GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר גלר: הדבר השני – אנחנו מדברים על הצריכה הלא אחראית של אלכוהול, אם בסמים מדובר באיסור טוטאלי, מכל הבחינות, של גידול ושיווק וייצור והפצה, הרי באלכוהול אנחנו יודעים כמובן את הבעייתיות ואנחנו מכירים את העניין של עד גיל 18---
ג'מאל זחאלקה: אתה מתכוון לסמים, למעט גת?
יאיר גלר: למעט גת, אמת.
יאיר גלר: מטעמים זה עבר בזמנו, אנחנו לא נרחיב, הצדק כמובן איתך.
יאיר גלר: אבל הנושא של אלכוהול, הצריכה הלא אחראית, אנחנו מדברים על הצריכה המופרזת, אותם סטנדרטים בינלאומיים של למעלה מחמש מנות.
יאיר גלר: אם כבר החלטת לצרוך ואם כבר החלטת לשתות אלכוהול, תשתה את זה במידה קטנה, ראויה, שלא תפריע לך לנהל את אורח חייך, שלא לדבר על נהיגה, שזה כבר אחד הדברים המרכזיים שמטרידים אותנו.
יאיר גלר: הדבר הבא שאנחנו כמובן מפעילים אותו, אנחנו יודעים שאנחנו מפעילים תכניות רגישות תרבות.
יאיר גלר: כאשר אני מדבר עם האוכלוסייה החרדית, אני לא מדבר אותו דבר לאוכלוסייה החילונית, כאשר אני מדבר על המגזר הערבי, זה לא אוכלוסיית חבר עמים, וכאשר אני מדבר על בני העדה האתיופית, כמובן זה לא אותו דבר.
יאיר גלר: אנחנו מתאימים לכל אחד את התכנית המתאימה לו על מנת, שוב, שנהיה האפקטיביים המושלמים.
יאיר גלר: הדבר הבא שאני רוצה לדבר עליו זה סגלים מקצועיים.
יאיר גלר: מאחר שדיברתי כבר על שותפי עשייה, אנחנו, ביחד עם הרבה מאוד משרדים אחרים, מפעילים בשותפות גם את העובדים הסוציאליים שיש להם מרכיב מאוד מאוד חשוב, גם את הרופאים והאחיות, חדרי המיון, שזה אחד האתרים המרכזיים שאני תיכף ארחיב את הדיבור עליהם, מורים, שיש להם תפקיד מאוד מאוד מרכזי, יועצים חינוכיים, מנהלי בתי ספר ומב"סים, המוביל הבית ספרי, שהם משמשים גם כשגרירים.
יאיר גלר: הנקודה הבאה המאוד מאוד קריטית לנו זה נושא ההורים.
יאיר גלר: ההורים נתפסים הרבה פעמים על ידי בני הנוער ככספומט וכנהג ובכל המחקרים שלנו אנחנו הוכחנו שזאת טעות של ההורים, טעות טרגית אפילו של ההורים, מסתבר שהנערים והנערות הצעירים מקשיבים להם, שומעים להם ומוכנים לקבל מהם עצה טובה, גם אם כלפי חוץ זה נראה כאילו 'אל תטחני לי, אמא' ו'אל תבלבלי לי את המוח' ו'אני עכשיו בדרך לעיסוקים שלי', ו'איך היה בבית הספר?'
יאיר גלר: , 'כיף', אנחנו מכירים את כל האמירות האלה.
יאיר גלר: יחד עם זה מסתבר שלהורים יש תפקיד מרכזי וסיירות ההורים, אם אני כבר פולש לתחום הפרקטי, כשהיום אנחנו מדברים בשנת העבודה 2012 על כ-180 סיירות הורים, שמופעלות גם על ידי המשטרה וגם על ידי מצילה וגם על ידי הרשות למלחמה בסמים וגם על ידי 'עיר ללא אלימות', 180 סיירות הורים עושים עבודה יוצאת מן הכלל.
יאיר גלר: אנחנו לא מספיק עשירים כדי לטעות ואנחנו גם רוצים להיות מאוד אפקטיביים, על כן אנחנו פועלים על פי נתונים, נתוני מחקר ונתוני סקרים עדכניים, אחת לשלושה חודשים, והערכה מדעית לכל פרויקט שאנחנו עושים.
יאיר גלר: כלומר כאשר אני יוצא עם פרויקט לשטח, כאשר אני יוצא עם תכנית, אני בודק אותה, גם את ההצלחות וגם את הכישלונות, על מנת שנהיה יותר טובים בשנה הבאה.
יאיר גלר: אני לא אכנס פה לכל הנושא התקציבי.
יאיר גלר: אנחנו מדברים השנה, הסכום שחשוב לנו פה לציון הוא 33,900.
יאיר גלר: אם הכול יעבור בשלום אז היום בוועדת הכספים יאושר התקציב הזה, כאשר חלק ממנו, כשליש ממנו, זה בסיס התקציב ושני שליש זו תוספת שהמשרד לביטחון פנים מעביר מדי שנה מתקציבו או ממקורות אחרים, ואני כאן רוצה לסמן תקלה שהייתי מאוד מבקש כבר לשנה הבאה, למרות שהמשרד לביטחון פנים נוהג בנו מנהג יפה מאוד ואין לי אפילו רבע טענה בעניין, אבל חשוב מאוד שבסיס התקציב כולו יהיה בסכום שמופיע פה, כ-33,900, ולא נצטרך לרוץ אחרי תוספות, ועדת כספים בינואר-פברואר, אנחנו רוצים לצאת לדרך מסודר.
