GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי הנדל: את השיטה אני מבין שאנחנו מדריכים את המרצים בהשתלמויות, לא את המורים עצמם.
ריקי צימר: את המורים וגם את המדריכים.
ריקי צימר: יש לנו את האסטרטגיה שאתם מכירים שמיועדת לתלמידי כיתה ט' עד יב' שזה חובה במסגרת תכנית הלימודים.
ריקי צימר: כל שנה יש את יחידת הלימוד בנושא גם של סמים ואלכוהול כחלק מתכנית מערכתית לרווחת הנוער.
יאיר גלר: לא מגיעים עדיין לכולם.
ריקי צימר: אבל הפיקוח של משרד החינוך.
שמאי גילן: אל תתבלבלו בבית הספר יש מדריכת שפ"י או מב"ס, לכל שאר סגל המורים אין להם מושג בסמים ואלכוהול, נקודה.
חמד עמאר: את הנקודה הזאת העליתי גם בוועדה הקודמת.
חמד עמאר: יש שעת מחנך, יש מורים, מה הקושי?
חמד עמאר: הרי הכי קל להגיע לילדים האלה בבית הספר, שבשעת מחנך אחת לרבעון תוקדש נושא סמים ואלכוהול.
ריקי צימר: אולי זה צריך להיות במסגרת חוזר מנכ"ל, ובמסגרת תכנית 'כישורי חיים' שהיא מתחילה להיטמע בשנים האחרונות, במסגרות אלו בנוסף לשיעור חינוך יש במסגרת התכנית 'כישורי חיים' יש יחידה בנושא של סמים ואלכוהול.
צבי הנדל: אבל לכאן לא מגיעים.
ריקי צימר: לפי המספרים הם מגיעים לכ- 80% מהתלמידים.
חמד עמאר: זה השערה לא מבוססת.
יאיר גלר: ההערכה של משרד החינוך היא שהוא מגיע לכ 70% עד 80% מהתלמידים, הם לא מצליחים לפחות למיטב ידיעתנו.
חמד עמאר: לדעתי משרד החינוך לא עשה שום בדיקה לגבי הנתון הזה, לפי התלמידים שהיו אצלנו זה לא כך.
חמד עמאר: אדוני היושב אני חושב שבנושא הזה אנחנו צריכים לקיים דיון אצלנו.
יוסי הראל פיש: אנחנו נמצאים כרגע בשדה עם הסקר הארצי הגדול של ארגון הבריאות הלאומי, מדגם מייצג ארצי של כ- 17,000 תלמידים מכיתות ו' עד יב'.
יוסי הראל פיש: כאשר בפעם הראשונה בהיסטוריה הכנסנו גם שאלון למנהלי כל בתי הספר שנדגמו.
יוסי הראל פיש: תוך שלושה חודשים יהיו לנו הממצאים של 2011, שאלנו שם שאלות לגבי החשיפה של כל תכניות ההתערבות בנושא של סמים ואלכוהול כולל נושא האלימות.
יוסי הראל פיש: אנחנו נדע גם מפי הילדים וגם מפי המנהלים את תמונת המצב של אחוזי החשיפה.
טלב אלסאנע: מתי אתם מתכננים לפרסם את הממצאים?
יוסי הראל: אנחנו כרגע בשדה ואני מניח שאחרי פסח.
טלב אלסאנע: ברגע שאתם תקבלו את התוצאות אנחנו נקיים דיון משותף עם משרד החינוך, נקיים דיון על התוצאות ונשמע את תשובתו של משרד החינוך בעניין.
נטע שנידלדר: יש לנו עוד תכנית שאנחנו חושבים שתסייע בהעברת הנושא בצורה שיטתית בכל בתי הספר, זה באופן שאנחנו נכנסים למכללות בפריסה הארצית במגזרים השונים, - - -
יאיר גלר: מכללות להכשרת מורים.
נטע שנידלדר: בהן אנחנו מכשירים מרצים שיעבירו את הנושא באופן שיטתי לכל הסטודנטים להוראה במכללות לקראת צאתם להיות מורים בבתי הספר השונים במדינת ישראל.
נטע שנידלדר: כשהם יקבלו את הנושא הזה אנחנו מקווים שאז יהיה מענה שכל מורה בישראל לפחות מקבל X שעות בנושא.
חמד עמאר: היום התכנית כבר עובדת?
נטע שנידלר: שני מחזורים עשינו בכל המכללות, אנחנו פותחים את התכנית בפני כל המכללות.
חמד עמאר: איך זה מתבצע בפועל?
חמד עמאר: אתם שולחים נציגים שלכם למכללה, איך אתם עושים את זה?
נטע שנידלדר: אנחנו פתחנו תכנית שרצה ב'מכון מופת' שהיא אכסניה לכל המורים במדינת ישראל באים מרצים מכל המכללות השונות, כל מכללה שולחת כשני מרצים מטעמה שהם מופקדים על נושא הכשרתם של הסטודנטים להוראה כחלק מתכנית לימודים מחייבת במסגרת הכשרתם להיות מורים במדינת ישראל.
נטע שנידלדר: זה התהליך, זאת הכוונה שלנו.
נטע שנידלדר: כרגע ערכנו במסגרת שני מחזרים ,
נטע שנידלדר: במהלך שנתיים את התכנית כפיילוט, זו השנה השלישית שאנחנו רוצים לעשות בה שינויים.
