GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר גלר: כאן בעניין הזה לקח לו כיעד והוא מקדם את זה שרופא משפחה, כאשר הוא מזהה אדם שבא אליו ויש לו בעיית סמים או אלכוהול, במיוחד אלכוהול, הוא יודע היום להכווין אותו, הוא יודע לסייע לו, יש גם תרופות מסוימות שהוא יודע לתת לו, הוא גם מוכשר כאמור, אותו רופא משפחה, לא כל אחד יכול לעשות את זה, אני חושב ש-20 שנה לא הייתה הכשרה כזאת, נכון?
יאיר גלר: התחלנו אותה יחד עם אוניברסיטת תל אביב וה-40 הראשונים מסיימים, ואנחנו כמובן רוצים להמשיך.
יאיר גלר: הייתה פה הצלחה גדולה, אנחנו דיברנו על כ-10, 15 רופאים והיו לנו למעלה מ-40, ואין ספק שזה גם ימשיך לרוץ.
יאיר גלר: מרכז הדרכה ומידע ארצי – הנושא של האינטרנט, אנחנו משדרגים אותו, אנחנו למעשה סוגרים את אתר האינטרנט שלנו, אנחנו עושים משהו חדשני לחלוטין, ממש בימים אלה המכרז התחיל לרוץ, כמובן בארבע שפות, בעברית, ערבית, אנגלית ורוסית, אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות מהמזרח התיכון בכלל, כולל פניות מאירן, שהם גם כן מאוד מאוד מעניינות, גם ללמוד וגם ללמד.
יאיר גלר: האינטרנט הוא באמת כלי מדהים, יש לנו כמובן גם את הספרייה הכי גדולה, אבל האינטרנט משמש לנו כמובן ככלי פנטסטי משום שגם, אם אתה זוכר שסיפרתי על אותם אלה שלא רוצים להזדהות, אז הם יכולים לפנות אלינו או דרך האינטרנט, או דרך הקו החם שעובד 24 שעות, פרט ליום כיפור.
יאיר גלר: אני מתנצל שהוא עובד בשישי-שבת לכל חובשי הכיפה אבל בשישי-שבת יש את רוב הפניות, אז קורה שהצעירים במיוחד פונים אלינו, הם מקבלים מענה מקצועי תוך 12 שעות, או שהמוקדן יודע לתת את התשובה במקום, אם לא, בתוך שעות ספורות האדם מקבל תשובה.
יאיר גלר: כלומר לא יכול להיות מצב שמישהו לא יקבל מענה מיידי, זה חשוב מאוד וזה סוג של שירות שאנחנו---
ג'מאל זחאלקה: זה חשוב מאוד.
יאיר גלר: חשוב מאוד.
יאיר גלר: העניין הזה הוא קריטי.
ג'מאל זחאלקה: במיוחד להורים, שיהיה מענה.
יאיר גלר: כן, ההורים פונים אלינו המון.
יאיר גלר: הם שואלים הרבה פעמים 'איך אני יודע לזהות' ו'מה הסימנים', הם מקבלים את כל התשובות הכי מקצועיות והכי רציניות ואנחנו אחרי זה מקבלים את הפידבקים ותודות על הסיוע וזה חשוב.
יאיר גלר: מלה אחרונה, אנחנו חלק מהמערכת הבינלאומית.
יאיר גלר: מדינות העולם נלחמות, וזה לא משנה איזה סוג שלטון, בעניין של סמים, כולל, אדוני ראה בוודאי, בדרום אמריקה, את הקרבות שם שכל הזמן...
יאיר גלר: למרות שחלק חיים מזה.
יאיר גלר: אז אולי יש ארגוני טרור מסוימים שחיים מהעניין הזה של גידול סמים, כמו בלבנון, אבל רוב מדינות העולם נלחמות בזה ונלחמות אמיתי.
יאיר גלר: יש גם כמובן סוכנות או"ם בעניין הזה שמרכזת את העבודה, אבל מעבר לזה אנחנו קשורים מאוד לאיחוד האירופי ולארצות הברית, שם אנחנו פועלים במשותף.
יאיר גלר: אמרנו, יש גם הרבה מאוד חילופי ידע ומידע, אנחנו מנסים כל הזמן להיות עדכניים, יש גם כמובן חילופים, ובטח מהמשטרה יספרו, חילופים מודיעיניים בעניין הזה, שאנחנו גם קשורים, שירות בתי הסוהר מוציא אנשים, המכס, שגם הוא חשוב מאוד, יש הרבה מאוד נתיבי סמים, איך הם מוחדרים למדינת ישראל.
יאיר גלר: גם בעניין הזה השיתוף הבינלאומי חשוב לנו.
יאיר גלר: זה היה על רגל אחת מה שאנחנו עומדים לעשות ב-2012.
יאיר גלר: יש המון עבודה, אבל אנחנו אוהבים את עבודתנו, האנשים שלנו רואים את זה כשליחות, כפי שציינת, ואנחנו רוצים גם כמובן להצליח.
ג'מאל זחאלקה: תודה רבה על הסקירה המקיפה והמעניינת ועל רוח האופטימיות שאתה משרה כאן.
ג'מאל זחאלקה: אמנם יש לי מספר שאלות בעניין הזה, אבל הייתי משהה אותן עד שנשמע את כולם.
