GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פואד אבו אלהיג'א: יש בתי ספר שלא קיבלו בכלל ויש בתי ספר שקיבלו 1,130 שקלים---
מוחמד ברכה: כמה קיבלתם בנצרת?
קריאה: 1,130 שקלים.
מוחמד ברכה: 1,130 שקל בנצרת, 70,000 תושבים.
קריאה: בכל בית ספר.
מוחמד ברכה: אנחנו שמענו את הנתונים האלה בסיור בנצרת, לכן אני רוצה רק להמחיש כמה הדברים אבסורדיים.
פואד אבו אלהיג': אז 1,130 שקל לבתי הספר, לא כל בתי הספר.
פואד אבו אלהיג': לצערי לפעמים ה-1,130 שקל מגיעים לעירייה או מגיעים למועצה המקומית ואנחנו צריכים להיאבק עם הגזבר או עם ראש המועצה שיעביר את ה-1,130 שקל לבית הספר.
פואד אבו אלהיג': ופה זה---
מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.
מוחמד ברכה: ביום שני ייערך כנס בהשתתפות שר החינוך, מר גדעון סער, ובחסות יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת ריבלין, דווקא כדי להתמקד בהיבטים שקשורים במערכת החינוך במלחמה בסמים ובאלכוהול.
מוחמד ברכה: מר עאטף מועדי, מוועדת המעקב לענייני חינוך ערבי.
עאטף מועדי: שלום לכולם.
עאטף מועדי: אני באמת מברך ומעריך את עבודתה של הוועדה, בראשותו של חבר הכנסת ברכה.
עאטף מועדי: זו לא פעם ראשונה שאנחנו משתתפים ותומכים.
עאטף מועדי: אני חושב שהתמונה הכוללת היא ברורה ומדאיגה, מאוד.
עאטף מועדי: לא כדאי להיות אסיר, אני חושב שזה כבר נאמר פה, ובנוסף לכל העבודה שנעשתה פה, שעושים כל הגופים, שהיא באמת עבודה מבורכת, אבל תמיד לא מספיקה, אני חושב שהפוקוס, וידידי הקדים אותי, צריך להיות בתהליך המניעה ואני קורא לזה הצלה אפילו.
עאטף מועדי: לפי המצב הקיים והנתונים ששמענו, זו מלאכה של הצלה, והפוקוס על ידי תכנית הוליסטית שתהיה באמת ממומנת ומתואמת ומוסכמת עם כל הגורמים, שזה לא רק משרד החינוך במקרה הזה, למרות שגם משרד החינוך---
מוחמד ברכה: אתם מוכנים לקחת פרויקט פשוט בשיתוף פעולה עם הוועדה, לחבר ערכת הדרכה לבתי הספר הערביים, בכל מה שנוגע לעניין הזה?
מוחמד ברכה: זה גם יעזור למורים שיוכשרו, אבל זה גם יעזור למורים שלא יוכשרו.
עאטף מועדי: אני אומר את זה בפה מלא, אנחנו מוכנים ומיד, על ידי אנשי מקצוע כמובן, צוות מקצועי יתחיל לפעול, לא בתרגום, אלא בעשייה רצינית וגם בניית תכנית או ערכה כוללת שתיכנס לבתי הספר.
מוחמד ברכה: תתייעצו עם דר' גלעד נתן בוועדה.
שמאי גולן: ככל הידוע לי, יש ערכה בשפה הערבית.
מוחמד ברכה: וליד יהיה בתמונה מטעם הרשות, מטעם הוועדה דר' גלעד נתן יהיה, מטעם ועדת המעקב לענייני חינוך, אנחנו רוצים לסכם את זה עוד לפני הסיכום, שזה יתבצע.
עאטף מועדי: אנחנו מסכימים לקחת את זה על עצמנו.
מוחמד ברכה: בסדר, עשית את היומית שלך.
מוחמד ברכה: אל תמשיך, מספיק.
מוחמד ברכה: מר בדראן.
גסוב בדראן: אני עובד סוציאלי.
גסוב בדראן: אני בקשר יומיומי עם נערים.
גסוב בדראן: את האמת השימוש בין מגזר הערבי למגזר היהודי, זה אותו דבר.
גסוב בדראן: ההבדל הוא בטיפול.
גסוב בדראן: אצלנו במגזר הערבי אין ממש מודעות לטיפול, ההורים במקום להביא את הילד לטיפול, הם רוצים להסתיר את הבעיה.
גסוב בדראן: במקרים חריגים הם מביאים אותו לטיפול, אבל הם רוצים שכמה שיותר שזה יהיה בסודיות---
מוחמד ברכה: שלא ידברו, שלא יידעו.
גסוב בדראן: ואם זה דרך שירות מבחן, אז כמה בדיקות שיהיו נקיות, יאללה, נסיים.
מוחמד ברכה: זה השיקול של ההורים, השיקול המקצועי שלכם אמור להיות אחרת.
גסוב בדראן: כן, השיקול שלנו אחר.
מוחמד ברכה: לא להיכנס ללחצים האלה.
גסוב בדראן: אנחנו ניגשים לבתים, לילדים, לבתי הספר, מחפשים נערים בנרות, כדי להביא אותם לטיפול, אבל יש בעיה.
גסוב בדראן: אל-סם היתה מתוקצבת עד לפני חצי שנה דרך הרשות למלחמה בסמים, היום העבירו את התקציבים למשרד העבודה והרווחה.