נטע שנידלדר: אנחנו כל הזמן בקשר עם משרד החינוך בנושא כדי שזה יהיה שיטתי וכדי באמת לכסות את כל המורים שנכנסים להוראה בבתי הספר השונים.
טלב אלסאנע: זה רעיון טוב להגיע למורים העתידיים כשהם עוד במכללה.
יאיר גלר: זה הרעיון וזה הכיוון, התחלנו כפי שנטע אמרה לפני שנתיים - זו מהפכה.
יאיר גלר: אני אומר שהתהליך חינוכי ייקח את שלוש-ארבע שנים ואז זה יכסה את כולם.
ריקי צימר: אבל אני עדיין חושבת שבאמת אם זה ייקלט בתוך מסגרת משרד החינוך כחובה, ולא שאנחנו כל הזמן נצטרך לרוץ זאת צריכה זה צריך להיות החלטת שר.
ריקי צימר: אם השר ייתן הוראה וזה ייכנס למועצה להשכלה גבוהה בתכנית לימודים זה יהיה אחרת.
ריקי צימר: אנחנו כל הזמן רצות אחרי הזנב.
טלב אלסאנע: הוא יגיד לך עוד שעה כאן ועוד שעה שם.
נטע שנידלר: אם זה יוכר כחלק מלימודי חובה אנחנו נצליח בנושא.
נטע שנידלר: זה צריך להיות מוכר על ידי השר כחלק מלימודי החובה במדינת ישראל במערכות החינוך.
טלב אלסאנע: לדעתי פעם העלינו את זה ומשרד החינוך קצת התנגד.
חמד עמאר: הם אומרים שיש הרבה נושאים וגם משרד התחבורה רוצה שעת חובה בנוגע לבטיחות בדרכים, רוצים גם להעביר שיעורים בנושא אלימות נגד נשים, סמים והם אומרים שלא יישארו להם שעות ללימודים.
צבי הנדל: אגב, אנחנו לא חייבים לדרוש שעה שבועית קבועה, אנחנו כן חייבים שבתוך 'כישורי חיים' או בתכנית אחרת שאחת לחודש יוקדש שיעור לנושא הזה.
ריקי צימר: זה ישנו כיחידה בתכנית 'כישורי חיים'.
ריקי צימר: הבעיה היא הפיקוח ושזה יתבצע, תמיד יש כאלה שלא מקבלים.
יאיר גלר: הנושא הוא מאוד מרכזי, החלק השני של החינוך, הרי החינוך לא מסתיים בבית הספר, הוא לא מסתיים בחינוך הפורמאלי.
יאיר גלר: למדנו, וגם לזה נכנסנו בצורה מאוד מאוד משמעותית בשנה האחרונה שבכל הנושא של האוניברסיטאות ששם כמעט לא פעלנו למרות שאוכלוסיית הסטודנטים היא האוכלוסייה שצורכת הכי הרבה סמים במדינת ישראל.
יאיר גלר: אנחנו יודעים את זה.
יאיר גלר: בשנה האחרונה נכנסנו לחמש מכללות ואוניברסיטאות והשנה אנחנו כבר עולים לעשר.
יאיר גלר: היעד המרכזי שלנו שבכל אוניברסיטה או בכל גוף אקדמי יהיה אדם מטענו, שוב ברמה של matching אנחנו נותנים לו גם את הידע וגם את החומרים.
יאיר גלר: היום אנחנו פועלים כבר בשמונה אוניברסיטאות וכאמור נמשיך ונגדל בעניין הזה.
יאיר גלר: החינוך הבלתי פורמאלי כולל הפנימיות ומוסדות חסות הנוער, מתנ"סים דרך תכניות ספורט, קידום נוער, כל הנושא הזה קיבל תעדוף מאוד מאוד משמעותי לשנים 2011-2012.
יאיר גלר: הכוונה שלנו שלא יהיה מוסד חינוכי במדינת ישראל שלא נגיע אליו.
יאיר גלר: כלומר איפה שיש אדם צעיר ובמיוחד באוכלוסיות בסיכון אנחנו נהייה שם.
יאיר גלר: כשאני אומר "אנחנו נהייה שם", דיברתי על השותפות, זו לא הרשות אלא יחד עם משרד החינוך שלשמחתי כן מגלה כאן פתיחות ורצון לכסות את הכל.
יאיר גלר: זה תהליך חינוכי ותוך מספר שנים נבצע את הנושא הזה.
יאיר גלר: הקהילה שאורנה אחראית עליה, כאמור יש לנו היום נציגים ב- 66 רשויות.
יאיר גלר: בנוסף יש לנו עוד 23 רכזים שהם במגזר של חבר העמים.
יאיר גלר: מתוך המתאמים יש לנו 9 אנשים שהם במגזרי המיעוטים, כלומר מוסלמים ודרוזים ויש לנו עוד 9 רכזים אתיופים.
יאיר גלר: העניין הזה התחיל ככספים קואליציוניים שמפלגת 'ישראל ביתנו' שראתה את כל הנושא של העולים כנושא מאוד מאוד מרכזי וחשוב.
יאיר גלר: אנחנו ביעד שלנו, מאחר וכבר דיברנו, הרצון שלנו זה כמו שאנחנו יודעים לעשות את הקמפיין הייחודי לעולים חדשים ובערבית, וחבר הכנסת חמד עמאר היה אחד מהאנשים שדיברנו איתם על הנושא הזה, אנחנו כמובן פועלים לפי מגוון התרבויות.
