GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אושרת אוראל: שוב כשאנחנו מדברים על תקיפת נושא הייבוא וגם סחר אנחנו מדברים גם על סחר ברמה הכי נמוכה בשרשרת הזאת.
אושרת אוראל: אבל זה בהחלט כחלק מיעדי המפכ"ל לשנים הקרובות.
אושרת אוראל: מרב המאמצים מוקדשים גם לנושא הסמים.
אהוד וולף: אם אפשר להתייחס לתרומה האפשרית של הכנסת לטובת המאבק הזה.
אהוד וולף: מי שרואה את התמונה רק מהשלב שהחומר נתפס והגיע למעבדה לזיהוי.
אהוד וולף: כלומר אחרי שעברנו את כל שרשרת הפעילות שנעשתה בשטח וזה הגיע לפתחה של המעבדה.
אהוד וולף: הבעיה הראשונה המוצבת לפנינו היא חוק המעצרים – זה סיפור גדול.
אהוד וולף: כמדינה מערבית וכמדינה שהיא ליברלית בתפיסה שלה אנחנו רוצים לצמצם את פרק הזמן שבו אדם שיש נגדו איזה חשד בלבד, נמצא במעצר.
אהוד וולף: מצד שני עד שחולף פרק הזמן הזה שהוא 24 שעות המעבדה צריכה גם להגיד משהו אם נתפס בידיו חומר שחשוד כסם.
אהוד וולף: אם תפסו אותו בשעה 05:00 לפנות בוקר והביאו אותו בפני שופט בשעה 08:00, נסעו חמש שעות והגיעו לבדיקה, לא נשאר לי הרבה זמן כדי לבדוק את החומר הזה, מה גם שהוא מגיע בדרך כלל בשעות אחר הצהריים או הערב ובשעה 08:00 למחרת צריך לתת תשובה.
אהוד וולף: כאן מתחילה בעיה אחת.
אהוד וולף: הבעיה מסוג שונה לגמרי היא מבנה פקודת הסמים הישראלית.
אהוד וולף: כמו שאנחנו יודעים היא פקודה ולא חוק, כלומר ישראלית מנדטורית.
אהוד וולף: הפקודה הזאת היא פקודה פרטנית, כלומר התוספת הראשונה לפקודה מכילה רשימה ארוכה מאוד של חומרים שעליהם חלה הפקודה.
אהוד וולף: בחודש אוגוסט אחרון אחרי מאמצים גדולים מאוד של הרבה גורמים, הוכנס איזה שינוי מהותי לפקודה הזאת כלפי ארבעה חומרים שהיוו בסיס מבני ליצירת רוב החומרים שנתפסו בפיצוציות בחמש השנים שהתופעה קיימת אצלנו.
אהוד וולף: כלפיהם הופעלה הפקודה במתכונת יותר נרחבת, מה שכינינו "חוק הנגזרות".
אהוד וולף: קדם לזה מהלך שכ- 100 חומרים שונים הוכנסו לפקודה במשך שנתיים שלוש.
אהוד וולף: זה תהליך לא תקין משום שאי אפשר לתפור חוק לפי מידות המציאות אלא החוק צריך להחיל מטריה הרבה יותר רחבה.
אהוד וולף: בכל פעם הייתה תופעה שברגע שמכניסים חומר לפקודה אז החומר הזה היה יורד מהמדפים ואחר היה בא במקומו.
אהוד וולף: עד שהיינו מזהים את החומרים ועושים את כל המהלך ומאשרים, מהצד השני של הדבר הזה אי אפשר להגיד שכל החומרים שבעולם אסורים כסמים אלא אם הוכח אחרת.
אהוד וולף: צריכים לעשות את האיזונים בין הפקודות האלה בין הפקודות השונות בעולם.
טלב אלסאנע: חומרים מסוימים?
אהוד וולף: היום הזיהוי הוא לפי המבנה הכימי של החומר.
אהוד וולף: אנחנו מתמודדים עם הרבה בעיות ואני לא אטריח אתכם בבעיות האלה.
אהוד וולף: אבל ביום בו נכנס החוק המורחב לגבי סמי הפיצוציות נחשפנו לתופעה של החומרים הסינטטיים שזה מה שמוכרים היום בפיצוציות כמו "מבסטון" "סבבה" וכל הדברים האחרים.