ג'מאל זחאלקה: היות שכבודו לקח את מרבית הזמן, אז אני מבקש לקצר ולזכך את המלים, להעביר את המסר כך שנוכל גם לערוך דיון בסוף ההצגה של הדברים.
ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך, גב' קרן רוט-איטח, הממונה על מניעת שימוש בסמים.
קרן רוט-איטח: אני לא אוסיף הרבה מלים על מה שיאיר אמר, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות למלחמה בסמים.
ג'מאל זחאלקה: לא תכבירי במלים.
קרן רוט-איטח: אני לא אכביר במלים.
קרן רוט-איטח: אם בעבר התמקדנו יותר בחטיבות הביניים ובתיכונים, היום אנחנו שמים את יהבנו על הגיל הרך מתוך הבנה שהעבודה צריכה להתחיל הרבה יותר מוקדם ובמסגרת תכנית כישורי חיים אנחנו שמים אינפוט על הנושא של צמצום צריכה של אלכוהול וביסוס עמדות של ילדים כבר החל מכיתות ה'-ו', מה שלא היה בעבר.
קרן רוט-איטח: הדבר האחר, שהמשרד פועל בתוך תכנית מערכתית לקידום אקלים מיטבי וצמצום התנהגויות סיכון ואנחנו נעזרים בכלי הניטור שבודק את תחושת המסוגלות של הילדים, תחושת השייכות של הילדים.
קרן רוט-איטח: בתוך כל העבודה לקידום אקלים אנחנו נעזרים בנתונים תוך הבית ספריים על מנת לראות מה תפיסת הילדים ומה מידת הסיכון שלהם על מנת להתאים תכניות התערבות ספציפיות בתוך בתי הספר, יחד עם התכניות האוניברסאליות שאנחנו עובדים לפיהן.
קרן רוט-איטח: אלה בעיניי שני דברים שהם לפתחנו השנה.
ג'מאל זחאלקה: בבקשה, משרד הרווחה.
איריס פלורנטין: אני אתן כמה נקודות שאנחנו מתעסקים בהן.
איריס פלורנטין: אני מנהלת השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה, כשאנחנו עוסקים באוכלוסיות מבוגרים, צעירים ונוער, התמכרויות לסמים, אלכוהול והימורים.
איריס פלורנטין: המסגרות שעושות עבורנו את העבודה, כשאנחנו יחידת מטה, הן הרשויות המקומיות ועמותות ציבוריות.
איריס פלורנטין: אם אני אשים מספר דגשים עיקריים, בשנה האחרונה אנחנו מדברים על התאמת השירותים---
ג'מאל זחאלקה: כלומר אין לך חיילים.
איריס פלורנטין: יש לי הרבה חיילים.
ג'מאל זחאלקה: לא, את אומרת שמי שנותן לנו זה רשויות מקומיות, זה ה...
ג'מאל זחאלקה: כלומר לא המשרד עצמו, אלא הוא---
איריס פלורנטין: זה מדויק, אבל זה לא לחלוטין מדויק, כי התקציב---
ג'מאל זחאלקה: אני אומר מה שאני שומע.
איריס פלורנטין: מה שאני אגיד, אם אני אוסיף שלוש-ארבע מלים נוספות, המשרד הוא בעצם זה שמפתח את התכניות, כותב מודלים, מכשיר, נותן רישוי ובעצם מחליט שיהיו שירותים.
איריס פלורנטין: השירותים מתוקצבים---
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להתערב , אני שואל בקפדנות, כי אנחנו, אני ועמיתי חבר הכנסת מוחמד ברכה, ראש רשימת חד"ש וגם שייח' איברהים צרצור, ראש הרשימה המאוחדת, פנינו פנייה אישית לראש הממשלה, לאחר שאני נפגשתי עם השר אהרונוביץ לפגישה ארוכה מאוד לפני שבועיים, ואמרנו שאנחנו רוצים שתהיה תכנית ממשלתית למלחמה בפשיעה, בסמים ובאלימות בסקטור הערבי.
ג'מאל זחאלקה: אני פניתי לשר כחלון שגם הוא יהיה שותף בפגישה וביקשתי מראש הממשלה שגם השר גדעון סער יהיה שם, ואנחנו דורשים ואני ביקשתי מהשר כחלון שיכין איזה תכנית.
ג'מאל זחאלקה: הבקשה, למשל ממשרד הפנים, של תוספת של 500 מיליון שקל, אנחנו רוצים שתהיה תכנית חירום.
ג'מאל זחאלקה: אני בטוח שייצא מזה משהו, אולי לא כל מה שאנחנו רוצים, אבל המשרד שלך ודווקא היחידה שלך תהיה.
ג'מאל זחאלקה: .. אנחנו רוצים להגדיל תקציב.
ג'מאל זחאלקה: למה אני שואל אותך?
יאיר גלר: לזה היא מוכנה.
ג'מאל זחאלקה: בסדר, אני רק מפנה, כי כידוע הנתונים הם מאוד קשים.
ג'מאל זחאלקה: בבקשה, תוכלי להמשיך, רק רציתי להסביר את הקונטקסט של השאלות שלי, או חלק מהן.
איריס פלורנטין: אני מסכימה איתך שחסרים הרבה משאבים, יש הרבה מאוד עבודה ואנחנו לא מגיעים להכול.