יאיר גלר: אגב, זה מצב הרבה יותר טוב מאשר בשנים קודמות, שהכסף היה מגיע בנובמבר, או חלק מהכסף.
יאיר גלר: השנה זה מסודר, כל פעם שמתכנסת ועדת הכספים מיד עם פתיחת השנה אנחנו מקבלים ואנחנו פועלים יפה.
יאיר גלר: כמובן התקציב היה דו שנתי, גם זה חשוב לציין, 2011-2012, ב-2013 אני כמובן אינני מתנבא לאיזה כיוון זה הולך, אבל אנחנו נערכים, כמובן.
יאיר גלר: גם אם זה יהיה תקציב שנתי או דו שנתי, מבחינתנו זה פחות חשוב, מה שאנחנו רק רוצים זה לעבוד בצורה מתוכננת וראויה.
יאיר גלר: הדבר השני החשוב, האלכוהול קיבל את הבמה היותר מרכזית בשנתיים האחרונות.
יאיר גלר: עד לפני שנתיים, להזכיר, עד סוף 2009, כמעט לא נגענו בנושא של אלכוהול.
יאיר גלר: במהלך השנתיים האחרונות נעשתה עבודה מאוד מאוד מקיפה בתחומי ההסברה והחקיקה והאכיפה והרווחה והשירותים החברתיים, דרך מרכזי האיתור ובחדרי המיון, נעשתה עבודה מאוד מקיפה, גם המשרד לקליטת עלייה היה פה שותף.
יאיר גלר: היום אנחנו במקום שונה, המגמה של העלייה, אני נכנס כבר לנושא המדעי, אנחנו בלמנו את העלייה בצריכת האלכוהול לבני הנוער, גילאי 15-16-17, ובילדים, שזה היה אחד הנושאים הקריטיים, אם אתה זוכר את ראש הממשלה מתבטא, איך יכול להיות שאנחנו במקום השני באירופה בגילאי 10-11 שצורכים אלכוהול?
יאיר גלר: כ-20% מהם, היום אנחנו מדברים כבר על 5% ו-6%, כלומר התכנית הצליחה ברמה מאוד ראויה מבחינתנו ועל כן, גם כשהצגנו את העניין בוועדת השרים לאלימות לפני שבועיים, השרים פה אחד אישרו לנו את הפעלתה למשך השנתיים הבאות, והנושא הזה, כאמור, חשוב מאוד מבחינתנו להמשך הפעילות.
יאיר גלר: מאחר והקדשנו את מרב המאמצים לכיוון של האלכוהול, הרי הנושא של הסמים במידה מסוימת זז הצדה, על פי הנחיית השר, וגם פה בוועדה, חבר הכנסת טלב אלסנאע, התוו לנו את הדרך.
יאיר גלר: הסמים חוזרים השנה, ב-2012, לאותו משקל מבחינת השקעת המשאבים והמאמצים.
יאיר גלר: שני המאמצים האלה יופעלו בשני התחומים במקביל ואנחנו כמובן נעשה את המקסימום על מנת שסמים בכלל לא ואלכוהול כמה שפחות.
יאיר גלר: עכשיו אנחנו נדבר קצת על ערוצי הפעולה, איך אנחנו עובדים.
יאיר גלר: אנחנו עשינו שינויים פנימיים בתוכנו בשנה שעברה כאשר הפרדנו את נושא ההסברה מהנושא הפרסומי.
יאיר גלר: בנושא הפרסומי אנחנו גם שכרנו את שירותיו של משרד חדש, חברת מקאן אריקסון, חברה בינלאומית גדולה, ושם שינינו לחלוטין את מתכונת ההסברה.
יאיר גלר: היום רוב רובה של ההסברה מכוונת ישירות לבני הנוער דרך אתרי האינטרנט ודרך הרשתות החברתיות.
יאיר גלר: כלומר הקמפיינים, אם ראית, אדוני, את כוכב נולד, ולאחר מכן את קמפיין 'חבל, חברים בלי להגזים', שבו בני נוער דיברו עם בני נוער והם דיברו ביניהם, וסליחה על הביטוי, אבל כמות הכיסוחים שרצה שם בין בני נוער ש'פגעת בי אתמול באלימות פיזית, כשהייתי במסיבה, ובאלימות מילולית', ו'העלבת אותי' ו'הקאת עליי', אנחנו שמענו דברים ביניהם נוראיים, מסתבר שלמעלה מ-100,000 תלונות של אחד לשני ואנחנו ישבנו פשוט בצד, כאילו בטריבונה, "נהנינו" לראות אותם מתכתשים, משום שהם נועדו להעביר מסרים בצורה יוצאת מן הכלל.
יאיר גלר: הדבר השלישי, לאחר מכן, היו עוד קמפיינים אינטרנטיים, הכנסנו גם לפייסבוק ולגוגל וזו גם עיקר מטרתנו השנה, כלומר אנחנו מדברים אל הצעירים בגובה העיניים, בשפתם שלהם, והרבה פעמים הם מופעלים אחד לטובת השני.
יאיר גלר: כמובן שבעניין הזה גויסו עוד שני גופים, וכאן חשוב מאוד להגיד, גם מועצות תלמידים, שמשתפות איתנו פעולה בצורה בלתי רגילה, וגם מועצת תנועות הנוער.