אהוד וולף: דברים שהיו ידועים באירופה ובארצות הברית כבר שנתיים קודם.
אהוד וולף: הם מצאו את מקומם אצלנו כתחליף או חלופה ל"חגיגת" ולדברים אחרים.
אהוד וולף: שוב, גם כאן יש התחלה של תהליך חקיקה וגם הוא פרטני.
אהוד וולף: אז ייקח לנו חודש חודשיים להכניס את החומר הזה לפקודה ואז ימצאו חומרים אחרים וחוזר חלילה.
אהוד וולף: צריך לעשות כאן מהלך קצת יותר גורף ולחשוב יותר יצירתי.
אהוד וולף: כמובן בגיבוי של ייעוץ וחקיקה של פרקליטות המדינה, שלא נמצאים כאן, וגם של גורמים אחרים.
אהוד וולף: בנוגע לענישה, אין אחידות בענישה בבתי המשפט השונים.
אהוד וולף: אין ענישת מינימום ואין דברים אחרים.
אהוד וולף: מגבילים את חירותו של השופט.
אהוד וולף: אבל אנחנו יודעים שבפקודת הסמים העונש המקסימאלי בה הוא 20 שנה על סחר ו- 25 שנה על הדחת קטין.
אהוד וולף: אבל אף אחד מאיתנו לא מכיר וגם אחרים, פסקי דין שהכריעו את הדין על הדברים האלה.
אהוד וולף: 15 שנה זה באמת דבר נדיר.
אהוד וולף: נגיד יותר מזה שנמצא בסטטיסטיקה שאנחנו עשינו שאין פער מאוד מאוד גדול בין הממוצע של הענישה של מאסר בפועל על צריכת סמים לבין ענישה בפועל על סחר בסמים.
אהוד וולף: מה שהיינו כן רוצים שיהיה.
אהוד וולף: הפער בממוצע הוא בסביבות החצי שנה – זה כמעט שום דבר.
יואל חסון: ואתה היית רוצה שעל סחר יהיה יותר.
אהוד וולף: ברור.
אהוד וולף: הפקודה מאפשרת.
אלי דוידסון: החוק הוא חמור.
אהוד וולף: צריכה זה 3 שנים, על סחר זה 20 שנים ובישום זה שמונה חודשים וזה שנים עשר חודשים.
טלב אלסאנע: אנחנו הולכים לקיים דיון בעניין הזה.
אהוד וולף: חוקים אחרים שאינם מיושמים בנושאים האלה - אני חושב שזה כמענה לפרק הזמן שבו נתפסים חומרים והם עדיין לא כלולים בפקודת הסמים.
אהוד וולף: מבחינת הנפח שלו זה עדיין מהווה בין 6% ל- 10% מנפח התפיסות ומנפח התיקים שלנו.
אהוד וולף: כל השאר זה הסמים הידועים והמוכרים – הסמים הוותיקים.
אהוד וולף: אלו אנשים שמצד אחד מנסים לא לעבור על החוק ולא להיחשב כעברייני סמים אבל כן למכור את הרעל הזה לנוער שלנו.
אהוד וולף: שוב זה מוכח שהפיצוציות הן השער לעולם הסמים.
אהוד וולף: הם מכילות קהל נורמטיבי לחלוטין.
אהוד וולף: זאת אומרת סטודנטים, חיילים, תלמידי תיכון, הם בסך הכל ילדים טובים שממשיכים לנהל אורך חיים נורמטיבי עם חשיפה לסמים.
אהוד וולף: קיימים חוקים אחרים כמו חוק העונשין ופקודת הרוקחים, חוק החומרים המסוכנים.
אהוד וולף: הם קיימים.
אהוד וולף: הענישה עליהם לפחות בחקיקה היא יותר נמוכה ומטריית ההיקף שלהם היא יותר רחבה אבל הם לא עודכנו כבר הרבה שנים.
אהוד וולף: אף אחד מאיתנו לא זוכר מתי עודכן לאחרונה חוק חומרים מסוכנים או פקודת הרוקחים או איך בכלל עושים את התהליך הזה.
אהוד וולף: יכול להיות שלצד קידום החקיקה והשינוי המתמיד של פקודת הסמים המסוכנים יצטרכו גם את השינוי בתוספות לפקודות לחוקים האלה.