איריס פלורנטין: מגיעים להרבה ומגיעים טוב, אבל לא להכול.
איריס פלורנטין: אם אני אחזור לדגשים שאנחנו עושים, אנחנו מעבירים את הכספים לרשויות מקומיות ולעמותות ציבוריות, אבל אנחנו שם בלפתח את המודלים ותכניות העבודה, כשהתקציב מחולק 75-25 מול רשויות מקומיות, ומול עמותות ציבוריות זה בדרך כלל ב-100% על חשבון המשרד.
איריס פלורנטין: מבחינת הדגשים בשנה האחרונה, אנחנו מדברים על אוכלוסיות קצה, כשבאוכלוסיות קצה מדובר על אוכלוסייה של תחלואה פיזית קשה, שאנחנו מתעסקים בנושא סמים, תחלואה כפולה כשמדברים על מחלות נפש מסמים, מדברים על אנשים שאנחנו ממש מגיעים אליהם לרחובות ואיך מביאים אותם חזרה לתוך הטיפול.
איריס פלורנטין: במעבר טיפה חד, אנחנו מדברים על אוכלוסיות של נשים שהן ברמה מסוימת בקצה, ברמה של נשים שקשה להן להגיע לטיפול, והעלינו את כמות הנשים שמגיעות בשנה האחרונה לטיפול מ-2% ל-25% במקומות שאנחנו עוסקים בנשים, כשנושאים נוספים של הדגשים זה נושא התעסוקה ונושא היציאה לאיתור באוכלוסיות שונות ובעיקר בנושא בני נוער.
איריס פלורנטין: התקציב של השירות נע בסביבות 60 ומשהו מיליון שקלים בשנה, אני מקווה שאנחנו נוכל להקצות, כשהחוסרים העיקריים, אני פשוט רוצה לשים את זה על השולחן, כי על זה בטח אתם שומעים, את הלחץ העיקרי, וזה באמת שאוכלוסיות הקצה שצריכות להגיע מהרחובות ולקבל טיפול לא מצליחות תמיד להיכנס, יש רשימות המתנה.
איריס פלורנטין: אנחנו מכשירים את האנשים כדי שיעשו את העבודה כמו שצריך, אני כבר מתנצלת, כי אני צריכה להיות כרגע באמצע הרצאה שלי בתל אביב.
איריס פלורנטין: יאיר דיבר על הכשרת כל האנשים בתוך התחום, היום נפתח קורס מטפלים ואני אמורה להרצות כבר, אני באמצע ההרצאה שלי אבל אני פה, אז אני עוד מעט אצא ואסע לתל אביב להמשיך את ההרצאה.
ג'מאל זחאלקה: מה הקשר שלכם עם הרשות למלחמה בסמים?
איריס פלורנטין: קשר הדוק.
ג'מאל זחאלקה: למשל?
ג'מאל זחאלקה: נושא ההכשרה, יש שני מערכי הכשרה, גם שלכם וגם של הרשות?
איריס פלורנטין: לא, אני אסביר.
איריס פלורנטין: כל מה שיאיר ציין כאן בתוך תכנית העבודה, אלה דברים שאנחנו ביחד מסכימים עליהם ברמת המדיניות, אבל חלקם אנחנו מבצעים בעצם.
איריס פלורנטין: אנחנו זרוע ביצועית של הרשות.
איריס פלורנטין: כשחוזרים לחוק הרשות למלחמה בסמים, אנחנו המשרד הייעודי שעושה את החלקים של הטיפול.
איריס פלורנטין: בנושא ההכשרות, ההכשרות שאנחנו עורכים אותן בהתאם לחוק הפיקוח על מוסדות, הן הכשרות שמבוצעות באחריות משרד הרווחה, רוב התקציב להכשרות מוזרם על ידי משרד הרווחה, חלק מהתקציב מוזרם מהרשות למלחמה בסמים באמצעות קרן החילוט.
איריס פלורנטין: הקורס שאני מדברת עליו כרגע הוא קורס הכשרה לתפקיד עובדים סוציאליים מטפלים בנושא סמים, אלה אנשים שיקבלו אישור כדי שהם יוכלו לעבוד בתחום, קורס של כ-300 שעות, כ-300 עובדים, הקורס שנפתח היום הוא למטפלים בתחום המבוגרים, ובסוף התהליך הם יהיו מוכשרים ויוכלו לעשות את העבודה.
איריס פלורנטין: אבל אלה אותן הכשרות.
ג'מאל זחאלקה: , בבקשה.
פאולה רושקה: אנחנו קודם כל עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות וגם עם משרד הרווחה, כאשר יש לנו תכניות טיפול ואנחנו אחראים לטיפול הרפואי יותר, כאשר משרד הרווחה יותר לטיפול נפשי, רגשי ושיקום.
פאולה רושקה: אנחנו ביחד עושים המון עבודה בתחום והתקדמנו, אני חושבת, הרבה מאוד בשנים האחרונות.
פאולה רושקה: יש כמה נושאים שאנחנו מתמקדים בהם, אחד זה הכשרה של צוותים רפואיים שאנחנו עושים בדרך כלל בשיתוף הרשות, פרט להכשרות ייחודיות שאנחנו עושים מטעם המחלקה, כמו הערכת מסוכנות של אנשים שמגיעים לטיפול ועוד.