יאיר גלר: השנה אנחנו נעבוד עם 14 תנועות נוער שהם חשובים לנו מאוד.
יאיר גלר: הצטרפו לעניין גם השי"נ-שי"נים, אותם מתנדבי שנת שירות וגם מורות חיילות.
יאיר גלר: כלומר כל מי שבא בעצם במגע עם הדור הצעיר, מבחינתנו הוא שגריר חשוב מאוד שהוא מעביר לנו את המסר והוא פועל בקרב האנשים.
יאיר גלר: אנחנו ידענו גם דבר אחד נוסף  שאנחנו חייבים  לעשות אותו.
יאיר גלר: אנחנו עושים מאמצים גדולים מאוד לשינוי האווירה הציבורית, הנושא של שינוי האווירה הציבורית.
יאיר גלר: האווירה הציבורית, הסלחנית, כלפי אלכוהול, הייתה מאוד מאוד בעייתית מבחינתנו ואת האווירה הציבורית הזאת אנחנו משנים.
יאיר גלר: לא כל דבר אפשר לשנות בחוק.
יאיר גלר: הייתה חקיקה מאוד מרחיבה, גם לפני שבועיים עבר פה הנושא של הסברה, של הגבלות פרסום של שלטי חוצות, שעוד כמה חודשים לא תראה יותר בקבוקי וודקה ברחוב אבן גבירול בגובה , וגם לא תראה סלבים ולא תראה חיילים ולא תראה בנות נאות בבגדי ים, ויהיו תוויות אזהרה על הבקבוקים כמו בסיגריות.
יאיר גלר: את כל הדברים האלה העברנו.
יאיר גלר: עכשיו, השנה, אנחנו עושים משהו ייחודי שעליו נקדיש מאמץ גדול, בעוד מספר חודשים יישבו מועצת העיתונות, מועצת הרשות השנייה, מועצת הכבלים והלוויין, הרשות למלחמה בסמים, משרדי הממשלה הרלוונטיים, מפרסמים, פרסומאים ויוצרים, כולל איגוד האינטרנט, שגם הוא מאוד מאוד חשוב, לכתיבת אמנה אתית, קוד אתי, על מנת לקבוע מה מותר ומה אסור.
יאיר גלר: אנחנו קוראים לזה 'קוד עספור', הצעירים יודעים היטב על מה אני מדבר.
יאיר גלר: הנושא של הסרט הזה, אני אישית הוצפתי באלפי פניות, גם מצד הורים, גם מצד מחנכים, שאמרו שזה לא יכול להיות במדינת ישראל סרט כמו עספור, שמרכז ההוויה של הצעיר הוא סקס, סמים, שוד, אלימות, אלכוהול, כל הצרות.
יאיר גלר: זה לא שזה לא קיים, זה קיים, אבל אי אפשר לקחת את הפריים טיים ולהגיד 'זה הצעיר הישראלי'.
יאיר גלר: זה דבר נורא ואיום.
יאיר גלר: אי אפשר לראות את חפר בסדרה 'רמזור' יושב עם ג'וינט באוטו.
יאיר גלר: השילוב של נהיגה וסמים הוא גורם מספר אחד היום בעולם המערבי לתאונות, כמעט הייתי אומר אלכוהול והוא, זה מתנדנד מארץ לארץ.
יאיר גלר: זה ברמה שלא תאומן, וגם כאן אנחנו הולכים לעשות הרבה עבודה, אני ארחיב את הדיבור.
יאיר גלר: אבל הנושאים האלה, שתי הסדרות הישראליות האלה, כמו גם הרבה מאוד סדרות קנויות, אז מסתבר שיש סדרה אמריקאית שקוראים לה 'פאק', אז אסור שם להגיד יותר משלוש פעמים פאק.
יאיר גלר: זאת אומרת הם הגיעו לאיזה שהוא קוד אתי שעלינו גם כן עוד לא מקובל, אני גם לא בא לנסות להיות לא האח הגדול מלמעלה ולא מטיף הדור ולא מחנך הדור, אבל יש דברים שהם מבחינתנו קו אדום ויש לנו הסכמות לא רק של אותן מועצות שידור, אלא גם של הרבה מאוד יוצרים והרבה מאוד גופים אחרים, גם התאחדות התעשיינים, כיצרנים שאומרים, 'רבותיי, בואו נשב ונדבר על זה'.
יאיר גלר: זה מה שקורה בחודשים הקרובים ובזה נשקיע, כאמור, הרבה מאוד מאמץ.
יאיר גלר: נמשיך לעבוד, כמובן, באתרי האינטרנט, ברשתות החברתיות, בכל מקום שבו האדם הצעיר נמצא.
יאיר גלר: זה לא שאני מזניח את המבוגרים, חס ושלום, אבל מדינת ישראל מגיל 25-26 מבחינת האלכוהול היא הנמוכה ביותר בעולם המערבי,  לעומת 15 ו- באיטליה ובמערב אירופה.
יאיר גלר: כלומר הבעיה בדרך כלל זה הפיק שעולה מגיל 11 עד גיל 21, מתחיל לרדת ולאחר מכן ממשיך.
יאיר גלר: אם אנחנו מדברים על חינוך למניעה.
