה שעושה פה הרבה מאד פעילות.
אייל אזולאי: גם כאן שאפשר לראות שיש מיקוד של עשייה.
אייל אזולאי: למשל: למי שלא יודע, במגזר הבדואי יש תופעה של תאונות קטלניות, תאונות חצר: נסיעה לאחור ודריסה של פעוטות.
אייל אזולאי: הדבר הזה זה בעיקר מוּדעוּת, זה בעיקר מוּדעוּת.
אייל אזולאי: מה שעשו, למשל, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים יחד עם המשטרה, ואם הרשות תעבור בכל בתי האב, 15,000 בתי אב, עברו מבית לבית סטודנטים עם לפטופ ועם איזה שהוא סרטון קצר ומצגת ועברו מבית לבית והסבירו, התוצאה של ירידה דרסטית, במיוחד בתאונות חצר, מ – 8 תאונות קטלניות של תאונות חצר לפני כמה שנים, לתאונה אחת של תאונת חצר בשנה האחרונה.
אייל אזולאי: אני עושה הקבלה, גם בנושא הסמים, אם הנושא יקבל את התקצוב המתאים, את ההתייחסות המתאימה, אין לי ספק שאפשר להגיע לתוצאות.
אייל אזולאי: בתחום המניעה - כדי לעשות דברים המשטרה עובדת, באמת משתדלת לעשות את המקסימום.
אייל אזולאי: אנחנו לא לבד, יש פה עוד שחקנים.
אייל אזולאי: אני אומר לכם שפה ברשות, יושב פה פאיז, ראש העיר, יושב פה סעיד, מנהל אגף הרווחה, יושב פה עלי אלהוזייל, מנהל אגף החינוך.
אייל אזולאי: אני אומר לכם שביחד אנחנו עושים דברים מדהימים, וכדי שיראו את הדברים, ישימו לב, יש פה קצת נתונים: 26 בתי ספר קיבלו הרצאות בשנה האחרונה, שזה 1,200 תלמידים, בעיקר בנושאים של סמים, אלימות, אלכוהול, בטיחות בדרכים.
אייל אזולאי: אלה הם תמונות שלא אני עשיתי, זה תמונות שאני לקחתי מהתקשורת, למי שלא מכיר את האתר הזה, זה 1,100,000 מיליון כניסות ביום.
אייל אזולאי: זה בערך כמו ווינט של האוכלוסייה היהודית, אז זה חשיפה גדולה מאד.
אייל אזולאי: לא אלימות, למשל, אני סתם אסביר לכם את התמונה הזאת.
אייל אזולאי: במרץ 2011 נרצח פה קייס אבוסיאם, זכרונו לברכה, נער מוכשר מאד בן 16, באמת נער תושב העיר הזאת.
אייל אזולאי: אין פה הרבה כאלה.
אייל אזולאי: עד שמביאים באמת נערים כל כך מוכשרים, הוא מת, מי שזוכר את האירוע, נרצח על רקע של קנאה.
אייל אזולאי: שני חברים שלו לכיתה רצחו אותו, כי הוא הביא את הציונים הכי טובים, כי הוא היה, חובב אומנות, נקרא לזה, כולם, בקיצור, הוא היה תלמיד לדוגמה.
אייל אזולאי: נרצח.
אייל אזולאי: על מנת להתמודד עם התופעה הזאת, מעבר למשטרה שעצרה את האשמים והגישה כתב אישום, זה בסדר.
אייל אזולאי: זה צד אחד.
אייל אזולאי: עשו פה שרשרת אנושית, פאיז ראש העיר, יחד עם כל ...
אייל אזולאי: פה בעיר, 21,000 תלמידים, הייתם צריכים לראות מה זה.
אייל אזולאי: הקיפו את כל העיר שלובי ידיים עם שלטים, וזה רק חלק מהדברים.
אייל אזולאי: זה אומר שברגע שרוצים ...
אייל אזולאי: סביב משימה מסויימת, אז אפשר להגיע לתוצאות.
אייל אזולאי: שבוע ההדרכה, או הרשות לבטיחות בדרכים שמשקיעה, באמת, הרבה, לא נמצא פה, אני חושב, אף נציג שלהם, אבל צריך לפרגן להם, מנהל הרשות בדרום.
אייל אזולאי: זאת פעילות שנערכה במשך שבוע שלם בבתי הספר התיכוניים.
טלב אלסאנע: מנכ"ל הרשות.