אהוד וולף: צריך משרד, לא משרד הבריאות אלא משרדים אחרים שצריכים לקדם את המהלך הזה.
אהוד וולף: יכולה לשבת אותה וועדה מייעצת שהיא אותה וועדת מומחים שיושבת ברשות הלאומית למלחמה בסמים שטפל בדברים האלה.
אהוד וולף: דבר אחרון, הקמת מרכז מידע ארצי, זה בהמשך למה שנאמר כאן.
אהוד וולף: הוועדה ישבה וישבו בה רופאים ממחלקות רפואה דחופה.
אהוד וולף: דובר על הקמת מרכז מידע ארצי שברגע שמגיע מישהו שנחשד או שיש חשש לגביו שהוא מגיע לבית החולים בעקבות נטילה של איזה חומר סם, או אפילו שאינו סם אך משפיע על הגוף, צריכה להיות הפצה של המידע הזה גם למקומות אחרים.
אהוד וולף: גם אלינו כמעבדה מרכזית שמקבלת את הנתונים.
אהוד וולף: גם המעבדה הטוקסיקולוגית בבית החולים שיבא, גם למשרד הבריאות וגם למקומות אחרים.
אהוד וולף: המלכוד בדבר הזה הוא שאנשים יחששו בגלל צנעת הפרט ויחששו לחשוף את עצמם בבתי החולים כמי שנחשפו לסמים.
אהוד וולף: צריך להתגבר על הפער הזה כי בסופו של דבר גובר כאן הצורך בטיפול והצורך באכיפה על פני צנעת הפרט והדברים האישיים.
טלב אלסאנע: נבקש את נציג שירות בתי הסוהר.
טלב אלסאנע: איננו.
טלב אלסאנע: בבקשה הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.
יאיר גלר: אני הייתי מציע שנשמע קודם את נציג המכס, ברשותך.
זאב ציגלברג: אני ממונה על היחידה למלחמה בסמים והלבנת הון של המכס, רשות המסים.
זאב ציגלברג: אנחנו עובדים על פי החלטת ממשלה משנת 1995 בתחום התפיסה, מניעה וייבוא סמים למדינת ישראל במעברים הבינלאומיים.
זאב ציגלברג: הדגש הוא על המעברים הבינלאומיים, לא בגבולות אלא במעברים עצמם.
זאב ציגלברג: אנחנו מונים 62 איש בשישה מדורים בכל הארץ.
זאב ציגלברג: אנחנו עובדים יפה ובצניעות, אולי אחרים יגידו את זה טוב ממני.
זאב ציגלברג: בכל מקרה הנתונים נמצאים בוועדת הסמים.
זאב ציגלברג: ביצענו ריכוז נתונים לפני שבועיים שלושה לכנס הגדול שהיה בנושא הזה.
זאב ציגלברג: ברמת העיקרון אנחנו כמובן עובדים עם משטרת ישראל.
זאב ציגלברג: אבל מעבר לכך אנחנו עושים ומנסים לאתר יבואני סמים על פי תכנית מחשב שאנחנו מזינים בכל מיני פרמטרים – סימנים מחשידים, ותופסים.
זאב ציגלברג: בנוסף לשישה מדורים שיש לנו יש לנו מדור כלבנים ארצי שחלקם נמצאים בנמל תעופה בן גוריון וחלקם בחיפה ואחד באילת.
זאב ציגלברג: אני רוצה לציין שיש להם תפיסות יפות.
יואל חסון: המספרים שלכם זה ביחד?
יואל חסון: מה שאתם תופסים.
זאב ציגלברג: מה שאנחנו תופסים עובר לטיפול משותף עם החבר'ה של משטרת ישראל.
זאב ציגלברג: כמובן שיש לנו את המספרים שלנו.
קריאה: אם מתברר שזה סם.
זאב ציגלברג: אם מתברר שזה סם.
זאב ציגלברג: כל התופעה של "יאבה" שהוזכר פה התחילה אצלנו, כלומר הגילוי הראשון.
זאב ציגלברג: בדרך כלל זה במשלוחי חבילות ולא בכמויות גדולות, כלבי הסמים מריחים את זה.
זאב ציגלברג: יש גם את העניין של "סם האונס" שלאחרונה נתפסו כמויות לא קטנות של הסם הזה.
יואל חסון: "יאבה" זה הסם של התאילנדים?