יאיר גלר: במעבר חד, הנושא של מניעה והנושא של חינוך אצלנו היום מגן הילדים ועד האוניברסיטאות.
יאיר גלר: כלומר הרצף קיים.
יאיר גלר: היום אנחנו נמצאים בגני ילדים כאשר כבר שם, דרך סיפורים של התרנגול שיודע כשהוא מנקר בגן להבדיל בין הזרע שטוב לו ובין הזרעון שרע לו.
יאיר גלר: אבל כמובן המשך המאמץ הגדול מאוד יושקע בשני כיוונים חדשים, שלא עשינו אותם מספיק עד היום, לטעמנו, אחד זה הנושא של הצבא.
יאיר גלר: הגיל המקסימלי, או הגיל המרבי שבו צורכים אלכוהול זה גילאי 18 עד 21, שם הצבא נרתם לעניין הזה, גם הייתה כתבה, שאמנם אנחנו חולקים לחלוטין על נתוניה ועל המסרים שלה, אבל אין ספק שבצבא אנחנו רוצים להשקיע הרבה, הוא גם נוח לנו כמסגרת שאנחנו יכולים לעבוד דרכה.
יאיר גלר: אנחנו השנה גם נעבוד בהרבה מאוד מכללות ואוניברסיטאות, משום שזה התחנה האחרונה לפני שאני "מאבד" את האדם כשהוא יוצא לחייו בחברה הישראלית.
יאיר גלר: שותפים לזה אותם אלה שהזכרתי.
יאיר גלר: אנחנו נפיק השנה הרבה מאוד חומרי הסברה חדשים, עדכניים, יש עכשיו פרויקט מאוד גדול.
יאיר גלר: כל חומרי ההסברה שלנו וכל תכניות המניעה כולן, חשוב פה לציין דבר נוסף, משרד החינוך כמובן הוא שותף מלא בעניין הזה והוא מפעיל את רוב העבודה ואני מניח שקרן תרחיב בעניין בעוד כמה דקות, אנחנו ירדנו לכיתה ה'.
יאיר גלר: כלומר אם עד היום עסקנו בתכניות המניעה המשמעותיות כבר שהוקצו מדי שנה מכיתה ו', השנה ירדנו קומה, לכיתה ה', משום שאנחנו מאמינים, שוב, בהתחלת פעילות בגיל כמה שיותר צעיר.
יאיר גלר: דבר נוסף שאנחנו עומדים לבצע השנה זה הנושא של מיפוי תכניות.
יאיר גלר: יש הרבה מאוד תכניות מניעה במדינת ישראל ובבתי הספר מופיעים יום אחד מכור נקי ויום אחד רופא ויום שלישי הצגה ויום רביעי...
יאיר גלר: אנחנו רוצים לעשות סטנדרטיזציה ותו תקן.
יאיר גלר: זה לא אומר שמחר אתה תוכל להפעיל חברה פרטית כלשהי, כי אתה כמנהל בית ספר היום  יש לך אוטונומיה די משמעותית, אבל אני רוצה להגיד, אני כרשות לאומית, אני כממשלת ישראל, אני שם על תכנית מסוימת את תו החותם שלי שהיא עומדת בסטנדרטים מאוד מאוד גבוהים, הן מבחינת התכנים שלה והן מבחינת צורת ההצגה שלה, גם זה מאוד חשוב.
יאיר גלר: שוב, אני לא רוצה לפגוע בפרנסתו של איש, אני לא רוצה לנהל את כל החינוך במדינת ישראל, אולי בעתיד, אבל בטח לא בקדנציה הזו, אבל אנחנו רוצים לאפשר למנהל בית ספר, או לאדם שמופעל מטעם מנהל בית הספר, לפתוח את הספר ולהגיד 'ממשלת ישראל רואה את זה כראוי, כנכון, להופעה בבית ספר', ואת זה אנחנו נעשה גם השנה.
יאיר גלר: יש לנו ועדה ציבורית מאוד מכובדת שהתחילה כבר לעבוד בסוף 2011, יצאנו לדרך ואנחנו כמובן נעשה את זה.
יאיר גלר: אם אני רץ לטיפול ושיקום – בטיפול ושיקום עשינו מהלכים מאוד מאוד נרחבים בנושא של מזעור הנזק.
יאיר גלר: היום, אדוני יודע, יש לנו חמש תחנות להחלפת מזרקים.
יאיר גלר: יחד עם  מופעל אחד הפרויקטים המדהימים, מכל העולם באים לראות את העניין הזה.
יאיר גלר: היום כל נרקומן יכול לבוא אלינו, הוא מחליף את המזרקים, דרך זה הוא שומר פעמיים, פעם אחת על עצמו, הוא קצת מאריך את חייו, לצערי רוב הנרקומנים לא מאריכים חיים, ומצד שני גם כמובן הוא שומר עלינו, כי כשהוא זורק את המזרק המזוהם ברחוב ואתה דורך עליו, אז אתה יכול לקבל את אותה מחלה שאנחנו כמובן רוצים למנוע.
יאיר גלר: יש היום חמש תחנות כאלה, אנחנו מנסים להרחיב את זה השנה.
יאיר גלר: אם יאפשרו לנו, אנחנו מדברים על הגדלה תקציבית, בעניין הזה יש מגעים טובים עם  ואנחנו נרחיב גם בעניין הזה.
יאיר גלר: הדבר השני שגם אותו חייבים לציין זה הנושא של הטיפול האינטרנטי.