אייל אזולאי: סליחה, בסדר, אבל הפרגון זה תמיד טוב, גם אם לא נמצאים.
אייל אזולאי: יש פה תמונות של שבוע הפעילות שנעשתה פה בבית ספר שהוא התיכון הגדול ביותר ברהט, משהו כמו, אם אני זוכר, 1,700 תלמידים.
אייל אזולאי: יש פה תמונות גם של הרובוט המשטרתי, וגם של, מצד ימין למטה, תשימו לב, זו סימולציה שמסבירים לילדים, מכניסים אותם לתוך האוטו, חוגרים אותם, והאוטו פשוט מסתובב 360.
אייל אזולאי: מי שלא עשה את זה אני ממליץ לו בהזדמנות לעשות, רק אז אתה מבין מה החשיבות של חגורת בטיחות.
אייל אזולאי: עכשיו, למה אני אומר עוד פעם את הדברים?
אייל אזולאי: זה מנטרה.
אייל אזולאי: איפה שמשקיעים ועושים ומסבירים ויש תקצוב ויש אמצעים ויש פעילויות, אני מניח שיש גם תוצאות.
אייל אזולאי: יש ירידה בהיקף התאונות.
אייל אזולאי: יש מוּדעוּת יותר גבוהה.
אייל אזולאי: אנשים בעצם לא מוכנים רק שהשוטר ייתן לו דו"ח על החגורה, הוא מבין את החשיבות של החגורה אחרי הדבר הזה.
אייל אזולאי: אני באמת ממליץ לכל אחד, אני עשיתי את זה, זה ממש מפחיד לעשות.
אייל אזולאי: פורום שייחים ומגשרים – אני חושב שזה מודל, אני לא יודע אם זה עובד בכל הארץ, אבל אצלנו ברהט זה עובד כבר שנה שלישית.
אייל אזולאי: יש כאן משהו כמו 30 שייחים שאנחנו בעצם, כמשטרה, מנסים להגיע לכמה שיותר.
אייל אזולאי: זה חינם, מה שנקרא, זה לא תקצוב, זה רצון טוב של האנשים עם יכולת השפעה.
אייל אזולאי: לאחרונה הוספנו גם את האימאמים של מסגדים, שפאיז גם בא ומוביל, והרווחה.
אייל אזולאי: אנחנו בעצם מגיעים לאוכלוסיות מכל הכיוונים: גם בהיבט של האכיפה של המשטרה בדו"חות, גם האימאם של המסגד שהוא מדבר בדרשת יום שישי על החשיבות שהבטיחות ודווקא נציגים שלנו בכל שבט ושבט.
אייל אזולאי: כל אחד כזה שיושב פה זה לא שבאנו ואמרנו לו: זה קורס שנמשך חצי שנה, יחד עם הרצאות מקצועיות, גם שלנו, גם של הרשות, של הרווחה, מסייעים לנו בהתמודדות עם כל התופעות בעיר.
אייל אזולאי: הפערים מבחינתנו, ופה אני נוגע בבעיות הכואבות.
אייל אזולאי: קודם כל המנטליות, המסורת של האוכלוסייה הבדואית השבטית – למרות שלאחרונה יש איזה שהוא שינוי במגמה, אבל ככלל, בדואים מטעמי כבוד, לא שהוא לא סומך על המשטרה, מטעמי כבוד הוא לא יבוא וימהר להגיש תלונה.
אייל אזולאי: כלומר, אם הוא רואה מישהו שסוחר בסמים אז הוא יבוא ויגיד למשטרה, או לראש העיר: יש בעיה של סמים.
אייל אזולאי: אבל תבוא תגיש תלונה, אתה רואה מי מוכר את הסם.
אייל אזולאי: הוא לא יעשה את זה.
אייל אזולאי: כלומר יש איזה שהוא רצון שמישהו אחר יפתור את הבעיה.
אייל אזולאי: הבעיה היא מאד כואבת, אבל עדיין יש לנו את הבעיה של חוסר שיתוף פעולה, לא מוסרים את שמות העבריינים.
אייל אזולאי: חמור מכך, לפעמים מפריעים לנו גם לעשות את העבודה.
אייל אזולאי: אני לא אומר, כולם, ואני לא עושה הכללה, אבל אלה המאפיינים שלנו בעבודה.
אייל אזולאי: אנחנו מגיעים לחיפוש סמים במתחם מסוים, לפעמים יוצאים כל השבט, עשרות אנשים, או מאות אנשים ומתעמתים עם השוטרים, כשהם עצמם לא יודעים למה, כי הם רואים משטרה.