גסוב בדראן: כמו שאמר המפקח נאג'י, באמת יש מענה לכל נער, אם הוא רוצה טיפול, יש לו מענה, אבל יש קצת ביורוקרטיה.
גסוב בדראן: היום כל התקציבים של הטיפול בנערים עברו ללשכת הרווחה ולא תמיד ההורים או הנערים עצמם רוצים להגיע ללשכת הרווחה.
גסוב בדראן: הם לא רוצים לפתוח שם תיק, שתהיה סטיגמה, זה, 'בן דוד שלי עובד בעירייה, הוא יידע', זה...
גסוב בדראן: הם רוצים להסתיר את הכל.
גסוב בדראן: בגלל זה יש עכשיו ירידה בכמות המטופלים אצלנו שמוכנים ללכת ללשכת הרווחה, להירשם ולפתוח תיק על מנת לקבל את הטיפול הדרוש.
גסוב בדראן: אז אני מציע, יש לי הצעה, לוותר על כל הביורוקרטיה הזו, והתקציב יעבור ישירות לעמותה שאנחנו עובדים בה, במקום שיעבור דרך הרווחה וצריך לפתוח תיק וכל מיני...
מוחמד ברכה: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה של העמותות, אבל לא עד כדי להפריד את משרד הרווחה ולהפוך אותו לשלוחה של העמותות.
מוחמד ברכה: אנחנו בזה סיימנו.
מוחמד ברכה: שמענו עד כמה שאפשר.
מוחמד ברכה: אני בטוח שלא כל הדברים נאמרו.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת חנא סוייד, בבקשה, ואחר כך אני אסכם.
חנא סוייד: אני רק רוצה להבהיר שאני לא יוזם, אני הוזמנתי על ידי יושב ראש הוועדה למלחמה בנגע הסמים, חבר הכנסת ברכה, וגם כמובן על ידי ראש העיר שפרעם, שהסכים לארח את הכנס הזה ואת הישיבה הזו של הוועדה לנושא חשוב זה.
חנא סוייד: אני רוצה לציין בקצרה כמה נקודות שזו ההתרשמות שלי מהדיונים שהיו כאן.
חנא סוייד: דבר ראשון, אנחנו מדברים על נושא מאוד חשוב ומרכיב מאוד חשוב בבעיה שהמגזר הערבי סובל ממנה והיא בעיית האלימות.
חנא סוייד: שימוש בסמים ואלכוהוליזם וכל הדברים האלה, הם אחד הגורמים להתעצמות תופעת האלימות ביישובים הערביים.
חנא סוייד: לכן המלחמה בנגע הסמים היא חשובה בשני היבטים, גם בהיבט האישי הפרטני, שחשוב להציל כל אדם מהנגע הזה, אבל גם כמרכיב וכחלק מבעיה רבתי של החברה הערבית באופן כללי, שזו בעיית האלימות, שכולם אומרים איך אנחנו ניאבק באלימות הגורפת ביישובים הערביים.
חנא סוייד: ברור שהפתרונות ודרכי ההתמודדות הם מערכתיים, הם אינטר-דיסציפלינריים, הם בין מוסדיים, וחשוב לשלב כוחות ולשתף פעולה בין גופים שונים על מנת לצאת בסופו של דבר עם תוצאה.
חנא סוייד: אבל לפי תפיסתי ונאמר כאן, אני חושב שהמרכיב החשוב ביותר הוא המניעה.
חנא סוייד: מי שנכנס למערבולת הזו, אני חושב שהסיכוי להציל אותו ממנה הוא כמעט אפסי, לפי מה שהבנתי כאן.
חנא סוייד: אפשר לנהל לו את החיים, אפשר להמתיק את הגלולה, אבל צריך להוציא 600 ו-700 מיליון שקלים בשביל רשות שתפקח ותנהל את הבעיה ולא תפתור אותה.
חנא סוייד: לכן להבנתי, המרכיב הקריטי הוא המניעתי ובזה צריך באמת להשקיע.
חנא סוייד: נאמרו כאן דברים, אני רק חושב ומבטא את דעתי, על מנת לחזק את הגישה הזו.
חנא סוייד: יחד עם זה הבעיה קיימת וצריך תקציבים.
חנא סוייד: חובה על משרדי הממשלה השונים להקציב את התקציבים הדרושים.
חנא סוייד: אני אומר שלפעמים צריך תקציבים כל כך קטנים שגם אנחנו, כחברי כנסת ערבים, שלא מהקואליציה, גם נוכל לתרום ולדחוף איזה 200,000 שקל, לכתוב תכנית, במיוחד שתהיה בערבית לבתי הספר.
חנא סוייד: אמרנו שזה מצטרף לפן המניעתי של העניין, שלדעתי הוא מאוד חשוב.
חנא סוייד: גם בדברים האלה, לא צריך להמתין לכנס כזה, על מנת לבטא, אפשר להעביר ליושב ראש הוועדה או לחברי הכנסת השונים, הערבים בעיקר, כי אנחנו מדברים על הבעיה ביישובים הערביים.
חנא סוייד: שאין תכנית בערבית להעביר אותה בבתי ספר או למורים בבתי ספר, או למשל העניין שראש מועצת עראבה העלה כאן, שצריך מאטצ'ינג מרשויות שאין להן כסף לשלם משכורות לעובדים, בשביל להיאבק בסמים, אז לך תדע כמה סיכוי יש על מנת לאשר את התקציב הזה.