יאיר גלר: יש בעיה לא פשוטה בנושא של זיהוי, של כניסת אדם לתחנות מסוימות שלא רוצה להזדהות, לאו דווקא לנושא של החלפת מזרקים, אלא גם לנושא של טיפול, לפעמים טיפול ראשוני, ובעניין הזה פתחנו עכשיו קבוצות לטיפול אינטרנט, אנחנו נרחיב אותן.
יאיר גלר: היום האנשים יודעים לקבל את זה בצורה דיסקרטית, מאחר שכבודו של האדם מאוד מאוד חשוב, אנשים לא תמיד אוהבים להיכנס, ויסלחו לי פה כל שותפיי, כאשר אתה רואה שלט של ממשלה, עירייה, משרד רווחה, משרד בריאות, יש רתיעה מסוימת, מטבע הדברים, ואנחנו רוצים לתת את סוג השירותים, אבל חשוב פה להגיד שמשרד הרווחה, בשנה-שנתיים האחרונות, ואני מניח שאיריס בטח תרחיב על זה, עשה באמת פריסה הרבה יותר גדולה והרבה יותר רחבה, הם למעשה היום מסוגלים לתת מענה לכל אדם באשר הוא.
יאיר גלר: דבר נוסף שחשוב לציין פה, שעליו אני כבר הייתי מבקש את הסיוע, אם ניתן, בהמשך הדרך, הנושא של תחנות המתדון.
יאיר גלר: לפני שנה וחצי נפלה בוועדת שרים לחקיקה הצעת החוק שאומרת שבכל רשות מעל 50,000 תושבים תהיה תחנה למתדון.
יאיר גלר: מרכז השלטון המקומי לא היה שותף לעניין, ראשי ערים מפחדים מהסטיגמות האלה, מפחדים בכלל מכל הכניסה לטיפול, יש עדיין ראשי ערים, בודדים אמנם, שאינם מוכנים להודות שגם אצלם יש בעיית סמים, ולמרות שזה לא מופיע פה כיעד אנחנו מאוד היינו רוצים לקדם את המהלך הזה עם , ואם זה לא יהיה 50,000, שיהיה מעל 100,000, אבל יש היום בעיה.
יאיר גלר: אני אגיד את זה אחרת, לא יכול להיות שצרכן מקרית שמונה שצריך מתדון צריך לנסוע היום לטבריה, או לחכות לניידת שתגיע אליו לצורך ההחלפה או חלוקת התרופה הזאת.
יאיר גלר: בעניין הזה מאוד היינו רוצים לקדם את העניין.
ג'מאל זחאלקה: כמה תחנות יש היום?
פאולה רושקה: יש 13.
פאולה רושקה: יש לנו גם ניידות.
יאיר גלר: כן, שלוש ניידות שעובדות, שתיים בצפון ואחת בדרום.
יאיר גלר: היינו רוצים כמובן יותר למקד את העניין ברמת חוק, כדי לתת את המענה.
יאיר גלר: אנחנו צריכים להבין דבר אחד, היום חלוקת מתדון זה דבר מאוד מאוד חשוב משום שאנחנו יודעים שעם מתדון אתה כמובן יכול לתפקד, ואתה, אדוני היושב ראש, מכיר את זה היטב, אבל כשאני בודק כמה בסופו של דבר עובדים, לא יותר מ-30%, ואני משוכנע, לא חושב, משוכנע, שאם הייתה להם את התחנה ליד הבית והאיש היה יורד בשבע בבוקר, צורך את התרופה, ולאחר מכן הולך למקום העבודה או לכל פעילות אחרת, אני חושב שזה היה משנה את התמונה מקצה לקצה.
יאיר גלר: בעניין הזה אני חייב סיוע של ראשי הרשויות---
ג'מאל זחאלקה: מה החוסר שלך, אתה מעריך?
יאיר גלר: אני הייתי רוצה בכל רשות, זה אומר לפחות עוד כ-40 תחנות כאלה.
ג'מאל זחאלקה: 40 במקום 13?
יאיר גלר: הרי אנחנו מדברים על תכנית ארוכה, אני יודע שאת ה-40 לא נצליח להעביר בתוך שנה, אבל אם זה היה עובר כחוק, אני מניח שבתוך שנתיים-שלוש אנחנו היינו במקום אחר.
ג'מאל זחאלקה: העלות התקציבית של תחנות לא כל כך גדולה, אם אני לא טועה.
פאולה רושקה: זה תלוי בגודל של האוכלוסייה.
ג'מאל זחאלקה: זה לא גבוה.
ג'מאל זחאלקה: אתה שומע 'תחנה', אתה חושב תחנה.
פאולה רושקה: כן, נכון, זה מרכז.
פאולה רושקה: אנחנו קוראים לזה מרכז לטיפול תרופתי ממושך.
יאיר גלר: אם אני עובר לתחום הקהילה, תחום הקהילה הוא תחום שמבחינתנו הוא ראש החץ, כי אתה יכול ליצור את תורות המניעה הכי טובות ולקבוע את החוקים הכי נכונים וכולם יסכימו איתך ואתה עושה את ההסברה הכי טובה, בסוף האיש היושב בשטח הוא הקובע.