יאיר גלר: זאת אומרת, שאני יודע שהדרך שבה אני מגיע לבן העדה האתיופית שונה לחלוטין מאשר לאדם צעיר מאום אל פאחם ובוודאי מאותו עולה חדש שיושב בכרמיאל.
יאיר גלר: לכל אחד אני מנסה לבנות את החליפה שלו כאשר אנחנו מדברים על כל נושא ההסברה וכניסה למודעות.
יאיר גלר: הנושא הזה הוא קריטי.
יאיר גלר: אנחנו פועלים בשפות רבות ויש לנו היום אתר אינטרנט שכבר פועל היום בארבע שפות, יש לנו כמובן את העברית, אנגלית, רוסית ואת הערבית.
יאיר גלר: לפני כשבועיים עלה האתר לאוויר.
יאיר גלר: אנחנו למדנו שמחסום השפה ותרבות הוא מחסום שאנחנו חייבים לפרוץ אותו.
יאיר גלר: גם בעניין הזה הושקע מאמץ גדול בשנת 2010 להיכנס לכל מגוון התרבויות, שוב, זה ימשיך לוות אותנו גם בהמשך.
טלב אלסאנע: לגבי הפעילות, אני רואה שאין התייחסות למגזר הבדואי בנגב.
יאיר גלר: המגזר הבדואי בנגב סומן דרך התכנית החדשה שהוגשה למשרד ראש הממשלה והיא ממש יושבת מולי.
יאיר גלר: הכוונה להיכנס לשישה ישובים: חורה, תל שבע, אבו בסמה, לקיה, כספייא ורהט העיר הגדולה.
טלב אלסאנע: היה לנו אירוע מאוד קשה לפני כמה ימים, מתאם ברהט שאשתו נהרגה.
טלב אלסאנע: יש עוד תושבים ברהט חוץ ממנו?
אורנה שביט: היה לנו ניסיון בלקיה לפני שלוש-ארבע שנים, ניסיון קצר שדווקא משם למדנו שאנחנו חייבים אנשים מהמגזר, היה לנו מישהו שהוא לא מהמגזר שעזב, והרשות בלקיה לא המשיכו לתת, תחילה הם נתנו את התקציב.
טלב אלסאנע: הוועדה מתכוונת לקיים סיור בנגב וגם במגזר הבדואי.
טלב אלסאנע: היינו מבקשים שעד אז לקבל את המדיניות שלכם לגבי המגזר הבדואי בנגב.
טלב אלסאנע: יש שם בעיה קשה מאוד של סמים, גם של סחר וגם של שימוש.
אורנה שביט: אין לי ספק שצריכים שם עבודה מאוד רצינית.
יאיר גלר: למעשה הנושא הזה כבר קיים במשרד ראש הממשלה.
יאיר גלר: הצעת התקציב הוכנה כמובן על ידנו במסגרת עוד גופים במשרד לביטחון פנים, היא מונחת כעת במשרד ראש הממשלה.
יאיר גלר: ציינתי כאן את שמות הישובים וזה יהיה גם בשגב שלום ובערערה.
יאיר גלר: הרצון והכוונה שלנו להגיע לאותם שבע-שמונה ישובים, לבצע פעילות עם אנשים, כל התכנית מוכנה והוגשה - - -
טלב אלסאנע: באף ישוב בודאי אין היום מתאמי סמים?
יאיר גלר: זאת התכנית.
אורנה שביט: כראש תחום קהילה אני רוצה להתייחס בנושא של המתאמים בכלל ושל המגזר המיעוטים בפרט.
צבי הנדל: יש התרשמות שהבדואים בנגב הם רק המבריחים.
טלב אלסאנע: בין היתר, הם עשו הסבה מקצועית הם גם בזה, אבל יש כאלה שבדרך התחילו להשתמש.
איתן גורני: בואו לא נכה את עצמנו בחינם, אנחנו ניסנו כמה פעמים לפעול ולא כל כך הצלחנו בין היתר במידה לא מועטה גם בגלל חוסר ונכונות של ראשי הרשויות.
טלב אלסאנע: אני תמיד מוכן לקבל הכל חוץ מהמשפט האחרון.
טלב אלסאנע: לא מקבל שתמיד יש מי שמגלגל את האחריות, גם אם ראשי הרשויות יגלגלו את האחריות על הרשות גם את זה אני לא מוכן לקבל.
טלב אלסאנע: המטרה היא לעשות ולא למצוא תירוצים שאותם אפשר למצוא מכאן עד להודעה חדשה, אני יכול להציג דף מלא תירוצים, צריך לעשות.
אורנה שביט: אני רוצה להגיד לך שהנושא של המגזר הוא יקר לנו וחשוב לנו.
אורנה שביט: הדבר היחיד מבחינתי, אני אומרת בשיא הכנות שמבחינתי שמה שעומד בין מה שקורה היום במגזר ואיפה שאנחנו נמצאים היום לבין מה שאנחנו רוצים להיות זה הכסף.
אורנה שביט: יש לנו בתוך הרשימה של השלושים וכמה ישובים גם ישובים מהמגזר גם מהדרום שמעוניינים ומוכנים לתת.
חמד עמאר: ראיתי הרבה פעילות בתוך ישובים רבים נוספים.