פאולה רושקה: בתחום הזה אנחנו מכשירים גם רופאים, למשל לאחרונה גם צוות פסיכיאטרי בבריאות הנפש, בשביל לזהות את הנושא של תחלואה כפולה, שזה עוד נושא מאוד גדול שהוא משיק בין בריאות הנפש לבין סמים, וגם רופאים ראשונים, כאשר המוקד הנוסף זה חדרי מיון, שהשנה אנחנו באמת אנחנו מתמקדים.
פאולה רושקה: יש אלפי פרויקטים, אחד זה פרויקט זיהוי ואיתור של צעירים שמגיעים לחדרי מיון, כדי ששם לא יהיה רק רישום שלהם, כי עד עכשיו מי שנרשם בחדרי מיון זה רק מישהו שמגיע בגלל הרעלת אלכוהול או הרעלת סמים, אבל לא מישהו שלמשל מגיע עם תאונת דרכים ושימוש באלכוהול, כך שהיינו מפספסים המון אנשים ולא היה לנו עליהם מידע.
פאולה רושקה: היום אנחנו מפתחים את הנושא של הרשומות הרפואיות בתחום הזה, יחד עם הרשות וגם במשרד, ודבר שני, אנחנו נעשה שם התערבות קצרה של עובד סוציאלי בנושא של העלאת מודעות, ניסיון שאדם כן ירצה לעבור להתערבות קצרה, דבר שפותח ב-WHO והוכח כמאוד יעיל למניעה.
פאולה רושקה: דבר נוסף שאנחנו מאוד מתמקדים בו זה הטיפול במה שכבר הוזכר על ידי יאיר גלר, ופה אנחנו מקווים שסוף סוף המכרז שפורסם והיה בתהליכים משפטיים יסתיים ונוכל לממש את התכנית, שם יש שדרוג של הצוות, שדרוג של טיפול, גם החלפה של כמה ספקים, כך שאנחנו מצפים לשיפור ושם גם אנחנו מתכננים הכשרה נוספת של הצוותים, גם בתחום טראומה.
פאולה רושקה: הרבה מאוד אנשים שמתחילים בסמים עברו טראומות שהן הבסיס לזה וזה לא טופל.
פאולה רושקה: נושאים נוספים זה המרכז הארצי לזיהוי ואיתור וייעוץ של בני נוער וצעירים בבית חולים כללי ב'אסף הרופא'.
פאולה רושקה: זה מרכז חדש, משהו ניסיוני, שגם שם אנחנו נשתף פעולה עם הרשות ואנחנו מקווים מאוד שהורים וילדים ונערים שעד היום לא מגיעים לכל מרכזי הטיפול גם בקהילה, בגלל שזה ממוקם בבית חולים כללי ופחות סטיגמטי כן ירצו לבוא, להגיע ולהתחיל לקבל טיפול.
פאולה רושקה: שם זה רק התערבות ראשונית, הוא יופנה בחזרה לקהילה ולמקומות טיפול במקום.
פאולה רושקה: גם בנושא תרופות, הטכנולוגיות הרפואיות, זו הייתה הבעיה במיוחד בנושא אלכוהול.
פאולה רושקה: עד עכשיו לא כל כך היו תרופות רשומות בארץ לנושא אלכוהול והשנה יש חברת תרופות מחוץ לארץ שמעוניינת סוף סוף לרשום תרופה למניעה ולמניעת קניית האלכוהול, שזה לא רק לגמול את האדם, אלא למנוע את זה שהוא יחזור להשתמש.
ג'מאל זחאלקה: התרופה הזאת לא בשימוש בארץ היום.
פאולה רושקה: לא, זו תרופה חדשה, שגם בעולם רק עכשיו מתחילה להיות בשימוש והיא יכולה מאוד לשדרג את הטיפול.
ג'מאל זחאלקה: עד כמה התרחקתי מעולם הרוקחות, אני רואה שאפילו לא שמעתי עליה.
יאיר גלר: אני לא אשאל אותך איפה נהנית יותר.
פאולה רושקה: אנחנו מאוד מקווים שהתרופה תעזור וזה הולך בכיוון אחר של התייחסות לבעיית האלכוהול.
פאולה רושקה: פעם היו אומרים על אדם שהיה אלכוהוליסט או ששותה, שאסור לו לשתות אפילו כוסית כי אז הוא יחזור להשתמש בזה.
פאולה רושקה: היום בעולם ראו שלהגיע לרמה כזאת של ניקיון מאוד קשה לאנשים שרגילים לשתות, כי גם בחברה יש פיתויים מאוד גדולים לשתייה, אז הכיוון של פיתוח התרופות זה שאפילו אם אדם ישתה, לפחות נמזער את הנזק, הוא לא יגיע לשכרות, הוא לא יגיע לשתייה מאוד מאוד כבדה.
פאולה רושקה: עם התרופה הזאת הוא יוכל לשתות עד גבול מסוים, כי היא תוריד לו את הכמיהה לכמות ולריגוש שהוא מקבל דרך האלכוהול.
פאולה רושקה: אז זה יהיה באמת מהפך אם נצליח להביא אותה.
פאולה רושקה: תרופות נוספות שאנחנו רוצים להכניס בתחום הסמים זה סובקסון.