יאיר גלר: יש לנו היום 81 רשויות, ב-2012 אנחנו נעלה ל-91 רשויות ועל פי החלטת השר לביטחון פנים, על פי הנחיה שלו, עיקר המיקוד יהיה במגזר הלא יהודי, במגזר הערבי.
יאיר גלר: כבר ב-2011 נוספו 9 רשויות מסחנין, ערארה, מראר, טירה, כפר קאסם, קלנסווה, דלית אל כרמל, רהט וטייבה, לעומת 5 רשויות יהודיות, קרית ביאליק, בני ברק, מטה בנימין, גדרה וחבל אילות.
יאיר גלר: בשנת 2012 אנחנו מדברים על כניסה לאבו בסמה, לקייה, שגב שלום, תל שבע, כפר קנא, ריימה, טורעאן, יפיע, עילוט ואל בטוף.
יאיר גלר: הנושא הזה יעבוד בצורה של מתחמים, פותחה תכנית מאוד מאוד יפה במשרד לביטחון פנים, הוצגה גם בממשלה ואנחנו מתעדפים, כאשר, כאמור, אנחנו רוצים להגיע כבר בסוף 2012 ל-91 רשויות, ואם אני מסתכל כבר על 2013, אנחנו רוצים להגיע למספר תלת ספרתי.
יאיר גלר: זה היעד מבחינתי, כלומר לגדול מ-81 ל-100, רובם במגזר הלא יהודי, אבל גם כמובן חלק כאשר אנחנו בוחנים את הצרכים של כל רשות ורשות.
ג'מאל זחאלקה: תזכיר לי במה מדובר.
ג'מאל זחאלקה: מה תעשו ברשויות האלה?
יאיר גלר: כאשר אני אומר שאנחנו נכנסים לרשות, זה אומר שמגיע אדם ואיתו תקציב פעילות במטצ'ינג עם הרשות המקומית.
ג'מאל זחאלקה: אתה חושב שזה מובן מאליו?
ג'מאל זחאלקה: אנשים יודעים מה...
ג'מאל זחאלקה: אמרת 'נכנסים', לא אמרת איך נכנסים, מה נכנסים.
יאיר גלר: השותפים מכירים אותנו מצוין.
יאיר גלר: הצדק איתך, כמובן, כאשר אני אומר נכנסים, זה אומר שאנחנו עושים מיפוי צרכים באותה רשות, זה אומר שאנחנו לומדים היטב, זה אומר שיש שיתוף פעולה מלא של ראש הרשות, זה מחויב.
יאיר גלר: כאשר אנחנו גומרים את העניין הזה, וזה תהליך מאוד מהיר של חודשים ספורים, אנחנו מקצים אדם, אנחנו מקצים תקציב פעילות, יחד עם הרשות המקומית, וכמובן אנחנו עושים את זה עם כלל השותפים ומתחילים לפעול באותה רשות.
יאיר גלר: יש לנו אגף קהילה, אצלנו אגף חזק, מסודר, יש בו כאמור גם את המתאמים, אלה אותם אנשים שדיברתי עליהם.
יאיר גלר: יש עוד שלוש קבוצות שחייבים להזכיר אותן, אחת זה רכזים שמטפלים בחבר העמים, הקבוצה השנייה אלה הרכזים שמטפלים בבני העדה האתיופית והקבוצה השלישית זה במגזר הלא יהודי.
יאיר גלר: אם אתה זוכר, התחלתי בכך שיש לנו תכניות רגישות תרבות ולכל אדם אנחנו עושים את הטיילו-מייד, את החליפה המתאימה לו.
ג'מאל זחאלקה: דר' ואליד חדד.
יאיר גלר: כן, ואליד חדד, זה האיש שמנהל אצלנו את המגזר הלא-יהודי, את המגזר הערבי.
יאיר גלר: כאמור, הקהילה תגדל.
יאיר גלר: זה כולל את כל ההכשרות, זה כולל את כל ה... כשאני אומר שאדם נכנס, אנחנו מטעינים אותו בהרבה מאוד ידע ויכולות פעילות.
יאיר גלר: יש כאן עוד שני מגזרים מאוד מאוד חשובים לציון.
יאיר גלר: בשנת 2011 נכנסנו גם לנושא החרדי והדתי בהעצמה מאוד מאוד משמעותית.
יאיר גלר: יש למעלה ממיליון חרדים במדינת ישראל.
אוריאנה אלמסי: 800,000.
יאיר גלר: למעלה ממיליון, אני עומד על המספרים, למרות שאנחנו לא סופרים אותם, אבל לא נתווכח, נגיד סביב המיליון איש.
יאיר גלר: מיליון איש שחיים בתרבות שונה, קשה מאוד לחקור אותם ולקבל מהם נתונים וההשפעה עליהם היא מאוד מאוד בעייתית.
יאיר גלר: על כן עכשיו אנחנו עשינו תכנית ראשונה ל-27 רבנים, שזו תכנית ראשונית, אנחנו כמובן נעשה עוד כמה תכניות כאלה במהלך השנה, משום שאנחנו יודעים שהמנהיגות שלהם היא לא המנהיגות הרגילה, אנחנו צריכים להגיע אליהם דרך הרבנים.
יאיר גלר: זה כמו שבמגזר הערבי ואליד חדד לימד אותי להגיע גם דרך האימאמים, כלומר לא רק לפנות למנהיגות, אלא גם כמובן דרך האימאמים.