חמד עמאר: זה שאין כמעט אף ישוב בדואי אחד זה לא עניין של כסף אלא עניין של סדר עדיפויות, לדעתי זה דבר לא סביר.
חמד עמאר: אפשר להגיד שאין תקציב אבל רואים שהפעילות לא מאוזנת.
איתן גורני: לא רק עניין של תקציב אלא היכולת לממש.
יאיר גלר: הכוונה שלנו היא להיכנס לאותם שמונה ישובים.
יאיר גלר: התכנית מוכנה והנושא הזה הושם, ברגע שימומש נושא התקציב אתה תראה שבבת אחת זה מקבל תעדוף מאוד מאוד גובה.
יאיר גלר: מבחינתנו אנחנו מוכנים מחר בבוקר, לא מחר בבוקר אלא אתמול בבוקר להיכנס.
יאיר גלר: למעשה היום בשנת 2011 אנחנו כמעט ולא יכולים להיכנס לשום רשות חדשה ושוב מתוך מגבלות כסף.
יאיר גלר: ברגע שיש אנחנו נכנסים ולא מחכים לדברים האלה, יש לנו את המערך.
יאיר גלר: הוזכר כאן וואליד חדד שמנהל את המגזר - -
צבי הנדל: אני מציע, ואני מדבר על הבדואים בנגב, שבתחילת הדרך תבחר את הישוב הראשון השני שאיתם אתה מתחיל שיהיו כאלה שהוא יגיד לך שיש לו השפעה עליהם.
צבי הנדל: כי ככל שנוכל שנצליח עם הראשון והשני השאר כבר יבואו מעצמם.
צבי הנדל: אסור לנו להיכשל כי קל מאוד שראש רשות לא ייקח את הנושא ברצינות.
צבי הנדל: חשוב שזו תהייה רשות שתהיו לו השפעה ומלה.
יאיר גלר: איפה למעשה יש לנו בעיה של נכונות?
יאיר גלר: וכאן אני כן אבקש את הסיוע שלך.
יאיר גלר: בשנה שעברה נכנסו עשרים ושלושה אנשים מטעם השירות הלאומי למועצה אזורית בוסתן אל מרג' ולעכו.
יאיר גלר: אנחנו מאוד רוצים להרחיב את העניין הזה, יש לנו קושי אמיתי עם ראשי רשויות כמו בשפרעם, נצרת וכמו בטירה ועוד בכמה מקומות, הנושא הזה עלה גם אצל השר לפני מספר ימים.
יאיר גלר: ראשי הרשויות כאשר אנחנו באים אליהם הם אומרים כן ואחרי זה דרך וועדת המעקב הם אומרים בעצם את הלא.
יאיר גלר: אנחנו רוצים לפרוץ את המחסום הזה משום שאנחנו מאמינים שאותם אנשים - - -
טלב אלסאנע: בעניין הזה אני מסכים איתך, יש כאן שיקול שהוא יותר פוליטי משיקול ענייני מקצועי.
חמד עמאר: לא הבנתי.
טלב אלסאנע: עניין השירות הלאומי.
טלב אלסאנע: לכן אני בא בהצעה לוועדת המעקב בצורה הברורה, אסור לנו לקפח את השירות בקהילה הזאת, כלומר בעזרה וסיוע לנזקקים, נתינה למוסדות עם כל הערכים של הנתינה והזדהות עם הקהילה.
טלב אלסאנע: המטרה היא לנסות להגיע להסכמה שהשירות יינתן דרך הרשות המקומית.
טלב אלסאנע: למה זה נתקל בהתנגדות מקרב הקהילה?
טלב אלסאנע: – השירות הלאומי נתפס כאילו זה אלטרנטיבה לשירות הצבאי, אולי גם בגלל שהמשרד האחראי על השירות הלאומי הוא משרד הביטחון.
טלב אלסאנע: כאשר לוקחים פרויקטים חברתיים או חינוכיים למשל כמו פר"ח כולם רוצים, גם אני השתתפתי בפרויקט פר"ח.
טלב אלסאנע: צריך להעביר את הפרויקט הזה או למשרד החינוך או למשרד הרווחה ולנתק את הזיקה הביטחונית, להעביר למקום יותר חברתי.
טלב אלסאנע: המשמעות שהשירות ניתן לקהילה לחברה ולכן צריך לנתק אותו מהממד הפוליטי כדי להחליש את ההתנגדות.
טלב אלסאנע: צבי הנדל הנושא הזה הוא רעיון טוב.
אורנה שביט: אפילו לשנות את השם לשירות קהילתי ולא לשירות לאומי.
טלב אלסאנע: באחריות משרד הרווחה או משרד החינוך.
חמד עמאר: לפני כשבועיים נפגשתי עם בנות דרוזיות, גם אצלנו במגזר הדרוזי יש התנגדות אדירה לשירות הלאומי של הבנות.
חמד עמאר: שהגברים יעשו צבא ואת מה שצריך, אבל עם הבנות צריך להיזהר.
חמד עמאר: היום מצאו שם חדש 'שירות למען הקהילה הדרוזית' שם זה נתנו לשירות.
חמד עמאר: נמצאות היום למעלה מעשרים בנות שמשרתות בשירות והן במקבלות את אותן זכויות של בנות השירות הלאומי.
חמד עמאר: גם אנחנו כתנועת הנוער אימצנו והכנסנו לתוך התנועה קרוב לשלושים ושש בנות שתעשינה את השירות אצלנו בתנועה.