פאולה רושקה: זו תרופה שתהיה מיועדת לטיפול אמבולטורי יותר של מכורים לאופיאטים, על מנת למנוע שימוש בהזרקה של התרופה, שהיום היא נמצאת, אבל ברגע שאדם יזריק את התרופה או יסניף אותה, הוא יקבל קנס, ולכן לא יהיה לו כדאי להשתמש בה בצורה כזו.
פאולה רושקה: אז אנחנו מתקדמים הרבה מאוד בתחום, צריך גם פה תקציבים, צריך הרבה תקציבים לזה, אנחנו מנסים להוציא השנה מחקר בנושא עלות-תועלת של מתדון מול סובקסון וסובוטקס, לראות בעצם אם עם נתונים כאלה כדאי להכניס את זה לסל התרופות.
ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה לדעת, סליחה על הבורות, מה הסטטוס של הרשות, האם היא יחידת סמך או שהיא חלק אינטגרלי מהמשרד?
יאיר גלר: היא תאגיד סטטוטורי שפועל על פי חוק, עם שר ממונה, שזה ראש הממשלה שהאציל בבחירות האחרונות לשר לביטחון פנים את ההפעלה של חוק הרשות.
ג'מאל זחאלקה: אז אתם לא יחידה של המשרד, כלומר אתם אורחים אצלו באיזה שהוא מקום.
ג'מאל זחאלקה: אורחים רצויים, בסדר.
יאיר גלר: אנחנו רצויים ואמרתי את זה.
יאיר גלר: חשובים ורצויים.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים לשמוע את המשרד לביטחון פנים.
ג'מאל זחאלקה: ממך אני מצפה, סליחה שאני אגיד לך מה אני מצפה ואני חושב שזו השאלה שמעניינת הכי הרבה את האזרחים, ודווקא במשרד לביטחון פנים; הרי אדם שמשתמש בסמים או באלכוהול יכול להזיק לעצמו, זה אחת, שתיים, הוא יכול להזיק לחברה, ולפעמים בזה שהוא מזיק לעצמו הוא מזיק לחברה, זו האפשרות השלישית.
ג'מאל זחאלקה: הקשר הזה בין עבריינות לשימוש בסמים, בין אלימות, בין שוד, בין עבירות רכוש, בין זה וזה, זה מתחיל לקבל ממדים בלתי אפשריים בשנים האחרונות.
ג'מאל זחאלקה: אני שומע על צרכני אלכוהול או צרכנים של סמים קשים שמוכנים תמורת סכומים זעומים אפילו לצאת לרצוח.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו במצב לא קל מהבחינה הזאת, במיוחד בחברה הערבית, אבל בכלל בארץ.
ג'מאל זחאלקה: אני מצפה שדווקא המשרד לביטחון פנים ייקח את עניין הסמים לא בעניין סמים גרידא, אלא בעניין הקשר שלו לעברות אחרות, שזה מעצים ומעמיד את הדברים בפרופורציה אחרת.
ג'מאל זחאלקה: אתה אומר לי 5% משתמשים בסמים, או הייתה ירידה, זה עדיין המון, כי הקבוצה הזאת גוררת אחריה עברות בנוסף לעברה של שימוש בסמים.
ג'מאל זחאלקה: או שתספר לנו שצרכני הסמים הפסיקו לגנוב.
אליעזר רוזנבאום: ברשותך, אני אפרט ואני אתן למשטרה ולשירות בתי הסוהר להשלים, כיחידה המיוחדת שעוסקת בתחום הסמים, כדי שישלימו את הפעילות.
אליעזר רוזנבאום: ראשית, הרשות למלחמה בסמים עברה ממשרד ראש הממשלה לאחריות המשרד והמשרד רואה בה כיחידה מאוד חשובה ומטפל בו, אני חושב, כמו שצריך, וגם דאג להגדלת התקציב, מה שכל שנה הפך להיות זירת התגוששות.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו מיסדנו את הדבר הזה, נכון שחלק הוא לא בבסיס , אבל הוא קיים, הוא בעבודה והוא עומד לרשות הרשות, כך ש-33 מיליון זה תקציב שלא היה בעבר ואם נסתכל לאחור נראה שיש בהחלט גידול משמעותי וכמובן אם הדבר מתאפשר לנו, אנחנו גם מוסיפים.
אליעזר רוזנבאום: זה דבר אחד.
אליעזר רוזנבאום: דבר שני, הנושא של הסמים והנושא של האלכוהול הם במדיניות השר נושאים מאוד ברורים ומוגדרים בצורה, אני חושב, מספיק בהירה, גם לרשות למלחמה בסמים, כדי לפעול על מנת לצמצם את היקף התופעה, גם בקרב הצורכים של אלכוהול וגם בקרב הסמים וגם ביחידות המשרד הנוספות, קרי מצילה, שפועלים ברשויות המקומיות, תיכף אני אפרט על כך מספר מלים, ואגף שיטור וקהילה שמפעיל למעשה שתי תכניות לאומיות, אחת זה 'עיר ללא אלימות' והתכנית השנייה זה פיילוט של השיטור העירוני, שגם הוא חלק מהמאבק ומההתמודדות עם הדבר הזה.
אליעזר רוזנבאום: מעבר לתקציב שלו, כשאני אומר 'עיר ללא אלימות', אז בעיר ללא אלימות יש תקציבים רבים ובשיטור העירוני יש תקציבים רבים ובתכניות נוספות שאנחנו פועלים גם במגזר הלא יהודי, נושא המתחמים, ותיכף אני אומר מספר מלים.