חנא סוייד: כמעט ואין סיכוי, כולם מבינים במה מדובר.
חנא סוייד: אין סיכוי.
חנא סוייד: לכן אנחנו ניקח על עצמנו גם ללחוץ שבמסגרת התכנית הזאת של 800 מיליון שקלים שכל כך מדברים עליה השר ברוורמן ואחרים, שלפחות המרכיב הזה, שקצת יקפצו על העניין של מאטצ'ינג ושיאפשרו את הדבר החשוב הזה.
חנא סוייד: אני רק רוצה לברך את חבר הכנסת ברכה על כך שהוא ניהל את הוועדה הזו ביד רמה, במשך הכמעט שנתיים האחרונות, ורוצה לאחל הצלחה לחבר הכנסת טלב אלסאנע שייכנס בנעליו של חבר הכנסת ברכה.
מוחמד ברכה: תודה, חבר הכנסת סוייד.
מוחמד ברכה: ואני רוצה שוב להודות לכל המשתתפים, אני רוצה להודות לראש עיריית שפרעם ולעיריית שפרעם על האירוח וקבלת הפנים ואני מקווה שהאולם הזה, שידע כינוסים חשובים ביותר, אני אומר את זה מעדות ראשונה, חשובים ביותר בהיסטוריה של האוכלוסייה הערבית בישראל, שגם יידע לכנס או לקבל בתוכו דיונים יותר אופטימיים על דברים יותר משמחים מאשר סמים ודברים כאלה.
מוחמד ברכה: אבל בחיים שלנו יש גם את העניינים האלה והתפקיד שלנו, כנבחרי ציבור וכאנשים שאמונים על תחומי פעילות שונים, הוא לנסות ולפעול על מנת לתקן את המעוות, במיוחד בקרב הדור הצעיר.
מוחמד ברכה: אני אמרתי במהלך הדברים שלי, וזה דבר שאני חוזר עליו, שתי הנקודות העיקריות במלחמה בסמים הן למנוע את כניסת הסמים לארץ, זאת אומרת מאבק עיקש בהברחות.
מוחמד ברכה: לפני יומיים היתה לנו ישיבה מאוד חשובה, אמנם היא היתה סגורה ואני לא אמור להגיד דברים שם, אבל אני מתרשם שנעשית עבודה טובה מאוד בכל מה שקשור למלחמה בהברחת סמים לתוך הארץ.
מוחמד ברכה: הנקודה השנייה היא למנוע את המגע הראשון בין האדם הצעיר לבין הסמים.
מוחמד ברכה: אם אתה מצליח בשני הקצוות האלה, בעצם עשית 90% מהעבודה.
מוחמד ברכה: אבל גם ה-10%, יכול להיות שזה יותר מ-10%, הם מן פצע מזוהם.
מוחמד ברכה: הצריכה שקיימת זה פצע מזהם שיכול להתפשט לכל חלקה טובה בתוך החברה.
מוחמד ברכה: אני לא אחזור על הדברים שהוכנו בדוח שהובא בפני הוועדה, אבל כל גוף ממלכתי יודע שמשהו לקוי בטיפול במלחמה בסמים בקרב הציבור הערבי, בתוך החברה הערבית, כפי שמר וליד חדאד אוהב להגיד.
מוחמד ברכה: אני יכול להגיד שהטיפול בנושא הזה בקרב הציבור הערבי מצביע על כשל מערכתי חמור ביותר.
מוחמד ברכה: גם מבחינת המשאבים שניתנים בכלל לעניין הזה, וגם במשקל הפרופורציונלי של האוכלוסייה הערבית באוכלוסייה לעומת מה שמקבלים בפועל.
מוחמד ברכה: גם הרשות למלחמה בסמים צריכה להשקיע יותר וללכת על פי מדד פרופורציונלי לגבי האוכלוסייה בכללותה.
מוחמד ברכה: הרשות לשיקום האסיר לא יכולה ללכת על פי המדד של האחוז באוכלוסייה , כי באוכלוסייה של האסירים יש 45% של הציבור הערבי.
מוחמד ברכה: אני לא אומר שהטיפול בעניין הזה הוא טיפול לאומי, שאף אחד לא יבין אותי לא נכון, הטיפול בזה הוא טיפול חברתי, של כלל החברה בישראל, יהודים וערבים.
מוחמד ברכה: אבל מטבע הדברים, היות ויש יישובים ערביים ויש יישובים יהודיים, צריך גם להתייחס לסוגיה הזו שצריך לתת את המשאבים הנאותים בכל מקום שהוא מוכה בגלל התופעה הזו.
מוחמד ברכה: אני פונה ואני אפנה ביום שני לשר החינוך.
מוחמד ברכה: משרד החינוך צריך לקחת את זה בידיים והדברים של פואד אבו אלהיג'א הם דברים חשובים, בכל מה שקשור להכשרת מורים.
מוחמד ברכה: זו עלות באמת מינימלית.
מוחמד ברכה: אם יהיה לנו בכל בית ספר מישהו שמטפל בעניין הזה, שמבין בעניין הזה, בעצם עשינו את הצעד המשמעותי ביותר בגיל הנכון.