אייל אזולאי: אנחנו משקיעים בכוח אכיפה מאד אינטנסיבי.
אייל אזולאי: יש איזה שהוא שינוי מגמה, משום שהיום אנשים לפחות מבינים, משתפים פעולה, וכשיש קטטה הם לא מחזירים, הם באים להגיש תלונה.
אייל אזולאי: הם סומכים על המשטרה ונותנים לה לעשות את העבודה שלה.
פרץ עמר: כבוד היושב ראש, קודם כל, אני רוצה לומר לפורום שאולי לא כל כך מכיר, בשנת 2011, המשרד לביטחון פנים הוסיף עוד 108 משרות.
פרץ עמר: 108 משרות של שוטרים במגזר הבדואי, שזה מתחלק, השנה יתחלק לתל שבע ולערוער, זה תוספת משמעותית מאד למגזר.
פרץ עמר: אם בתחנת העיירות ישנם 7 או 110 משרות, הוסיפו להם עוד 108, הכפילו להם את הכוח אדם במגזר הבדואי.
פרץ עמר: שימו לב, זה רק למגזר הבדואי של הפזורה.
פרץ עמר: הכוונה היא לתת שירותי משטרה טובים יותר למקומות שעד היום, כדי להגיש תלונה, אם בערוער אירע איזה שהוא תרחיש מסוים משיהו מרגיש כקורבן, הוא צריך להגיש תלונה בתחנת העיירות בצומת שוקת, המשמעות היא שהיום ניידת תבוא אליו הביתה ותיקח ממנו את התלונה, ותטפל בזה.
פרץ עמר: זאת אומרת, אנחנו בשנת 2011, 2012 נשפר את שירותי המשטרה למגזר הבדואי בצורה מאד מאד משמעותית.
פרץ עמר: אני חושב שיש פה איזה שהיא נקודת מפנה בעניין הזה.
פרץ עמר: כשאני מדבר על שירותי משטרה, אני מדבר על שירותי משטרה בכל התחומים: בנושא של שימוש בסמים ואלכוהול.
פרץ עמר: אני מדבר על תאונות דרכים ובטיחות בדרכים.
פרץ עמר: אני מדבר בכלל על עבירות רכוש ואלימות.
פרץ עמר: אני חושב שבמגזר הבדואי תוספת של 108 משרות אתם תרגישו את השינויים המשמעותיים בשנת 2012 בכל מה שקשור לשירותי משטרה ותחושת הביטחון של הציבור גם בפזורה וגם ביישובים הנוספים שיש מעבר לעיר רהט.
פרץ עמר: הכוונה, בסופו של דבר, לטפל במגזר, המגזר המיעוטים, המגזר הבדואי, כמו שמטפלים בעיר באר שבע.
פרץ עמר: אותם שירותי משטרה.
פרץ עמר: אותם שירותי משטרה שניתנים בעיר באר שבע יינתנו גם למגזר הבדואי.
פרץ עמר: אני חושב שאנחנו עשינו צעד ענק קדימה.
פרץ עמר: אם נסתכל בעשור האחרון, אני מדבר על כמות נוספת של תקנים מאד מאד משמעותית של מעל 200 שוטרים, או יותר, מאשר היו לפני 10 שנים.
פרץ עמר: אני, כמפקד מרחב, לאור תופעת הסמים ואלכוהול והשפעה שלה על התרבות וההתנהלות ביום יום בתוך היישובים, על תרבות הנהיגה, על תרבות הבטיחות בדרכים, בכלל בקטע החינוכי והערכי במגזר, החלטתי להכריז את נושא של אכיפה בנושא סמים כיעד מרכזי לשנת 2012 של מרחב הנגב.
פרץ עמר: אנחנו נגדיל את כמות האכיפה בתחום הזה.
פרץ עמר: אנחנו נמגר תופעות פשיעה בתחום הסחר בסמים גם לנערים וגם למבוגרים.
פרץ עמר: אני חושב שבמידה מסוימת, כמו שנאמר פה על ידי מפקד התחנה, איפה שאנחנו נוגעים – אנחנו משפיעים.
פרץ עמר: אנחנו נוגעים ומשפיעים.
פרץ עמר: אנחנו לא רוצים לעשות את זה לבד.