אליעזר רוזנבאום: כך שאם אנחנו לוקחים, בסך הכול אנחנו משקיעים הרבה מאוד תקציב על מנת להתמודד גם עם הסמים, גם עם צריכת הסמים וגם עם צריכת האלכוהול.
אליעזר רוזנבאום: נכון שבשנתיים האחרונות נושא האלכוהול טופל באינטנסיביות, כי היה גל של אלימות כפי שאדוני אמר, שאותם משתמשים גוררים ומחוללים הרבה מאוד עבריינות, הרבה מאוד אלימות, הרבה מאוד ונדליזם, ולכן צריך להתמודד איתה.
אליעזר רוזנבאום: ההתמודדות שלנו היא בתכניות, ראשית מה שהציגה הרשות, ב'עיר ללא אלימות' אנחנו היום פועלים בהיקף גדול במגזר הלא יהודי.
אליעזר רוזנבאום: היום אנחנו בקרוב ל-100 רשויות מקומיות, מתוך 256 רשויות, מ-96 רשויות שאנחנו פועלים שם קרוב ל-40 רשויות הן של המגזר הלא יהודי.
אליעזר רוזנבאום: כלומר אם אתה לוקח את יחס האוכלוסייה, הגדלנו את היקף, וזה במדיניות של השר, מספר הרשויות שבהם תופעל.
אליעזר רוזנבאום: כל ברוורמן, 'עיר ללא אלימות', שלושה מתחמים, נצרת, במשולש, וכל הבדואים בדרום, אנחנו מפעילים שם.
אליעזר רוזנבאום: כשאני אומר מתחם, אנחנו מפעילים את הרשות, אנחנו מפעילים את עיר ללא אלימות ומפעילים כוח ייעודי משטרתי שהוא למעלה מ-50 שוטרים, מעבר לסד"כ שיש בתחנה, לכל נושא של עבירות איכות חיים, כל נושא של התמודדות עם העבריינות, עם האלימות, עם הפשיעה, עם צריכת הסמים וכל העבירות הנלוות לדבר הזה.
אליעזר רוזנבאום: כך שאלה תכניות, אדוני היושב ראש, שכבר בעבודה, אנחנו כבר פועלים, אתה יכול לשאול את ראש העיר נצרת, הוא יגיד לך את ההתרשמות שלו.
אליעזר רוזנבאום: בנוסף לזה אנחנו מפעילים את השיטור העירוני.
אליעזר רוזנבאום: לצערי כרגע רק ב-13 רשויות, כפיילוט, אני מקווה שנביא נתונים ונקבל תקציב נוסף על מנת להרחיב את זה, אבל מתוך 13 הרשויות יש לנו גם בלוד, שזה רשות מעורבת, גם בטירה, שהיא מהמגזר, גם בנצרת שהיא מהמגזר, ובסך הכול אני חושב שאנחנו מודעים לבעיה במגזר.
אליעזר רוזנבאום: בזמן הזה, כשאנחנו נמצאים כאן, השר מאשר תכניות לקראת דיון אצל ראש הממשלה, מה שאדוני ציין שביקשת מראש הממשלה לקיים דיון, דיון נוסף שמתקיים ביום ראשון אחר הצהריים בנושא ההתמודדות עם האלימות ועם הפשיעה במגזר הלא יהודי, ויש תכנית משלימה נוספת.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו בכלל חילקנו את המגזר ל-14 מתחמים, כרגע אנחנו עובדים בשלושה, ואנחנו מקווים לקבל תקציבים נוספים על מנת להגדיל את מספר---
ג'מאל זחאלקה: חלק מהתכניות שלכם צריכות מטצ'ינג?
אליעזר רוזנבאום: ב'עיר ללא אלימות' יש מטצ'ינג, אבל המטצ'ינג הוא 15%, 20%, 25%, זה תלוי כמה הרשות התחייבה.
גלעד נתן: גם הרשות למלחמה בסמים זה מטצ'ינג.
יאיר גלר: הרשות זה מטצ'ינג, אצלנו זה מטצ'ינג.
אליעזר רוזנבאום: במתחמים לא.
יאיר גלר: מה שעכשיו דיבר אליעזר, במתחמים לא.
יאיר גלר: עד עכשיו היה כן, כרגע הוקצה תקציב במיוחד לטובת המגזר הערבי, שלא מחייב מטצ'ינג, כי אנחנו יודעים שהרשויות חלשות, ש---
ג'מאל זחאלקה: כשאתה אמרת לי 'אנחנו נכנסים', אין לי תכנית, אתה יודע, זו התכנית היחידה שעם פועל, לא עם שם---
יאיר גלר: ללא מטצ'ינג.
ג'מאל זחאלקה: '
ג'מאל זחאלקה: אנחנו נכנסים', תכנית נכנסים, התכנית הזאת עם מטצ'ינג?
יאיר גלר: לא, ללא מאטצ'ינג.
אליעזר רוזנבאום: רק בעיר ללא אלימות יש לנו מטצ'ינג.
אליעזר רוזנבאום: במתחמים, אדוני היושב ראש, אין לנו מטצ'ינג.