מוחמד ברכה: כמובן משרד הבריאות, משרד הרווחה והמשרד לביטחון פנים, ואני לא רוצה לחזור על דברים שאמרנו במהלך הישיבה ועל דברים שהובאו בדוח.
מוחמד ברכה: בנושא של הגורם העצמי של הרשויות.
מוחמד ברכה: אנחנו סיכמנו היום שוועדת המעקב לענייני חינוך ערבי, בשיתוף עם הוועדה הפרלמנטרית, בשיתוף עם הרשות, יחברו, זה יכול להשתלב בקמפיין, זה לא מנוגד, להיפך, זה יכול אפילו להקל עליכם תקציבית, לחבר ערכת הדרכה לבתי ספר ערביים בכל מה שנוגע לעניין הזה.
מוחמד ברכה: אני מציע, אדוני ראש העיר ורבותיי ראשי הערים, מר נאדר סרסור, דובר הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות, שהנושא יעמוד על סדר יומו של הוועד הארצי לרשויות הערביות.
מוחמד ברכה: יש שני דברים פה; יש מדיניות, לדעתי, של אפליה של השלטון המרכזי ויש כשלים עצמיים שצריך לטפל בהם.
מוחמד ברכה: אנחנו לא יכולים לחפות.
מוחמד ברכה: הדברים שאמר עורך דין מסארווה הם דברים כדורבנות, הוא לקח את זה על עצמו באומץ ואני חושב שנבחרי הציבור הערבי, ואנחנו כחברי כנסת, נהיה מוכנים להירתם לכל מה שתחשבו, אבל הדבר הראשון שאנחנו יכולים לעשות, אנחנו יכולים לחבר חוזר מטעם הוועדה, שלפחות מצביע מה הכתובות שהרשות המקומית, גם היהודית וגם הערבית, צריכה לפנות אליהן על מנת לטפל בעניין של המלחמה בסמים במערכת החינוך, במערכת הבריאות, במערכת הרווחה, ומה האפשרויות הקיימות, ואז אתם, כראשי רשויות, צריכים לפעול ואף אחד לא יכול להגיד ש'אני לא ידעתי שיש בכלל רשות למלחמה בסמים'.
מוחמד ברכה: מר אבו ריא, אנחנו יושבים כאן כוועדה פרלמנטרית, לא כגוף ביצועי, אלא כגוף שבא לבקר ולהנחות.
מוחמד ברכה: אנחנו מנסים אפילו לחרוג מעבר לתפקיד שלנו ולקיים מהלכים מעשיים של טיפול בבעיה, וגם לתרום את תרומתנו לעניין הזה, ואני בטוח, לפני שאני מקווה, שהוועדה היא לא במקום הממשלה ולא במקום הרשות המקומית, היא לא יכולה להיות.
מוחמד ברכה: היא יכולה להנחות ולהעיר.
מוחמד ברכה: אבל אנחנו נהיה מוכנים ללוות את הביצוע של כל מיני דברים שנאמרו כאן בעתיד הקרוב.
מוחמד ברכה: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת חנא סוייד, בעניין של המאטצ'ינג; אנחנו נפנה למשרד הפנים בשתי דרישות ומכתב כזה ייצא מהוועדה לשר הפנים בתחילת השבוע הבא.
מוחמד ברכה: הדבר הראשון לבחון אפשרות של לפטור רשויות חלשות, שנמנות על ארבעת האשכולות הראשונים, מהמאטצ'ינג ולמצוא מקורות מימון אחרים, או על ידי משרד הפנים, או על ידי הגוף שנותן את השירות.
מוחמד ברכה: לא ייתכן מצב שרשויות חלשות, שבקושי מצליחות לשלם משכורות, יידרשו להשתתף במימון רכזים וכולי.
מוחמד ברכה: הדרישה השנייה ממשרד הפנים, בעקבות דבריו של מר עומר נסאר, ראש מועצת עראבה, שמשרד הפנים ייתן קדימות לאישור השתתפות המועצה או העירייה במימון רכזים.
מוחמד ברכה: אלה הדרישות המרכזיות, אני מקווה שיהיה אפשר לקדם, יכול להיות לא בתקופה הקרובה, את העניין של ביטול המאטצ'ינג לרשויות חלשות.
מוחמד ברכה: אני לא מפריד בין ערביות ויהודיות, אלא כל הרשויות החלשות שהן בארבעת האשכולות הראשונים של המדד הסוציו אקונומי.
מוחמד ברכה: מכאן אנחנו מתפזרים, כל אחד לעיסוקו ולמקומו, ואני מקווה שכולנו נרגיש את הדחיפות של הטיפול בבעיה הזו, בעיית המאבק בנגע הסמים והאלכוהול.
מוחמד ברכה: ההצלחה בניקוי הדבר המזוהם, היא בעצם תורמת לניקוי החברה כולה, והעניין הזה, שוב, הוא חוצה גבולות, חוצה לאומים, חוצה יישובים, אבל היות והנושא היום הוא הנושא של האוכלוסייה הערבית, ההתמקדות היתה באוכלוסייה הערבית, אבל בעצם זו בעיה כלל ארצית, של כלל אזרחי המדינה.
מוחמד ברכה: אני שוב מודה לראש עיריית שפרעם ולכל הנוכחים.
טלב אלסאנע: אני פותח את הישיבה.