יאיר גלר: בנושא החרדי והדתי התחלנו לפעול בכשלוש רשויות חרדיות בשנה שעברה, בבני ברק, בבית"ר עילית, באשדוד.
יאיר גלר: גייסנו גם הרבה מאוד דרך השירות הלאומי והאזרחי, גם מתנדבים מהמגזר הערבי וגם מתנדבים חרדים.
יאיר גלר: יש לנו היום עשרות שפועלים בקהילות האלה ומבצעים את השירות הזה בין שנה לשנתיים ואתה מכיר את ה-8 שעות ו-4 שעות ביום.
יאיר גלר: אין ספק שהכניסה אליהם הייתה מאוד מאוד משמעותית.
יאיר גלר: עשינו כבר ימים מרוכזים לכלל המנהיגות הדתית וגם הם מקבלים, כאמור, סוג של תעדוף ואנחנו רוצים לפעול בהם הרבה יותר.
יאיר גלר: אם אני מתקדם קדימה, אנחנו מדברים על מחקר.
יאיר גלר: גם כאן יש חידוש מאוד מאוד מעניין.
יאיר גלר: התחברנו לאיחוד האירופי ואנחנו מקימים מרכז ניטור לאומי.
יאיר גלר: אחת הלאקונות המרכזיות במדינת ישראל זה היה הנושא של הנתונים.
יאיר גלר: הנתונים נאגרים בידי כל גוף וגוף, אוגר את נתוניו, משרד הרווחה אוגר את נתוניו, משרד החינוך אוגר, לא היה גוף שיתכלל את הנתונים לצורך קביעת תכניות עבודה, על כן התיישבנו כולנו עכשיו ושכרנו את שירותיה של דוקטור מסוימת, לא חשוב השם, שבונה כרגע בהתאם לסטנדרטים האירופיים מרכז ניטור אצלנו שיוכל לתת מענה לכל הנושא של נתונים, מה קורה במדינת ישראל, זה בתחום שירות בתי הסוהר ובתחום המשטרה ובתחומים של המשרדים האחרים, על מנת שנוכל לבוא ולהיות, כפי שציינתי, הכי אפקטיביים והכי רלוונטיים.
יאיר גלר: מעבר לזה כמובן אנחנו ממשיכים את הפעילות שלנו.
יאיר גלר: אני יכול להגיד שנוצרו לנו קשרי עבודה מצוינים בשנה האחרונה, גם עם ארצות הברית, גם עם האיחוד האירופי, הם פותחו בצורה יוצאת מן הכלל, יש משלחות והחלפת ידע, אנחנו לומדים מהעולם, יש לנו הרבה מאוד מה להסביר ומה לתת לעולם, אנחנו נחשבים מבחינת הפעילות של הסמים בטופ העולמי.
יאיר גלר: גם באלכוהול עשינו כברת דרך מאוד מאוד רצינית בשנתיים האחרונות ולמעשה הדבקנו את הפער שהיה לנו מול מדינות המערב במלחמה שהייתה בצריכת האלכוהול.
יאיר גלר: בעניין הזה, השר לביטחון פנים מוביל את התכנית הלאומית למאבק בצריכה לא אחראית של אלכוהול ואני אמרתי כבר בתחילת הדברים, יש היום כבר הישגים ואנחנו נמשיך ונתברך בהם.
יאיר גלר: הנושא של אכיפה הוא נושא שמבחינתנו קריטי.
יאיר גלר: אנחנו יודעים לעשות את הדברים, כתבנו, הכנסת עשתה עבודה מצוינת, השר התווה, הוועדה התוותה, בסוף מישהו צריך לאכוף את זה וזה סיפור לא פשוט.
יאיר גלר: אז הנושא של שפיכת אלכוהול---
ג'מאל זחאלקה: כשאתה אומר השר, אתה מתכוון לשר לביטחון פנים?
יאיר גלר: השר לביטחון פנים, He is the boss, מה שנקרא.
יאיר גלר: כאשר אנחנו מדברים על אכיפה, קודם כל המשטרה לקחה כיעד יפה מאוד את הנושא של האלכוהול.
יאיר גלר: בשנת 2011 בוצעו למעלה מ-32,000 אירועי שפיכת אלכוהול.
יאיר גלר: אנחנו לא לוקחים את הפרטים של הילד, אנחנו שופכים את האלכוהול.
יאיר גלר: הרי היום אסור לשתות, לא בפארקים ולא בגנים, אסור לשתות במקומות ציבוריים.
יאיר גלר: המשטרה, מתוך תובנה שאנחנו לא רוצים להפליל את הילד, אנחנו רוצים שהוא יגדל להיות אזרח טוב, אנחנו לא לוקחים את פרטיו ולא שמים אותו במעצר או בתחנת משטרה, אנחנו פשוט שופכים את האלכוהול.
יאיר גלר: אז אם ב-2010 דובר על כ-7,000 מקרי שפיכת אלכוהול, בשנת 2011 כבר היו 32,000 והמשטרה עושה בזה עשייה מצוינת.
יאיר גלר: המהלך השני שהמשטרה עושה זה הנושא של תקיפת פיצוציות.
יאיר גלר: אני אומר את זה פה למרות שאני יודע שאני מוקלט, רעה חולה במדינת ישראל זה הפיצוציות, אותם מקומות שפועלים 24 שעות ומכרו את המוצרים האלה של סמים ואלכוהול מכירה כמעט חופשית.