חמד עמאר: המועצות המקומיות נעזרות בעניין.
חמד עמאר: שינוי השם ואם ידעו לנווט את הנושא האנשים יבינו שזה נושא חשוב ומדובר באנשים שבאים לתרום לקהילה ומדובר בכוח אדם שעלותו יחסית נמוכה.
צבי הנדל: נעשה סיכום ביניים, זה לא תחת אחריותו של משרד הביטחון?
טלב אלסאנע: אני חושב שכן.
טלב אלסאנע: פרויקט שירות לאומי בכלל הוא תחת אחריות משרד הביטחון.
יאיר גלר: ביטחון פנים ומשרד המדע.
חמד עמאר: הנושא שונה, היום הוא לא תחת משרד הביטחון, היום יש בנות שנמצאות במשרד החינוך ודרך משרד החינוך אתה יכול.
אורנה שביט: משרד האוצר מתקצב תקנים למשרד הביטחון בנושא של השירות הלאומי והשירות האזרחי, האזרחי זה לחרדים.
אורנה שביט: אני אומרת, והיו לי כמה פגישות עם ראשי ערים במגזר בנושא הזה כי השירות הלאומי הוא בעצם שירות למען הקהילה ולכן זה לאו דווקא קשור למשרד הביטחון או למשרד לביטחון פנים, לא משנה מאיפה הכסף בא - - -
צבי הנדל: לפי מיטב ידיעתי השר האחראי הוא השר דניאל הרשקוביץ שר המדע.
אורנה שביט: אתה צודק, המנהלת נמצאת אצל השר דניאל הרשקוביץ ומשם מועברים או למשרד לביטחון פנים או למשרדים אחרים.
אורנה שביט: בשטח זה לא משנה להם אבל השם הוא מאוד משמעותי.
יאיר גלר: המספרים - מתוך 700 תקנים הצליחו עד עכשיו לממש 100 איש בלבד.
יאיר גלר: אנחנו חושבים שזה אחד המרכיבים הכי מרכזיים כי כשכוח אדם מתחיל להימצא במקום זה מנוף, אתה נכנס דרך האיש ואתה מתחיל לבצע פעילות.
צבי הנדל: יש תקנים שלא מנוצלים, זה הרבה כסף, אנחנו מקבלים את זה כהתנדבות אבל הם ממנים אותה, חבל.
צבי הנדל: זה יכול להיות כוח אדם בלתי רגיל.
יאיר גלר: דבר נוסף שאני רוצה לציין, אנחנו, כשאני אומר אנחנו שוב מתייחס כל השותפים, בנושא הפיצוציות ומכירת סמים ואלכוהול.
יאיר גלר: 3,000 פיצוציות פועלות במדינת ישראל.
יאיר גלר: לפני שנה עשינו מאבק אדיר גם בחוקי אלכוהול וגם בחוקי הנגזרות בנוגע לסמים סינטטיים שנמכרים שם, וגם סמים לא סינטטיים שנמכרים שם.
יאיר גלר: אנחנו מכניסים עכשיו לחוק גם את הנושא של כל ה'מבסטון' וה'נייס גייד' והאחרים, זו מלחמה קשה.
יאיר גלר: מי שהוא שותף מאוד מרכזי בעניין הזה אלו הן הרשויות המקומיות.
יאיר גלר: אנחנו יודעים לתת את הכלים למשטרה והמשטרה באמת מצליחה בהרבה מאוד מקומות.
יאיר גלר: יחד עם זאת, חבר הכנסת חמד עמאר סיפר לי כבר על אותם מכוניות שנכנסות בסופי שבוע וקונות, הצעירים יורדים וקונים בפיצוציות כי המשטרה לא נכנסת לכל הרשויות ולא מבצעת את אותה עבודה כפי שאנחנו רוצים שהיא תבצע בכל אותן רשויות.
יאיר גלר: את הכלים יש, אם עד לפני שנה לא היו כלים נגד האלכוהול ונגד ה'חגיגית' לסוגיה, היום יש את הכלים.
יאיר גלר: כאן ראשי הרשויות, אני אומר שוב זו אחת המשימות המרכזיות שלנו, אנחנו מבקשים, לוחצים ופועלים בכל דרך אפשרית.
יאיר גלר: לעניין הנגישות, בשעה שתיים בלילה יכול צעיר לגשת לפיצוציה ולקנות בה אלכוהול למרות החוקים הוא יכול לקנות שם את אותם סמים, לדעתי זה אחד מהדברים המרכזיים.
יאיר גלר: אנחנו גם יודעים לתת את הכלים, המשטרה עושה את מה שהיא עושה, זה גם מאוד תלוי בכוחות המקומיים, זאת אומרת אותה רשות מקומית עם הפקחים של ראש הרשות או העירייה שפועלים בהשראת ראש הרשות חייבים להיכנס לעניין הזה.
יאיר גלר: אם גם אתה שואל אותי, אני חושב שמה שקרה בחמש השנים האחרונות, העלייה הדרמטית בצריכת האלכוהול הייתה הנגישות הבלתי נסבלת הזאת.
יאיר גלר: אותה יכולת והזמינות של הצעיר שניגש בשעה שתיים עשרה בלילה וקונה את האלכוהול.