זאב ציגלברג: זה כמו משקאות האנרגיה, בשבילם זה אותו דבר.
זאב ציגלברג: זה סם שיש בו כ- 20% אקסטזי.
אהוד וולף: איזה 20%, יש בו פחות מ- 2%.
אהוד וולף: זה סם לכל דבר.
אהוד וולף: אם מציינים את זה מדובר בסם מטאמפטמין.
אהוד וולף: זה הסם השני בנפיצותו במרכז אירופה, בחלקים של מה שנקרא מזרח אירופה, רומניה, צ'כיה, סלובקיה ועוד.
אהוד וולף: גם בארצות הברית וגם במשולש הזהב.
אהוד וולף: כאן המזרח התיכון נקי ממטאמפטמין למעט העובדים הזרים התאילנדים.
יואל חסון: נוהגים כל פרמטר להשוות ל- OECD איפה אנחנו בנושא הזה?
יואל חסון: איפה אנחנו נמצאים אם אתה עושה את חשיפה לסמים, כניסת סמים, תפיסות – כל הפרמטרים הרלוונטיים?
יואל חסון: אתה יודע?
אהוד וולף: אני לא יודע להגיד לגבי תפיסות, אני יודע להגיד מבחינת זיהוי החומרים.
אהוד וולף: אנחנו די דומים לאירופה בסך הכל.
אהוד וולף: מבחינת הפרופיל - - -
גלעד נתן: יש לכם מספיק אנשים, יש לכם מספיק כלבים?
גלעד נתן: למה אתם לא מוסיפים צרכים?
זאב ציגלברג: אנחנו מוסיפים צרכים שונים אבל לצערי אנחנו מוסיפים אותם ברמה התיאורטית.
זאב ציגלברג: שוב, כמובן אתה הייתה בביקור ואתה יודע שכלבי סמים אין לנו מספיק.
זאב ציגלברג: הבעיה פחות ברכישת כלבי סמים מאשר קבלת תקנים למובילי כלבים, לכלבנים עצמם.
זאב ציגלברג: כלב זה כסף וזה אומנם הרבה כסף.
זאב ציגלברג: אנחנו שולחים את הכלבנים שלנו לארצות הברית למכללה של המכס האמריקאי.
זאב ציגלברג: זו מכללה ואני לא מגזים, עושים קורס של שנים עשר שבועות בארצות הברית.
טלב אלסאנע: את הכלבים רוכשים שם?
זאב ציגלברג: את הכלבים אנחנו מקבלים/קונים מהם, זה קורס של שנים עשר שבועות, זה קורס מקצועי ארוך וממש ממצה.
זאב ציגלברג: אנחנו עובדים בשיטה האמריקאית.
יואל חסון: איפה הם מטופלים?
זאב ציגלברג: אצלנו.
זאב ציגלברג: הם מטופלים ושמורים אצלנו ברמה האמריקאית.
טלב אלסאנע: יש אחוז טעות לכלבים?
זאב ציגלברג: יש אחוזי טעות לכלבים וזה בדרך כלל טעות מעבר.
זאב ציגלברג: כלומר היו הרבה תפיסות - - -
טלב אלסאנע: מצרפים חומרים שאינם סם?
זאב ציגלברג: כלב יכול להפריד עד 21 סוגי ריחות ולא איכפת לו בכלל אם תכניס לשם פלפל, חרדל וכל מיני שטויות שאנשים שמים בתקווה שהכל לא יזוהה.
זאב ציגלברג: היו תפיסות כאלה בעבר כולל בדואר דיפלומטי למשל כשנתת את התיק לחבר שלך להודו והוא עישן סמים וחזר ואין סמים בתיק, כלומר זה היה על יד סם הכלב עדיין יזהה.
זאב ציגלברג: זאת אומרת שאין לו ווליום של רגישות.
זאב ציגלברג: אבל אין בדרך כלל טעויות של כלבים שלא מזהים סמים.
זאב ציגלברג: שוב זה נושא מקצועי.
זאב ציגלברג: הוועדה הייתה בנמל תעופה בן גוריון לא פעם, ואתה כמובן מוזמן בת שבע פנחסוב תדאג ואנחנו נארח.
טלב אלסאנע: נציג משרד האוצר בבקשה.