יאיר גלר: לא כולם כמובן, אני לא עושה חס ושלום הכללות, יש גם אנשים טובים, אבל ב-3:00 לפנות בוקר, סביר להניח שהם לא מכרו קולה ובזוקה.
יאיר גלר: אני מניח.
יאיר גלר: אני מניח ואני כמובן יודע על מה אני מדבר.
ג'מאל זחאלקה: מקופלת.
יאיר גלר: מקופלת, כן.
יאיר גלר: את זה הם מכרו בין 2:00 ל-3:00.
יאיר גלר: בכל מקרה מכירת אלכוהול אסורה היום אחרי 23:00 בלילה והאדם שנתפס, הבעלים כמובן, משלם על כך מחיר כבד מאוד.
יאיר גלר: בהתחלה זה קנס של 9,000 ₪, לאחר מכן סגירה מנהלית, לאחר מכן סגירה על ידי שופט---
ג'מאל זחאלקה: זה חוק חדש.
יאיר גלר: המשטרה מאוד נוקשה בעניין הזה.
יאיר גלר: נסגרו הרבה מאוד פיצוציות והם למדו.
יאיר גלר: גם היום אסור למכור סמים, כל המבסוטון והנייס גאי והנגזרות.
יאיר גלר: גם כאן החקיקה מכסה את כל מכירת הסמים, תמיד יהיה עוד איזה שהוא צ'ופצ'יק שינסו למכור, אבל היום הנושא של המכירה ירד כמעט לחלוטין.
יאיר גלר: הם גם לא מסתבכים כבר עם העניין הזה והמשטרה בעניין הזה, הן של הפיצוציות והן של מכירת אלכוהול ושפיכתו, עושה עבודה יוצאת מן הכלל, אנחנו יודעים.
יאיר גלר: במקביל אנחנו גם מתלבטים לנושא קידום החקיקה.
יאיר גלר: סיימנו את שלב א', יש היום הרבה מאוד מגבלות גם על מכירה וגם על צריכת אלכוהול והשאלה היא עכשיו אם עולים לשלב ב'.
יאיר גלר: יהיו דיונים, בראשותו של השר, אני מניח, יחד כמובן עם האחרים, האם להכביד יותר את ידינו, כי הממשלה והכנסת יודעים לקבל את החוקים, אם זה לדוגמה ליקר סטורס, של מתחמים ייעודיים, שרק שם מוכרים אלכוהול כנגד הצגת תעודת זהות וכו', יש כאן דילמה מאוד מאוד בעייתית, אנחנו עדיין לא בשלב ההחלטות בעניין הזה, למרות שיש כבר התקדמות מאוד משמעותית בתחום החקיקה.
יאיר גלר: כאן אנחנו לרגע לקחנו פאוזה ובוחנים את העניין.
יאיר גלר: פיתוח משאבי אנוש – אנחנו מכשירים הרבה מאוד אנשי מקצוע או מסייעים בהכשרה שלהם.
יאיר גלר: הזכרנו את העובדים הסוציאליים והרבה מאוד עובדי רווחה ואני מניח שאיריס תרחיב את העניין הזה, רופאים, אחיות, או מסייעים אחרים.
יאיר גלר: היום אנחנו פועלים בשני חדרי מיון כבר, פותחים באסף הרופא מרכז חדש לחלוטין שגם עליו בטח דר' פאולה רושקה תדבר.
יאיר גלר: כלומר כל הגישה היא כמה שיותר לסגור את הנושא של אנשי מקצוע, משום שכל מי שבא במגע עם צרכן הסמים או צרכן האלכוהול מבחינתנו צריך לקבל סוג של מידע, מטען מסוים שאיתו הוא יכול לגשת לאותו אדם, הן אם הוא צרכן שצרך בפעם הראשונה או מישהו שקיבל הרעלת אלכוהול ומובא לחדרי מיון.
יאיר גלר: רק לסבר את האוזן, זה לא רק שאנחנו מדברים כמובן על אלה שהשתכרו, הרעלת אלכוהול זה מצב הרבה יותר דרמטי, מדובר היום על פי נתוני על בין 2,000 ל-2,200 ילדים או נערים לשנה שמגיעים וכאן מדובר בסכנת חיים כבר.
יאיר גלר: יש כאן שינויים פיזיים שיכולים לאיים על חייו של הצעיר, כמובן חדרי המיון יודעים לטפל בזה.
יאיר גלר: זה קורה גם בימי חמישי ושישי, הם גם יודעים מתי, יודעים גם את סוג הטיפול.
יאיר גלר: תמיד צריך להיות גם מסר למשפחה שלו כיצד לטפל, משום שאחד הדברים שהילדים אומרים, שהם לא מתרגשים מזה שהוא משתכר או שהוא קיבל הרעלת אלכוהול.
יאיר גלר: זאת אומרת עזרת לו, אתה, המערכת הרפואית, ממשלה, בית חולים, לא משנה, עזרת לו ושבוע אחרי זה הוא עושה את אותו דבר בדיוק, למה?
יאיר גלר: להקיא זה IN, זה מה שהם אומרים.
יאיר גלר: אז גם בעניין הזה.
יאיר גלר: וכמובן אנחנו מכשירים היום הרבה מאוד רופאי משפחה, גם את זה חשוב להגיד.
יאיר גלר: רופאי משפחה עד לפני שנה בעצם לא נכנסו כמעט למערכת הזאת.