ג'מאל זחאלקה: אבל אתה מודע לכך שיש רשויות שמצבן, אתה יודע, זה אבסורד---
אליעזר רוזנבאום: זו הסיבה.
ג'מאל זחאלקה: ברשויות שמצבן קשה לגמרי, שם על הפנים, במיוחד רשויות בנגב, לך תעשה את זה בערערה בנגב, אין לה את ה---
אליעזר רוזנבאום: אדוני היושב ראש, לשמחתי, אדוני מוזמן לבקר, 'עיר ללא אלימות' פועלת בצורה בלתי רגילה בשפרעם, בטמרה, בביר אל מכסור.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו לא נתקלנו, אולי בדבורייה, אני חושב שזה היישוב היחיד שנתקעתי---
ג'מאל זחאלקה: יש שם ועדה קרואה.
אליעזר רוזנבאום: שנתקענו שם עם המטצ'ינג, אם אני זוכר, אני חושב ששם זה המקום היחיד, גם בשיבלי נכנסנו, גם בקאדיה נכנסנו, גם בזרזיר, אנחנו פועלים.
אליעזר רוזנבאום: אפשר לבוא ולראות את הנתונים ואני חושב שאנחנו מתאימים את 'עיר ללא אלימות' לצרכים של המגזר ואני חושב שאנחנו בהחלט בכיוון הנכון, אנחנו צריכים לעשות התאמות כאלה ואחרות, אנחנו מתחילים כרגע בליישם את תכנית המצלמות, היינו תקועים עם זה פרק זמן, המצלמות לטובת כיסוי של אותם מקומות בעייתיים, מקומות חמים, מקומות שעושים בהם ונדליזם ורעש ואלימות ומכות ועבריינות, אנחנו מתחילים, יש שלוש חברות שזכו במכרז הארצי שעשינו, שהן יספקו את המענה לכלל הרשויות וכל רשות מתקשרת, הכספים שעמדו לטובת הרשויות בשנים קודמות, כי המכרז לא הסתיים, עומדים לרשותן, אנחנו הולכים להשקיע למעלה מ-20 מיליון שקלים לנושא המצלמות, כמובן החלק שהולך למגזר, ואני חושב שאנחנו---
ג'מאל זחאלקה: מתי יתקצבו בעיר העתיקה בעכו?
ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים איפה יש אלימות שם.
אליעזר רוזנבאום: בעכו יש מצלמות, למה?
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שעשיתם מחדש.
אליעזר רוזנבאום: לא, בעכו יש כבר להערכתי למעלה מ-50 מצלמות.
ג'מאל זחאלקה: עדיין לא.
אליעזר רוזנבאום: לדעתי, אני מוכן לבדוק את זה, אדוני, אני אומר לך---
ג'מאל זחאלקה: אדוני יושב במשרד, רואה שיש החלטה להקים מצלמה בעכו, יש הבדל בין מה שכתוב לך בנייר ובין המציאות בשטח.
ג'מאל זחאלקה: אני ביקרתי לפני שבועיים שם, אמרו לי שלא.
ג'מאל זחאלקה: אחר כך השר אמר שיש תכנית ו---
אליעזר רוזנבאום: שבעכו אין מצלמות?
אליעזר רוזנבאום: אני אחזור אליך בדיוק כמה מצלמות וכמה יש בעיר העתיקה, בסדר?
ג'מאל זחאלקה: אוקי.
אליעזר רוזנבאום: גם בלוד עכשיו אנחנו בתהליך של הקמה של 120 מצלמות.
ג'מאל זחאלקה: התהליך הזה עדיין לא...
אליעזר רוזנבאום: כי המכרז התעכב, אנחנו רק גמרנו את התהליך המכרזי לפני חודש וחצי, עכשיו הוא התעכב מכל מיני סיבות.
אליעזר רוזנבאום: השורה התחתונה, סיימנו, אנחנו יצאנו לדרך עם הדבר הזה, כמובן עכשיו אנחנו מסייעים לרשויות.
אליעזר רוזנבאום: אני חושב שהנושא של המצלמות ייתן מענה.
אליעזר רוזנבאום: עוד פעם, זה לא המענה הבלעדי, אבל הוא חלק מהתכנית וכפי שאמרתי, הנושא של המתחמים, אני מקווה שביום ראשון, אחרי שתוצג התכנית לראש הממשלה, אכן נקבל את התוספת שאנחנו מבקשים.
אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע אם כל ה-2,500 שוטרים הנוספים למגזר, אבל אני מניח שנקבל עוד מנה מעבר לשלושת המתחמים, מעבר ליישובי ברוורמן ונוכל להרחיב את הפעילות שלנו ואנחנו מודעים והשר מבקר, אתה בטח יודע, הוא היה בטירה כמה פעמים ובג'ת היינו עכשיו כמה פעמים ואנחנו מודעים ואנחנו פועלים על מנת באמת ל עזור לראשי הרשויות וכמובן לשפר את הביטחון האישי במגזר.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו בקשר טוב עם ראשי הרשויות וגם השר וגם הגורמים המקצועיים במשרד, כמובן שאם היו לנו יותר תקציבים אז היינו פורשים בכל המגזר, אבל אני חושב שאם אנחנו משווים כמה אנחנו במגזר היהודי וכמה אנחנו במגזר הלא יהודי, אני חושב שהמצב הוא הרבה יותר טוב בהיבט של כמות היישובים שאנחנו פועלים בהם במגזר מאשר ב---
חמד עמאר: איך אתם מחליטים באיזה יישוב להיכנס ובאיזה יישוב לא?