טלב אלסאנע: אנחנו נעבור על רשימת המוזמנים לראות מי נמצא איתנו היום.
טלב אלסאנע: (הצגת נוכחים).
טלב אלסאנע: היום אנחנו מייחדים את הדיון בסוגיה של החינוך הבלתי פורמאלי וההשלכות שלו, וגם בכל מה שקשור לעניין של המאבק בנגע הסמים, כתפיסה כללית שזמן הפנאי הוא גם מקור לשעמום ולהשפעות שליליות, וגם הזמן הזה אפשר לנצל אותו במקום שיהיו לו השלכות שליליות, להשלכות חיוביות.
טלב אלסאנע: גם העניין של להדק את הקשר של בני הנוער עם החברה, ליזום פעילות בהקשר הזה, ולכן מאד חשוב שהגורמים שאנחנו התייחסנו, שלדעתי כל גורם וגורם הוא מתייחס לסוגיה של ההתמכרויות השונות מהיבט שונה.
טלב אלסאנע: אם בנושא של הנוער יש את הפעילות המערכתית המשולבת, יש תוכנית ארצית, כאשר יש תיאום בין הגורמים שנוגעים בדבר, כאשר אנחנו מדברים גם על משרד החינוך וגם על השלטון המקומי, וגם הרשות למלחמה בסמים וגם משרד הרווחה, וגם משרד האוצר.
טלב אלסאנע: ובכל המרכיבים, הגורמים שמתמודדים כל אחד בהיבט שונה יש ראייה כוללת שממנה נגזרת הפעילות הזאת, ואם אין לנו מצב שבגלל שאנחנו דנים תמיד בהקשר הכללי, בקווים כלליים, ואין התייחסות פרטנית ברמה של היישוב, אפילו ברמה של בני הנוער ביישוב, לא מפספסים את המטרה.
טלב אלסאנע: לא פעם קורה שאנחנו בהקשרים הללו שומעים דיונים באופן תנועות נוער,  ואם יש בכל היישובים תנועות נוער, והאם יש בכל היישובים מתנ"סים, או באלה שהם חזקים שבלאו הכי הם מתמודדים – יש להם, ואלה החלשים שהם הסובלים ויש שם את הנוער בסיכון ויש את המצוקות האמיתיות, אלה אין להם.
טלב אלסאנע: האם אנחנו נותנים את השירות למי שיכול בגלל שהוא חזק, ומענישים פעם שנייה מי שלא יכול בגלל שהוא מתגורר ברשות חלשה.
טלב אלסאנע: לכן אני הייתי מעוניין לשמוע את ההתייחסות של משרדי הממשלה השונים, וכל משרד מה הוא עושה, מאחר שהתפיסה לפחות יכול להיות שהיא תפיסה נכונה או לא נכונה, שאני מאמין בה שהדבר הזה צריך להיות חוד החנית או המשרד המוביל זה משרד החינוך, עם כל המינהל והמחלקות והאגפים שעומדים לרשותו, אז מה הוא עושה.
טלב אלסאנע: וגם התייחסות מה מידת שיתוף הפעולה שהוא עושה עם הגורמים השונים, רשויות מקומיות, עם הרשות למלחמה בסמים וגם מה הדברים החסרים.
טלב אלסאנע: אנחנו מעוניינים גם לשמוע התייחסות איפה הבעיות והחסמים שבהם הם נתקלים.
טלב אלסאנע: בבקשה משרד החינוך, מי מתחיל להציג?
גילי דנה: בוקר טוב שוב לכולם.
גילי דנה: אנחנו במשרד החינוך מינהל חברה ונוער, אחראים על עשרות אלפי בעלי תפקידים ומאות אלפי בני נוער, שמשתתפים במסגרות חינוכיות – חוץ בית ספריות.
גילי דנה: נאמר את זה בצורה קונקרטית, כל החברה של מועצות התלמידים שיש לנו פה נציגה שלהם, כל החניכים בתנועות הנוער למיניהן, על כל הגוונים שלהן.
גילי דנה: המדריכים, מסלולי המנהיגות הצעירה ועוד מסלולים נוספים שאנחנו אחראים עליהם, וכמובן בעלי התפקידים באותם מסלולים.
גילי דנה: אם אנחנו מדברים על הרשויות המקומיות – הרי שברוב הרשויות המקומיות יש היום מנהלי יחידות נוער, וזה הזמן גם לציין,
טלב אלסאנע: כשאת אומרת 'ברוב', בכמה יש מתוך כמה.
גילי דנה: כ-80% מהרשויות המקומיות יש יחידת נוער, מנהל/מנהלת יחידת נוער, כאשר הוא מקביל למנהל מחלקת חינוך הפורמאלי.
גילי דנה: יחידת הנוער זה הלא פורמאלי.
טלב אלסאנע: ומה מידת התקצוב שלכם לגבי זה,
גילי דנה: אז הנה, זו הבשורה שבמושב הזה עברה בקריאה ראשונה, הצעת החוק, והיא מופיעה פה גם בסקירה של גלעד, למה שנקרא חוק הנוער, שבכלל בכל הרשויות המקומיות על פי חוק, יהיה מנהל יחידת נוער, ואנחנו מקווים שאנחנו לא רחוקים משם.
גילי דנה: אלה מנהלי יחידות הנוער.
טלב אלסאנע: והם מתוקצבים 100% על ידי משרד החינוך?
גילי דנה: והרשות המקומית.