פרץ עמר: אנחנו רוצים לעשות את זה יחד עם הרשויות, יחד עם הרשות למלחמה בסמים, יחד עם רשויות נוספות שיש להם ...
פרץ עמר: אני חושב שזה לא בגלל מצוקות של כוח אדם, אלא בגלל היכולת ושילוב הזרועות באמת להביא ולהפנים ולהטמיע את הקטע החינוכי, שהוא הקטע החשוב.
פרץ עמר: כשדיברנו פה על הרתעה ולא מצאו את החוק, היא תוצאה ישירה, בעיקר בנושא של חינוך.
פרץ עמר: איפה שנחנך, איפה שנרתיע – אנחנו נשפיע.
פרץ עמר: אז זה מה שהיה לנו להציג.
פרץ עמר: אנחנו נעשה עוד הרבה.
פרץ עמר: יש עוד הרבה מה לעשות.
פרץ עמר: למרות שהתקדמנו בצעדי ענק בכל מה שקשור לאכיפה.
פרץ עמר: תודה.
טלב אלסאנע: אני רוצה לציין את הפורום של שיתוף הפעולה בין המשטרה לבין הקהילה, מעורבות גם כן ... הרצאות.
טלב אלסאנע: לדעתי מתוך המצגת שראינו בכל הפרמטרים של קטטות, ירי ואלימות, רואים שהמגמה היא מגמה חיובית.
טלב אלסאנע: אבל הם אלה ...
טלב אלסאנע: כאשר רואים שאתם משלבים גם שייחים, גם אימאמים, גם העיר, ומנהלי המחלקות, לדעתי זה דוגמה טובה.
טלב אלסאנע: אני רוצה לקבל א' – ממנהלי מחלקות הרווחה גם נציגים יכולים לעלות, לבקש רשות דיבור, אם הם רוצים להתייחס.
טלב אלסאנע: אני אבקש ממשרד החינוך את המדיניות שלו, התכניות שלו שהוא מריץ ביישובים בתוך מערכת החינוך במגזר הערבי.
טלב אלסאנע: מי מתוך המערכת רוצה להתייחס?
נג'וא עבאס: בוקר טוב.
נג'וא עבאס: אני מפקחת במגזר הבדואי.
נג'וא עבאס: אני אציג חלק מהמערך שאנחנו עושים עם משרד החינוך בכל הנושא של מניעת התנהגויות סיכוניות, ובתוך זה מניעת שימוש בסמים, אלכוהול וטבק.
נג'וא עבאס: אני מייצגת את השירות הפסיכולוגי באזור דרום.
נג'וא עבאס: בנוסף ד"ר שלום אלדר יציג גם את הפעילות של היחידה לקידום נוער במחוז דרום.
נג'וא עבאס: שתי היחידות ביחד פועלות בתוך בתי הספר גם בתחום הפורמלי וגם בתחום הבלתי פורמלי.
נג'וא עבאס: נתחיל בפעילות המחוזית, אחר כך אני אתייחס לפעילויות הספציפיות שנעשות בתוך בתי הספר.
נג'וא עבאס: יש לנו בכל שנה, מה שנקרא: סמינר עמיתים.
נג'וא עבאס: סמינר עמיתים זה סוג של תלמידים מכלל בתי הספר העל יסודי והיסודי, אני אתייחס לחלוקת הנושאים לפי שכבת גיל.
נג'וא עבאס: כל שנה זה משתנה על פי הנושא שאנחנו בוחרים.
נג'וא עבאס: מכל כיתה נבחרים בין 2 ל – 3 תלמידים, שהם תלמידים מובילים, תלמידים שיש להם יכולת השפעה על החברים שלהם, ובכלל כל הרעיון של סמינר אמיתי זה שבני נוער מקשיבים אחד לשני יותר מאשר מקשיבים לנו כהורים, או כמורים, או כמבוגרים.
נג'וא עבאס: אז לקחנו את ההרצאה הזאת וניסינו להשפיע באמצעותה על בני נוער.
נג'וא עבאס: אנחנו לוקחים משהו כמו בין 15 ל – 20 תלמידים בכל בית ספר ומביאים לשני ימי שיא, תלוי בתקציב.
נג'וא עבאס: שני ימי שיא, או יום שיא אחד.
נג'וא עבאס: מעבירים אותם הרצאות וסדנאות, כאשר מכשירים אותם לחזור לאותם כיתות אם ולהעביר את אותם סדנאות ואותו ידע שהם רכשו בתוך הכיתות שלהם.