יאיר אידר: אם זה בסדר אני אשמח להציג אחר כך.
טלב אלסאנע: נציג הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול בבקשה.
יאיר גלר: ראשית ברכותיי למינוי.
יאיר גלר: דיברנו גם בשבוע שעבר בכנס שהיה עם משרד החינוך כאן באודיטוריום.
יאיר גלר: בכניסתך לתפקיד למרות שהיית כבר בעבר אני בטוח שיש הרבה נושאים חדשים שתלמד.
יאיר גלר: ברשותך אני קודם אענה לחבר הכנסת יואל חסון על מנת להבהיר.
יאיר גלר: מצבנו לעומת העולם המערבי וגם ביחס לארצות הברית הוא כזה שהאחוזים הם די דומים.
יאיר גלר: אבל בעוד שבשנים האחרונות בארצות הברית ומערב אירופה יש עליה במספר המשתמשים בסמים וגם בשינוי סוגי הסמים, הרי בישראל יש גם יציבות ואפילו ירידה קלה.
יאיר גלר: אבל יש לנו עליה קשה מאוד בצריכת אלכוהול.
יאיר גלר: מבחינתנו אלכוהול הוא סם עם כל - - -
טלב אלסאנע: אני מבין שהעניין של הירידה זה עניין של החשיפה.
טלב אלסאנע: זו פונקציה של חשיפה וגם הסקרים.
יאיר גלר: אבל כאמור יש לנו שתי בעיות.
יאיר גלר: הבעיה הראשונה באלכוהול ועל כך הממשלה והכנסת נתנו את דעתם בהרבה מאוד פעילויות ובחקיקות עליהן אני בהמשך ארחיב את הדיבור.
יאיר גלר: הבעיה השנייה הם אותם סמי פיצוציות וחומרים בפיצוציות.
יאיר גלר: כלומר לא רק אותם סמי "חגיגת" והסוגים האלה שאולי ארחיב עליהם.
יאיר גלר: גם בנושא של הנדיפים כמו טיפקס ודבק מגע, אדי דלק, ואותם חומרים שאתה יכול להשיג כמעט בכל חנות וכל מרכול.
יאיר גלר: כמו שציין דוקטור אהוד וולף אתה לא יכול לעצור את מדינת ישראל ואתה לא תעצור מחר מכירה של דבק מגע ברשת "אייס".
יאיר גלר: זה נשמע הזוי על פניו.
יאיר גלר: בכיוון הזה אתה בכלל צריך לעבוד בערוץ של מניעה, של הסברה, של הורה שיפקח עין כדי שהילד לא ייקח את הטיפקס ויעשה בו שימוש במקום למחוק את האות המיותרת.
יאיר גלר: או שימוש של סם כזה או אחר בצורת שקית, ואולי על זה נרחיב במקום אחר.
יאיר גלר: עוד דבר אחד אני חייב להשלים בנושא שלך.
יאיר גלר: יש הרבה מאוד תאונות דרכים מעבר לכך שאין כמעט מערכת נתונים מסודרת שמגיעה לרשויות שצריכות לטפל בכך.
יאיר גלר: יש הרבה תאונות של נ.ב.
יאיר גלר: - נזק בלבד, שמחליפים פרטים.
יאיר גלר: הנהגים מחליפים פרטים האחד עם השני, אנחנו מדברים כאן על אחוזים מאוד מאוד ניכרים.
יאיר גלר: מעבר להחלפת פרטים אין לך צל של מושג האם זה כתוצאה משימוש בסמים, אלכוהול או מכל מיני סיבות אחרות.
יאיר גלר: חברות הביטוח רק בודקות מי לא נסע בעצור ומי עקף בפס לבן או דברים מהסוג הזה.
יאיר גלר: הן כמובן לא בודקות את הסיבות והן מעדיפות לסגור את העניין ביניהן ברמת הסכם כספי כזה או אחר ובכך לסגור את הסיפור.
יאיר גלר: זו לקונה אמיתית.
יאיר גלר: כלומר מספר התאונות עצום ומקור התאונה בדרך כלל בשימוש בסמים ובאלכוהול.
יאיר גלר: שוב, מכל הטעמים האפשריים לא נכנסים למהלך הזה.
יאיר גלר: הערה שלישית שאני חייב וגם כן עלה פה בדיון, בחקיקה לדעתי אין לי איתה בעיה מיוחדת.