צבי הנדל: הסוגיה של החוקים הן בשעות והן במקומות והן שמותר לשפוך את המשקה, מאוד הועילה בתודעה, לא למנוע כי למנוע ימצאו את הדרך כך או כך, זה נכנס פתאום לתודעה ואנשים מתחילים להבין שכשהולכים מכות זה בגלל שהוא היה שיכור.
צבי הנדל: כמה שאצלנו הנושא בתוך הנשמה, לא היה מספיק במודעות.
יאיר גלר: מרכיב חשוב נוסף זה נושא של ההורים.
יאיר גלר: אנחנו הבנו דרך כל המחקרים שלנו, היום אנחנו משתדלים לבסס את כל הפעילות שלנו על מחקר ועל נתונים, הבנו שלהורים יש תפקיד מרכזי.
יאיר גלר: ההורים במדינת ישראל טעו טעות חמורה כשהם חשבו שהם הפכו להיות כספומטים ונהגים.
יאיר גלר: ממש לא נכון, שאלנו את הילדים "מה משפיע עליך?" אמרו הילדים בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים "בראש ובראשונה תוכיח לנו נזק בריאותי, שנית שההורים יתחילו לתת לנו תשומת לב, שיתחילו לדבר איתנו על הנזקים".
יאיר גלר: אנחנו פועלים היום בהרבה מאוד ערוצים דרך הסדנאות, דרך הסברה ודרך כל הכלים האפשריים להגיע להורה להסביר לו את אחריותו ואת סמכותו ההורית.
יאיר גלר: דברים שלכאורה נעלמו מהעולם, מסתבר שהם לא רק קיימים.
צבי הנדל: אני לא יודע איך זה אצלם, יתכן שהם נורמליים מאיתנו, אני לא צוחק ולצערי זה כך, אצלנו ההורה עד לפני זמן, וגם כיום יש כאלה, אתה בא אליהם עם הסוגיות האלה והם אומרים "מה נעשה, כל החבר'ה שותים".
צבי הנדל: אני לא יודע איך הסמכות ההורית אצלכם אבל אם זה כמו אצלנו אז טיפול בזה נותן תוצאות הכי משמעותיות.
יאיר גלר: צבי הנדל דיבר על המגזר אבל הייתי ברשותך מבקש להרחיב.
יאיר גלר: יש היום, לפחות דרך הרשות, ארבעים ושמונה סיירות הורים שפועלות, אנחנו בעניין הזה הולכים וגדלים כי הקהילה, כי האוכלוסייה מבינה.
יאיר גלר: יש אגב קושי במגזר עם סיירות הורים.
חמד עמאר: זה נכנס בכמה ישובים.
טלב אלסאנע: עם מי יש שיתוף הפעולה בפרויקט הזה?
יאיר גלר: למעשה יש כמה שותפים, יש את אכ"מ של המשטרה ויש 'עיר ללא אלימות' ויש כמובן גם של הרשויות המקומיות שפועלות בצורה יזומה וגם של ההורים.
יאיר גלר: אנחנו מעודדים את זה בכל מקום והמספרים גדלים מיום ליום.
יאיר גלר: למדנו שזה מכשיר אפקטיבי, אמרנו שאנחנו רוצים להגיע בכל דרך אפשרית, זה עובד.
יאיר גלר: הם מדברים איתם בגובה העיניים, הם לא באים אליהם מהמקום של השוטר או של המורה או המדריך, הם באים ומסבירים להם על הנזקים, גם עוזרים למי שצריך עזרה במקום.
צבי הנדל: זה דו סטרי, גם ההורה מתחנך והוא מגלה את התופעה, וגם הילדים שמדברים איתם ולא צועקים עליהם.
יאיר גלר: אם דיברנו על גובה העיניים, ודיבר על זה חבר הכנסת חמד עמאר, הנושא של מועצות תלמידים ומועצת תנועות נוער, גם בעניין הזה הייתה פעולה מאוד משמעותית שהתחילה בסוף שנת 2010 אותה נגביר הרבה יותר בשנים 2011-2012 משום שלמדנו שאנחנו לא רוצים לבוא רק כממשלה, אנחנו רוצים לדבר איתו, נער לנער ונערה לנערה, שידברו איתם, שידברו ביניהם ושיסבירו את הנזקים.
יאיר גלר: הם משמשים כשגרירים מצוינים.
יאיר גלר: גם כאן אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול ולמדנו שזה חשוב ביותר.
יאיר גלר: הנושא הבא הוא הנושא הרפואי שהוזכר כאן.
יאיר גלר: למעשה למעלה מעשרים שנה לא הייתה הכשרת נרקולוגים במדינת ישראל, אותם רופאים שיודעים לתת את הייעוץ הנכון.
יאיר גלר: היום מתבצעת באוניברסיטת תל אביב, נפתחה השנה השנייה, הכשרה מאוד ארוכה באורך של שנתיים של ארבעים וחמישה רופאים שילד או נער יוכלו לקבל את הייעוץ, שידעו מה לעשות, איך לפעול, למי לפנות, כי אנחנו יודעים שלשירותי הרווחה לא נוח לפנות, אנחנו הרי מכירים את הבעיה שלא רוצים להזדהות, לא רוצים להגיד יש לי בעיה, עם הרופא הרבה יותר קל לדבר, עם רופא משפחה או רופא אחר יש הרבה יותר נכונות.
יאיר גלר: הרופאים יחד עם אוניברסיטת תל אביב בנינו תוכנית לשנתיים, היא רצה יוצאת מהכלל, ארבעים וחמישה איש שגם משנים את התמונה לחלוטין.