טלב אלסאנע: מה מידת החלוקה הפנימית?
גילי דנה: כרגע הרשות המקומית, בעל התפקיד מתוקצב על ידי הרשות המקומית, מונחה מקצועית על ידינו, אוקי?
טלב אלסאנע: רשויות מקומיות שאין להם, שהמצב הכלכלי שלהן קשה?
גילי דנה: ואין להן מנהל יחידת נוער, יש לנו קושי מאד גדול לפעול שם.
גילי דנה: זה תנאי סף.
טלב אלסאנע: אז זו הבעיה.
גילי דנה: נכון, ולכן החוק בא לעזרתנו כדי לתקצב ולחייב על פי חוק כפי שנאמר, את כל המנויים של מנהלי יחידות הנוער.
גילי דנה: אנחנו מקווים לראות את זה עוד בימינו, עוד במושב הזה של הכנסת.
אורי שומרת: כבוד היושב ראש, אם אני רק יכול לומר, שמי אורי שומרת ממשרד האוצר.
אורי שומרת: בנוגע לחוק ספציפית, וסליחה שאני מתפרץ לדברייך, כמו שגילי אמרה, החוק עבר, אני יודע שהוא עבר בוועדת השרים לענייני חקיקה.
טלב אלסאנע: בוועדת שרים בשלב הראשון.
אורי שומרת: כן.
אורי שומרת: קיבלתי טיוטא של החוק, בנושא התקצוב כבר היום בתקציב 2011 יש בבסיס 5 מיליון שקלים לנושא, המיועדים ספציפית לעניין של מנהל יחידת נוער רשותי.
אורי שומרת: התקצוב יהיה דיפרנציאלי, על פי קריטריונים שיקבע שר החינוך.
אורי שומרת: עכשיו, התקצוב כן יהיה דיפרנציאלי במטרה שימונה מנהל יחידת נוער רשותי וגם ברשויות החלשות.
טלב אלסאנע: חשוב מאד.
טלב אלסאנע: הערה חשובה.
גילי דנה: תודה על ההערה והחיזוק.
גילי דנה: בנוסף, התחלתי לסקור את בעלי התפקידים, יש לנו עשרות אלפי, קרוב ל-30,000 מדריכים בתנועות הנוער ברחבי הארץ.
גילי דנה: חברה שאתה יכול למצוא בני 18, 19, שהם כבר רכזי סניפים, ובוודאי בני 16 שמדריכים בני נוער, ויש פה בני נוער שבוודאי יש להם התנסות בתנועות הנוער.
גילי דנה: ואנחנו רואים בני נוער שמגדלים בני נוער.
גילי דנה: עכשיו, אם אנחנו מדברים על תרבות שתייה ונכניס פה לדעתי גם אלכוהול, כי אלכוהול הוא סם לכל דבר, הוא רק סם חוקי.
גילי דנה: וסמים, הרי שהם,
טלב אלסאנע: אני חושב שצריך להתייחס באמת לזה כאל סם ואז המסר השלישי בזה,
גילי דנה: בוודאי, בוודאי, כי אלכוהול הוא סם.
גילי דנה: והחברה המדריכים הם בעצמם בני נוער, והם בעצמם בתוך תרבות השתייה והסמים, מי יותר, מי פחות, למרות שהגבולות,
טלב אלסאנע: אנחנו מקדמים בברכה את חבר הכנסת ד"ר עפו אגבאריה בבקשה.
גילי דנה: ברוך הבא.
גילי דנה: בוקר טוב.
גילי דנה: אז אני אומרת – המתח והדילמה מאד גבוהה אצלם, אצל החברה הצעירים שהם בעצמם מדריכים.
גילי דנה: כי ראשית הם בעצמם בני נוער.
גילי דנה: אמנם בתנועה או בגוף שהם עובדים בו יש גבולות ברורים – לא שותים, לא מעשנים במסגרת התנועה.
גילי דנה: אבל תרבות השתייה ותרבות הסמים נוגעת גם בהם, ואנחנו מוצאים אותם במבוכה, בבלבול, בהימנעות מקיום שיח אמיתי עם החניכים שלהם, וקודם כל עם עצמם.
גילי דנה: וכאן חברנו עם שפי בתוך המשרד ועם הרשות למלחמה בסמים, בצוותי חשיבה ופיתוח תוכניות ייחודיות לבעלי התפקידים האלה ואחרים שעוד לא מניתי.
גילי דנה: יש לנו כוחות סמי-מקצועיים, חלקם לובשי מדים.
גילי דנה: למשל, גרעיני נחל בפרק המשימה שלהם בקהילה.
גילי דנה: או ש"ש, חברי שדחו צבא ונכנסים, וכולם בני נוער.
גילי דנה: ופיתחנו תוכנית שאנחנו מאד גאים בה, והמשובים עליה מאד טובים ואומרת ככה-  קודם כל מתן מדע רלבנטי בנושאים האלה.
גילי דנה: שנית, ברור עמדות פתוח, לא ממקום שיפוטי, של כל אחד איפה הוא נמצא מול התרבות הזאת.
טלב אלסאנע: מתי, כשאת אומרת הבטחנו, מתי זה היה?