אליעזר רוזנבאום: אנחנו הפצנו קול קורא בזמנו, לקול קורא ענו כאשר יש קריטריונים של פשיעה וכל הנתונים האחרונים, דירגנו את הקול קורא, את ה-122, 123 רשויות, ואנחנו מכניסים לפי הסדר, כאשר יש גם החרגות כמו ועדת ברוורמן, אז כל היישובים של ברוורמן נכנסו פנימה---
חמד עמאר: כל היישובים שהכנסתם הגישו קול קורא?
חמד עמאר: אני יודע שיש יישובים שבכלל לא הגישו קול קורא---
אליעזר רוזנבאום: כן, אבל אז הם נכנסו בהחלטת ממשלה, כמו ועדת ברוורמן שהייתה החלטת ממשלה, או תכנית החומש, זה ברוורמן, או תכנית המתחמים.
חמד עמאר: לקחת לדוגמה יישוב כמו ראמה, ששם בשנים האחרונות 18 אנשים נרצחו והיישוב הזה עוד לא נכנס ואני יודע שהייתה בעיה שם עם ראש רשות בהחלפה בזמן של קול קורא.
חמד עמאר: אתם לא שוקלים לבדוק איך אתם מכניסים יישוב כזה שלא הגיש קול קורא?
אליעזר רוזנבאום: אל"ף, אנחנו כן שוקלים אותם ואנחנו כן נותנים פתרונות.
אליעזר רוזנבאום: למשל, שיבלי---
ג'מאל זחאלקה: אדוני, בוא נתקדם קצת.
ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת חמד עמאר הצביע על יישוב מסוים שכואב הלב עליו, זה יישוב שהיה... שתבין, לפני עשר שנים זה היה היישוב הערבי הכי מפותח, הכי מתורבת, הלימודים, כל החבר'ה---
חמד עמאר: הכי הרבה אקדמאים.
ג'מאל זחאלקה: זה אזור של דוגמה לשקט וזה, בתוך כמה שנים חבורה של עבריינים ושל ארגוני פשיעה נכנסו לשם ועשו את החיים גיהינום.
ג'מאל זחאלקה: אז אני מבקש שתשקול את העניין, תוסיף את השם ותגיד 'אנחנו נבדוק את זה'.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שתרשום אצלך---
אליעזר רוזנבאום: אני רושם.
ג'מאל זחאלקה: תדבר עם השר, שחברי הכנסת חמד עמאר וג'מאל זחאלקה פנו בנושא ראמה.
ג'מאל זחאלקה: אני הייתי מוסיף גם את מראר ואת ירקא.
אליעזר רוזנבאום: מראר נמצאת וירקא גם בפנים.
חמד עמאר: ירקא לא בפנים.
אליעזר רוזנבאום: פארס בירקא?
חמד עמאר: פארס בירקא.
אליעזר רוזנבאום: אז ירקא עוד לא.
ג'מאל זחאלקה: אבל פריד במראר.
אליעזר רוזנבאום: הם בפנים.
ג'מאל זחאלקה: בראמה במיוחד מאוד בוער.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים, בקצרה, המשטרה, כמה אתם הולכים לתפוס השנה ו... כי אני שומע על מספרים מדהימים, אני שמעתי על מישהו שתפסו, הייתה תפיסה בשנה אולי בשווי של 100 מיליון שקל, שזה---
אושרת אוראל: הייתה תפיסה גדולה של קוקאין באפריל, זו הייתה מכולה שהגיעה בטעות לישראל, זו הייתה מכולה שהיו אמורים לפרוק אותה באירופה, היא הגיעה לכאן וכאן ניסו למזער נזקים, אבל אנחנו, בשיתוף פעולה עם ה---
חמד עמאר: החזרתם אותה לכתובת הנכונה או...
אושרת אוראל: הטיפול בעבירות הסמים הינו אחד מיעדי משטרת ישראל כמובן לשנת 2012, כמובן שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות, חשוב לציין שיחידות הנוער מכינות מבצעי פיצוציות, בין אם ארציים ובין אם מחוזיים, במטרה למזער את מכירת הסמים בקרב בני נוער וכמובן השימוש בהם, כמו גם פעילות בנושא האלכוהול ותופעות הנגרמות כתוצאה מהשימוש באלכוהול.
אושרת אוראל: בנוסף לאלה גם מופעלות תכניות בבתי הספר, בדגש, שוב, על הסברה ודרכי פעילויות אחרות.
ג'מאל זחאלקה: מה שאת אמרת, על הפיצוציות, האם זה נכון שרוב התיקים, אני רוצה אפילו להגיד של עניין הסמים והאלכוהול, זה נגד משתמשים ולא נגד סוחרים?
אושרת אוראל: לא ניתן לפתוח תיק למי שרכש.
אושרת אוראל: ..
אושרת אוראל: הרי מה שנמכר בפיצוציות לרוב זה אינו סם, זה חומר מסוכן, ומכאן שיש בעיה לחקור אדם שהשתמש בחומר מסוכן.
אושרת אוראל: כן נפתחים תיקים כנגד מוכרי החומרים המסוכנים בפיצוציות.