נטע שנידלדר: גם עם רופאי ילדים, רופאי חדרי מיון ואחיות חדרי מיון שמקבלות דרכנו באופן שוטף הכשרות.
נטע שנידלדר: אנחנו הכנסנו הכשרה בבתי ספר לסיעוד, כלומר היום במדינת ישראל כל אחות שלומדת את הנושא במסגרת לימודי תואר מקבלת שעות קבועות בנושא סמים ואלכוהול, לדעת לזהות ולאתר שיש כאן בעיה.
נטע שנידלדר: במסגרת הכשרות על בסיסיות שמכשירות אחיות להיות אחיות בחדרי מיון, הכשרה על-בסיסית שמועברת בבתי ספר בישראל בפריסה ארצית, הנושא של סמים ואלכוהול מועבר.
נטע שנידלדר: אנחנו גם מעבירים את ההכשרות בחדרי המיון לצוותים המקצועיים שכוללים את הרופאים, אחיות והשירות הסוציאלי.
נטע שנידלדר: אנחנו עושים את ההכשרות האלה באופן שיטתי וזה יהיה מובנה ובסופו של דבר ההכשרות האלה תועברנה באופן שוטף.
יאיר גלר: אני רוצה להגיד למה חדרי מיון.
יאיר גלר: אחד הנתונים הקשים ביותר שאינם ידועים הוא ש- 2,200 ילדים מגיעים עם הרעלת אלכוהול, לא שתוי שמקיא קצת בנמל תל אביב והחבר'ה מנקים ועוזרים לו וגמרנו.
יאיר גלר: מובאים 2,200 ילדים כל שנה לחדרי מיון.
יאיר גלר: מדובר כאן על עשרות כל שבוע.
יאיר גלר: הרופאים לשמחתנו - - -
צבי הנדל: לאן הולכים כל השאר?
יאיר גלר: יש נזקים בריאותיים קשים ביותר, כבד ודברים וכאלה, אני מדבר על הילד שמגיע עם הרעלת אלכוהול.
יאיר גלר: 2,200 איש האלה מקבלים טיפול כי לשמחתנו רופאים יודעים לתת היום את הטיפול.
יאיר גלר: חדר המיון הוא המקום שאליו מגיע הנער, שם אנחנו יודעים להגיד לו ולהורים שלו, כי יש חובת דיווח למשפחה, "חברים הילדים שלכם כבר בסכנה" זה לא שהוא שתה שלוש וודקות ונמרח על המדרכה, אנחנו מדברים כבר על דברים הרבה יותר גרועים שיכולים להביא לאשפוז של כמה ימים.
יאיר גלר: לשמחתנו זה לא נגמר כאמור במקרי מוות אבל כל מקרה כזה הוא מקרה בעייתי, כלומר הנושא של הסגל הרפואי הוא קריטי ולכן אנחנו משקיעים בו הרבה מאמץ.
יאיר גלר: ברשותכם אני רוצה לעבור לרגע לנושא של המתדון משום שכאן אני מאוד מבקש את הסיוע, אני אסביר על מה מדובר.
יאיר גלר: יש היום כ- 3,000 איש שמקבלים תרופה לפי משרד הבריאות, תחליפי סם, בלשון אחרת הם המתדון והסובוטקס.
יאיר גלר: לאותם 3,000 זה מרכיב מרכזי ביכולת שלהם לתפקד כאנשים נורמטיביים, כלומר לחזור למעגלי עבודה והלימוד ולמעגלים המשפחתיים.
יאיר גלר: ניסינו יחד עם חבר הכנסת אחמד ברכה להעביר חוק שבכל רשות שיש בה 50,000 איש יהיה בה מרכז לחלוקת מתדון.
יאיר גלר: לצערי נכשלנו חמש ארבע משום שהמרכז לשלטון מקומי והרשויות המקומיות התנגדו.
יאיר גלר: יש חשש כל הזמן של מי יודע איזה קרניים צומחות לאנשים.
טלב אלסאנע: אולי אנחנו נקדם אותו יחד.
יאיר גלר: השר לביטחון פנים מאוד רוצה את החוק הזה, וודאי.
טלב אלסאנע: אולי במקום להגדיר 50,000 שזה יהיה 70,000 איש, נמצא את הנוסחה.
טלב אלסאנע: תעביר את הצעת החוק לבת שבע פנחסוב מנהלת הוועדה ואנחנו נבדוק.
יאיר גלר: הנושא הזה חשוב משום שהוא מוביל לדבר נוסף, אנחנו יודעים שאסירים שמשתחררים - - -
צבי הנדל: אתה לא חייב להגיד לשר יצחק אהרונוביץ, זה מסלול עוקף ממשלה כשאתה נותן לשני חברי כנסת זה יהיה הרבה יותר יעיל.
יאיר גלר: אבל הוא רצה שזו תהייה הצעה ממשלתית.
צבי הנדל: אתה מספר לי?
צבי הנדל: לכן אמרתי שאתה לא חייב לספר לשר ותיתן לשני חברי הכנסת.
טלב אלסאנע: הוא הגיש את זה לממשלה?
יאיר גלר: הוא הגיש וזה נכשל חמש ארבע כי היו כמה שרים שלצערי הקשיבו לראשי רשויות.
יאיר גלר: ראשי הרשויות חוששים מהאנשים האלה, הם חושבים כנראה שהם גורמים נזק.