גילי דנה: אנחנו בשנה האחרונה ממש,
טלב אלסאנע: ולאן זה הגיע, לכמה, ומאחר ולגבי תנועות הנוער, למיטב ידיעתי ואם אני טועה תקני אותי, במגזר הערבי כמעט ואין נוכחות משמעותית של תנועות הנוער, והשאלה איך אתם מגיעים לבני הנוער במגזר הערבי, ומה התוכנית שלכם לטפח תנועות נוער במגזר הערבי.
גילי דנה: אני שמחה על השאלה.
גילי דנה: הצופים הערבים אתה וודאי מכיר אותם.
גילי דנה: הנוער העובד והלומד יותר ויותר, אם פותחים לו דלת, נכנס אל רשויות ערביות.
טלב אלסאנע: ממש אני הייתי מעוניין לשמוע משהו מעשי.
טלב אלסאנע: זאת אומרת 'אם פותחים לו דלת' – זה לא אומר לי כלום.
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לדעת מה המצב, אנחנו רוצים לקבל דיווח, מה המצב העובדתי היום בקשר לעניין של תנועות הנוער במגזר הערבי.
טלב אלסאנע: אם יש לכם גם נתונים, נשמח לקבל.
גילי דנה: יש לנו נתונים, כי כאן יש לך את הטבלה המפורטת, איפה באיזה רשויות פועלות תנועות הנוער.
גילי דנה: במגזר הדרוזי יש את התנועה הדרוזית.
גילי דנה: במגזר הערבי אמרתי, הצופים הערבים והנוער העובד והלומד, כאשר מה זה אומר 'פותחים דלת', זה אומר נותנים משכן, נותנים מקום, מתקצבים פעולה, גם הנוער הלומד וגם הרשות המקומית, ואז נעשות פעולות.
גילי דנה: אבל אתה יודע, אני מוכרחה להודות.
טלב אלסאנע: מתוך הרשימה, מפנה את תשומת ליבי גלעד, שיש 51 רשויות מקומיות שאין תנועות נוער, ואני יכול לתאר לעצמי שרוב אותן רשויות מקומיות הן במגזר הערבי.
טלב אלסאנע: האם העניין הזה נדון והאם אתם מתכוונים לדון בעניין הזה, ומה אתם הולכים לעשות בעניין הזה?
עפו אגבאריה: ועוד הערה קטנה, תראה, למשל באום אל פאחם יש שני מקומות אשכול חברתי כלכלי, ובאבן יהודה יש 8 שמטפלים בנוער.
עפו אגבאריה: כאשר אבן יהודה זה אולי חמישית מה-
טלב אלסאנע: אשכול 2 זה אשכול נמוך, זה מופיע בסוציו אקונומי הכי נמוך, אבל אחר כך אתה תראה את מידת המעורבות, אבל אני ראיתי למשל בעניין של מעלה אדומים, אז יש גם מתנ"ס, גם תנועות נוער, יש גם מתאם הרשות למלחמה בסמים, יש גם, זאת אומרת הם מוקפים והם מטופלים מצוין.
טלב אלסאנע: מצד שני אתם עוברים ליישוב כמו ז'אסר אזרקה, שכל יום יש לנו צרות צרורות, ואז אנחנו לא נמצאים, הם מחוץ למדינה בהקשר של תנועות החינוך הלא פורמאלי והטיפול של כל הגורמים המכובדים שנמצאים סביב השולחן הזה.
טלב אלסאנע: ולכן זה אומר כישלון אחד גדול.
טלב אלסאנע: אנחנו האחראים, כי אנחנו נותנים איפה שיש, ולא נמצאים איפה שאין, ודווקא המבחן שלנו להיות איפה שצריך להיות – באותם יישובים חלשים שיש בהם את הבעיה האמיתית.
גילי דנה: אני מסכימה איתך.
גילי דנה: אני רוצה לחזק ולומר שתנועות הנוער על פי חוק, הן אוטונומיות בדרכן ובאידיאולוגיה שלהן.
גילי דנה: אנחנו כמשרד, על פי תבחיני סף מסוימים, תומכים או לא תומכים בהן.
גילי דנה: יש תנועות שאנחנו לא תומכים בהן.
גילי דנה: אנחנו מכירים פה את הבג"צים של החרדים.
גילי דנה: אם אין שם ליבה שאנחנו מחייבים אותה, אנחנו לא תומכים בהם.
גילי דנה: תומכים – משמע תקציבית.
גילי דנה: לכן, מת"ן שזה מועצת תנועות הנוער, הארגון של כל תנועות הנוער, הוא אשר גם הוא כמועצה לא יכול לחייב תנועה להיכנס לכאן ולשם, זה שיקול של התנועה.
גילי דנה: אני מציעה, עם כל החשיבות של הנושא, לקיים דיון איתם, עם מת"ן.
גילי דנה: לצערי הם התנצלו, אני לא רואה נציג שלהם פה היום, אבל גם הם הוזמנו לכאן.
טלב אלסאנע: אין שום סיבה.
טלב אלסאנע: מה הסיבה שלא הגיעו?
טלב אלסאנע: הנושא הזה נוגע אליהם ומאד רלבנטי לגביהם.
גילי דנה: לי הם אמרו שהם לא יוכלו להגיע, אבל אני מניחה שיתנצלו גם בפניכם.