נג'וא עבאס: כמובן חשוב לי מאד לציין, שאותם תלמידים לא מגיעים בלי הקשר, אלא מגיעים לאחר תהליך הכנה מאד משמעותי שהם עוברים בבתי הספר, יחד עם היועצים החינוכיים.
נג'וא עבאס: הם עוברים סדרה של 5 סדנאות, כאשר עובדים יחד איתם בנושא של למידה, בנושא של מה יש בתוך הנרגילה?
נג'וא עבאס: נזקי עישון, נזקי סמים.
טלב אלסאנע: אחר כך מלווים את הפעילות שלהם הבית ספרית?
נג'וא עבאס: כן.
נג'וא עבאס: בהרצאה שהם עוברים עם היועצים על הנושא של לחץ חברתי, הם מגיעים אלינו לסמינר, ואחרי הסמינר הם בונים, יחד עם היועצים, תכנית פעולה בתוך הבתי ספר, ואז מה שראיתם פה - - -
טלב אלסאנע: האם בכל בית ספר בנגב, בכל בית ספר במגזר הבדואי, מתקיימת פעילות, או התקיימה, לגבי השלכות של הסמים והאלכוהול?
נג'וא עבאס: בכל הבתי ספר העל יסודי, כולל חטיבות ביניים, וכולל תיכון במגזר הבדואי, שזה 26 בתי ספר, התקיימה, השתתפו גם בסמינר למניעת שימוש בסמים ואלכוהול.
נג'וא עבאס: השנה זו פעם ראשונה שאנחנו מעלים את נושא האלכוהול, מניעת שתיית אלכוהול.
נג'וא עבאס: עשינו את הסמינר בתל שבע, השתתפו בו 150 תלמידים, שהם חוזרים לבתי הספר שלהם ומעבירים, זאת העבודה שלהם, שזה בעצם להיכנס לכיתות ולהתערב בתוך הכיתות.
נג'וא עבאס: עד לשנה שעברה היה לנו 26 מב"סים.
נג'וא עבאס: מב"ס זה תפקיד ספציפי למניעת שימוש בסמים ואלכוהול.
נג'וא עבאס: הוא קיצור של: מוביל בית ספרי למניעת שימוש בסמים ואלכוהול.
נג'וא עבאס: השנה, בגלל הגודל של בתי ספר, אז ביקשנו שכל מב"ס יכלול בתוכם שני מב"סים, שזה בעצם מב"ס אחד לחטיבת הביניים, ומב"ס אחד לחטיבה העליונה.
נג'וא עבאס: יש לנו 36 מב"ס במגזר הבדואי, והם מקבלים תגמול, תגמול לריכוז מהמשרה, ובעצם הפעילות שלהם היא אך ורק בתחום מניעת השימוש בסמים ואלכוהול, וזה נמצא בכל הבתי ספר העל יסודי.
נג'וא עבאס: לגבי הבתי ספר היסודיים נחלק את זה לשני חלקים.
נג'וא עבאס: בכל הבתי ספר שיש להם יועצים, מופעל בתוך בית הספר יועץ גם לפני שהיה הנושא המרכזי אורח חיים בריא, יועצי בתי ספר ערכו שבוע לקידום הבריאות, ובתוך זה בכל בית ספר מתייחסים לנושא של מניעת עישון.
נג'וא עבאס: עושים להם סדנאות, הרצאות עם רופא או עם היועצים עצמם.
נג'וא עבאס: בבתי ספר שאין בהם יועצים, תיכף טאלב בטח יתייחס לזה בחינוך החברתי, אז רכזי החינוך החברתי מפעילים את שבוע הבריאות, וגם הנושא הזה הוא נושא הכרחי בתוך שבוע הבריאות, אז כן, כל הבתי ספר יש להם.
נג'וא עבאס: מעבר לזה גם, האמת שזה מאד שימח אותי, היה לנו בשבוע שעבר היה לנו סמינר שהשתתפו בו 150 תלמידים, שבוע בתל שבע.
נג'וא עבאס: שבוע לפני היה סמינר ברהט שהשתתפו בו 130 תלמידים, ובעצם הם השגרירים שלנו בתוך הבתי ספר.
נג'וא עבאס: להבדיל משנים קודמות השנה זאת היתה השנה הראשונה שהורים באו וביקרו, היינו פה במתנ"ס והגיעו קרוב ל – 15 הורים שהתעניינו במה שאנחנו עושים.
נג'וא עבאס: שאלו שאלות, ישבו יחד איתנו בהרצאות.