חמד עמאר: גם אם הוא לא יקים את המרכז הם ימשיכו להיות והם לא ייעלמו.
צבי הנדל: הסיכוי שהם יחזרו לסמים הוא הרבה יותר גדול.
יאיר גלר: רק אתמול אחר הצהריים ישבנו עם ראש עיריית קריית שמונה שאמר "האנשים שלי נוסעים לטבריה לקבל את המתדון, אני מוכן לשים מבנה" אתה יודע מה?
יאיר גלר: הוא צדיק, כל הכבוד ואת זה אנחנו רוצים.
יאיר גלר: החבר'ה האלה קיימים ונושמים, אנחנו רוצים לעשות את זה בראשון לציון, רוצים לעשות את זה בעוד הרבה רשויות.
יאיר גלר: אני אומר שוב שאת הנושא הזה צריך לפרוץ ואם צריך לחייב אותם בחוק אני חושב שזה יהיה מצוין.
יאיר גלר: ציינתי והזכרתי גם את הנושא של האסירים, אנחנו יודעים ש- 60% מאסירים במדינת ישראל צורכים סמים.
צבי הנדל: סליחה, שני חברי כנסת יושבים כאן שעה וחצי ומקשיבים לנתונים מאוד ברצינות, אל תנסה אותם יותר מדי, זה מעל הטבע.
יאיר גלר: אני אשתדל לקצר.
יאיר גלר: דבר נוסף שחשוב מאוד לציין פה זה הנושא של ה'קנביס' לצרכים רפואיים.
יאיר גלר: אחת הרעות החולות במדינת ישראל, יש היום 5,000 איש שמקבלים, נכון להיום 5,200 איש, שהם פועלים ברישיון משרד הבריאות.
יאיר גלר: יש כאן מאבק לא פשוט על איך יקבלו את זה, על פי איזה קריטריונים, מי יספק להם את החומר, מי ישווק, מי ישנע, מי יגדל, הרשות הרימה פה דגל מאוד מאוד יפה עם משרד הבריאות.
יאיר גלר: חייבים לגמור את העניין הזה, זה הגיע לבג"צ.
טלב אלסאנע: תעשה מכרזים.
יאיר גלר: פרסמנו מכרז.
בת שבע פנחסוב: אחרי הפגרה, הדיון הראשון יהיה על ה'קנביס'.
יאיר גלר: זה אחד הנושאים המרכזיים.
חמד עמאר: איך זה מתבצע היום?
יאיר גלר: היום יש אדם אחד בלבד שהוסמך על ידי מנכ"ל משרד הבריאות שהוא על פי החוק המנהל.
יאיר גלר: דוקטור יהודה ברוך שהוא מנכ"ל אברבנאל בית החולים הפסיכיאטרי בבת ים, הוא קיבל את זה כי היו 50 מטופלים, היום יש 5,200 אבל זה עדיין אדם אחד בנוסף על תפקידו כמנכ"ל בית החולים.
צבי הנדל: הוא היחיד שנותן רישיון לגדל והוא היחיד שנותן רישיון גם לצרוך.
צבי הנדל: אין דבר כזה, אדם אחד ל- 5,200 איש עם פקידה אחת, ולכן זה פרוץ.
יאיר גלר: מנכ"ל משרד הבריאות דוקטור רוני גמזו נכנס לעניין בצורה יוצאת מהכלל יחד איתנו, בניינו מערכת לפחות ברמת התכנון, היא כרגע מוקפאת בבג"צ משום שאחת המגדלות עמותת "תיקון עולם" הגישה בג"צ נגד הסמכות שלנו בנושא גידול, העתירה למה בכלל הרשות נכנסה.
יאיר גלר: הנושא הזה חייב להיפתר.
יאיר גלר: יש בעיתיות קשה מאוד עם העמותה הזאת ויש כבר נגדה שני צווי סגירה שלא ממומשים משום שיש קושי בין המשטרה ומשרד הבריאות, אני לא רוצה להיכנס לזה כאן בפורום - - -
טלב אלסאנע: בקצב הזה עד לבחירות הבאות הם יעברו את אחוז החסימה.
יאיר גלר: 40,000 איש.
יאיר גלר: הנושא הזה חייב לבוא על תיקונו.
חמד עמאר: כרגע זו בעיה פנים ממשלתית.
יאיר גלר: יש כאן עוד הרבה מאוד נושאים כמו נושא גז מזגנים, הקשר עם העולם שמאוד התפתח וציין כאן צבי הנדל את האיחוד האירופי, משרד החוץ רואה בנו היום מכשיר מצוין, היו פה משלחות מכל העולם שמשמשות כבקר שלנו, ידע מוחלף עם כל המדינות המתקדמות.
יאיר גלר: בסך הכל אני יכול להגיד מלה אחת, אני חושב שהיום מדינת ישראל היא מדינה מאוד מתקדמת בתחום.
טלב אלסאנע: המשלחות מגיעות לכאן ואתם לא יוצאים לחוץ לארץ?
יאיר גלר: יוצאים מעט מאוד, לא יותר מדי.
יאיר גלר: אני יכול לומר לסיכום כי הזמן לוחץ, מדינת ישראל נחשבת דרך כל ערוצי הפעולה האלה ועדיין לא דיברנו על האכיפה, טיפול ושיקום ועל כך שנעשית כאן פעילות מאוד רחבה.