גילי דנה: כדאי ומומלץ יחד איתנו, כי כמו שאמרנו אנחנו תומכים בהם על פי תבחיני סף, על פי קריטריונים ידועים מראש, ו-
טלב אלסאנע: כי אם אנחנו עוברים על גבי הרשימה של תנועות הנוער, ואנחנו לא רוצים להפוך את הדיון לנושא של תנועות הנוער בלבד, אבל מאחר שאנחנו כבר מתייחסים לאחד התחומים שיכולים לתרום לסוגיה של החינוך הלא פורמאלי, אז רוב הרשימה זה של תנועות הנוער המוכרות, כמעט כמה יש 20?
טלב אלסאנע: כמה תנועות נוער יש?
גילי דנה: כן, מוכרות.
טלב אלסאנע: אז כמעט ואין תנועת נוער רצינית אחת שקיימת במגזר הערבי, וזה חיסרון אחד גדול.
טלב אלסאנע: לדעתי צריך לעודד ולטפח, ולדעתי אף אחד לא מבקש לסטות מהקריטריונים, אלא אפשר לעודד.
טלב אלסאנע: זאת אומרת ברגע שהם מעמידים, כי זה אינטרס לא שלהם אלא אינטרס שלכם, אינטרס של כולנו, שיהיו גופים שיטפלו.
טלב אלסאנע: זה אחד הכלים שעוזרים להתמודד בשטח, ברמה של השטח.
גילי דנה: צודק.
טלב אלסאנע: אחרת יהיה לנו הצהרות מצוינות, אבל זה לא יחלחל לשטח.
גילי דנה: צודק, ויש לנו גם תקציב ליוזמות מיוחדות, ואחד הקריטריונים ליוזמות מיוחדות זה אשכול, על פי הלמ"ס, זה אשכול נמוך.
גילי דנה: ולכן, לצערנו, הרשויות הערביות נכנסות לאשכול הזה.
טלב אלסאנע: זה אחד הקריטריונים להכרה בתנועות?
גילי דנה: לא להכרה בתנועות, ליוזמות מיוחדות של התנועות בפריפריה.
גילי דנה: פריפריה גיאוגרפית ופריפריה חברתית.
טלב אלסאנע: והתנועות היוזמות.
גילי דנה: כן, התנועות יכולות ליזום ולבוא ולהגיד אנחנו מבקשים סכום כזה וכזה, ליוזמה חברתית ביישוב פריפריאלי שעוד לא עבדנו בו עד היום.
גילי דנה: כך שזה נותן פתח גם אם הן לא עובדות ברשות הזאת, ליצור שם איזו שהיא יוזמה חברתית מהסוג שאתה מדבר.
גילי דנה: כי יוזמות חברתיות, ואני מסכימה איתך, גורמי חוסן, פנאי, מועיל, אטרקטיבי לבני הנוער, מוריד התנהגויות סיכון.
גילי דנה: זה ברור.
גילי דנה: וזה הקו שאנחנו הולכים – חיזוק גורמי חוסן, הפחתת גורמי סיכום.
גילי דנה: גם בנוער הנורמטיבי, כי אתה סקרת גם את הקושי בנוער הקצה, ואולי נשמע גם את אילן אחר כך, וחשוב לשמוע כמובן גם את נציגת התלמידים ואת החברים האחרים פה.
גילי דנה: אבל אנחנו הולכים פה, וחשוב גם ביקשתי מגלעד שיהיה ברור, כי בסקירה נכתב טיפול בהתמכרויות.
גילי דנה: ממש לא.
גילי דנה: אנחנו עוסקים במניעה.
גילי דנה: בחיזוק גורמי חוסן.
גילי דנה: במתן פתרונות לפנאי איכותי, וגם כלים והתמודדות כמו שאמרתי לכם ולמדריכים, וגם למועצות התלמידים – איפה אני, בתפקיד הייצוגי שלי, במתח שבין תרבות השתייה, תרבות הסמים, לבין האחריות החברתית שלי.
גילי דנה: הבירור הזה הוא מאד רלבנטי להם, והם מבקשים יותר ועוד.
גילי דנה: כל מה שאנחנו צריכים לעשות זה להמשיך לשלב זרועות, כי אנחנו עושים את זה כבר, אבל לעגן תקציבים ולשים את המסגרות הלא פורמאליות שיש בהן אפקטיביות אדירה, משום שהשיח הרבה יותר פתוח, הרבה יותר רלבנטי, פחות שיפוטי ומאד נותן מענה לבלבול ולמבוכה לא פעם, כשהחברה נמצאים בה, עם דאגה.
גילי דנה: אתה תשמע גם את בני הנוער, גם הם דואגים למצבם.
גילי דנה: ואם תרצה, ואם יש זמן, אני לא מכירה את החברה, אני מברכת אתכם.
טלב אלסאנע: אנחנו ניתן לנציג אחד מהם שיציג הערות תוך כדי סוף הדיון.
טלב אלסאנע: לגבי הכלים שאתם מעניקים לאותם מדריכים, אז כל החומרים וההסברים זה בשפות – ערבית, עברית,
גילי דנה: גם בערבית.
גילי דנה: זה מתורגם גם לערבית.
גילי דנה: חומרים שמפיקים הרשות למלחמה בסמים וגם בשפ"י יש תרגום.
טלב אלסאנע: ולגבי חברת המתנ"סים, את שיתוף הפעולה, מה הפעילות המשותפת שאתם עושים.
גילי דנה: בבקשה.
מיכל אפללו: קודם כל כן, יש שיתוף פעולה.