נג'וא עבאס: מעבר לזה גם אנשי המקצוע, שהם היועצים החינוכיים בתוך בתי הספר, אני יועץ פה גם ליסודי וגם לעל יסודי.
נג'וא עבאס: נערכים כל שנה לפחות שני ימי עיון.
נג'וא עבאס: אחד מהם מתייחס לאיתור וטיפול בתלמידים בסיכון, ובתוך זה תלמידים משתמשים, וגם ימי עיון שמתייחסים להפעלת תכניות מתערבות ותכניות מניעה, המטרה שלנו היא להגיע לכמה שיותר תלמידים, ולפעול לא בכיוון של הטיפול בתלמידים משתמשים, אלא יותר במניעת התופעה.
נג'וא עבאס: אנחנו פועלים בבתי ספר יסודי לנושא הזה, למעשה, לתלמידים התמודדות עם מצבי לחץ כי בעצם, כשתלמיד בכיתה ד', בכיתה ג', ולצערי היום כל המחקרים מראים שגיל התלמידים הולך ויורד בשימוש בנרגילה או בעישון.
נג'וא עבאס: פעם חשבנו שמתחילים בכיתה ז' או בכיתה ח', והסמינרים באמת היו מתרכזים בגילאים האלה, והיום אנחנו רואים שמגיעים אלינו, בכיתה ג', תלמידים שמעשנים נרגילה, נרגילה מאד נפוצה במגזר, או שהם מעשנים סיגריות, ולכן אנחנו מתייחסים לכך בגיל מאד צעיר.
נג'וא עבאס: המוקד הוא: איך אני יכול לעמוד בפני לחץ?
נג'וא עבאס: אם מציעים לי סיגריה איך אני יכול להגיד: לא.
נג'וא עבאס: אנחנו יודעים שהתפיסה הגברית בחברה שלנו היא, שמי שמעשן הוא בעצם גבר.
נג'וא עבאס: אנחנו מנסים גם, בין היתר, לשנות - - -
טלב אלסאנע: מי מריץ את התכניות האלה בתוך בתי הספר?
טלב אלסאנע: יש את היועצים, או המורים?
טלב אלסאנע: יש מורה שקיבל הכשרה?
טלב אלסאנע: בתוך בתי הספר.
נג'וא עבאס: אנחנו עובדים בתוך בתי הספר - - -
טלב אלסאנע: כשאת אומרת "אנחנו", כמה אתם?
טלב אלסאנע: כמה תקנים?
טלב אלסאנע: כמה אנשים?
נג'וא עבאס: היום יש במגזר הבדואי 71 יועצים.
נג'וא עבאס: בכל בית ספר יש רכז חינוך חברתי, ביסודי וגם בעל יסודי, כשבעצם יש בחלק מבתי הספר צוות של יועצים ולא רק יועצת אחת.
נג'וא עבאס: שיטת המניפה אומרת שאותו יועץ חברתי מכשיר את חדר המורים, הוא נותן את ההדרכה לחדר המורים, נכנס לכיתה ואת אותם מסרים, אותם סדנאות שהוא בעצמו עבר, הוא מעביר לכיתה שלו.
נג'וא עבאס: המב"סים מוביל ... למניעת שימוש בסמים ואלכוהול, עוברים גם הכשרה של 30 שעות, והם גם מדריכים את חדר המורים.
נג'וא עבאס: אז בעצם יש שלוש פונקציות בבית ספר שמתעסקות עם הנושא הזה.
נג'וא עבאס: כמו ...
נג'וא עבאס: ברמה הכללית של מניעת ...
נג'וא עבאס: מדברים על סמים, אלא על כל ...
נג'וא עבאס: את המב"ס, את רכז החינוך החברתי, את היועץ החינוכי, שהם כולם מכשירים את המחנך, או חלקם גם מגיעים לתלמידים.
נג'וא עבאס: כמובן שברגע שאנחנו מאתרים, היועץ מאתר תלמיד שמשתמש אם זה בסמים, או באלכוהול, או מעשן, אז הוא עובד יחד איתו על פי תכנית ידועה מראש: שיחות פרטניות, וטיפול, והיו גם מקרים שגם שלחנו, לצערי, תלמידים למרכזי גמילה.
טלב אלסאנע: קיים שיתוף פעולה בין מערכת החינוך, בתי הספר לבין המשטרה בעניין הזה?
נג'וא עבאס: כמובן.