יאיר גלר: יש לי בעיה עם בתי המשפט.
יאיר גלר: מתוך עשרה כתבי אישום בין שמונה לתשעה נסגרים בהסדרי טיעון במקום עשרים שנות מאסר או תשע עשרה - עשרים, זה נסגר בין שנתיים לשלוש שנות מאסר.
יאיר גלר: מתוך זה מורידים את השליש ואת המנהלי.
יואל חסון: יש לך הסבר לזה?
יאיר גלר: אלו בתי המשפט.
יאיר גלר: התובעים המשטרתיים, ואני אומר את זה כמעט מצטט את המפכ"ל הצפוי להיכנס, היכולת להתחיל לבנות כל תיק בראיות ובכל התהליך המשפטי הארוך והמסורבל דרוש הרבה יותר כוח אדם בעיקר, כוח אדם משפטי וכמובן תקציבים משפטיים אחרים של ראיות.
יאיר גלר: על זה יש סוג של הסכמה שאומר עדיף לסגור את העניין ברמה של הסדר טיעון.
טלב אלסאנע: לחץ בבתי המשפט ועומס.
טלב אלסאנע: אז בדרך כלל זוקפים לנאשם טובה שהואיל להודות.
יאיר גלר: סוחר סמים שהולך לשנתיים ברוטו, תתחיל להוריד מזה ותגיע לנטו של שנה או שנה ומשהו.
יאיר גלר: תבין שלמעשה אין כאן הרתעה משמעותית כי הרווחים הם במיליארדי שקלים.
יאיר גלר: כולנו מכירים את המחירים.
יאיר גלר: יש לנו כאן בעיה מאוד מאוד רצינית.
יאיר גלר: אני יכול לומר שגם המפכ"ל הנוכחי וגם המפכ"ל הבא מזהים את זה כבעיה מאוד מאוד רצינית.
יאיר גלר: יש גם את העניין של א.ת – אי תביעה, לגבי הצעירים שנתפסים.
יאיר גלר: אנחנו יודעים שלמעלה מ- 20,000 תיקים היו יכולים להיפתח בפוטנציאל מדי שנה.
יאיר גלר: הם לא נפתחים ראשית מהרצון לא לפגוע בנער, אני מסכים עם זה לחלוטין, כלומר לא לפגוע בו הן בגיוס לצבא או במקום העבודה - - -
טלב אלסאנע: זה לא מופיע בכל הרישומים?
טלב אלסאנע: זה הפעם הראשונה, השנייה או השלישית?
יאיר גלר: אני לא יודע איך זה במשטרה.
יאיר גלר: וזה בפעם הראשונה.
גלעד נתן: על סחר או על שימוש?
יאיר גלר: אני מדבר על שימוש.
יאיר גלר: כמובן מדובר על צעיר שמשתמש.
יאיר גלר: על סחר הסברתי את הבעיה שסוחרים נמצאים איתנו ולא בבתי הסוהר.
יאיר גלר: בארצות הברית סוחר סמים מקבל פי שש, פי שבע, פי שמונה.
יאיר גלר: כאן הגישה מאוד מקלה.
יאיר גלר: שוב, מכל הטעמים של מערכת בתי המשפט הקורסת ומספר התיקים.
יאיר גלר: נאמר לנו גם מהבכיר יותר מפרקליטות המדינה "אם תוסיפו לנו 20,000 תיקים אתם ממוטטים את פרקליטות המדינה ואת בתי המשפט.
יאיר גלר: רק את זה עוד חסר לנו".
יאיר גלר: הם השתמשו במילה הזאת.
יאיר גלר: אבל אני אומר שבעניין הזה לפחות יש הצדקה כי מדובר בצעיר שאתה לא רוצה לפגוע בעתידו.
יאיר גלר: אתה מעדיף ללכת לגישה המקלה.
קריאה: בפעם הראשונה.
יאיר גלר: בפעם הראשונה בהחלט.
יאיר גלר: זה שימוש ולא סחר.
יאיר גלר: לגבי הסחר אני אומר דברים בדוקים, יש בעיה.
יאיר גלר: כמה מילים לגבי הנתונים, אנחנו יודעים שכיום יש בין 300,000 ל- 320,000 משתמשים במדינת ישראל.
יאיר גלר: אבל חשוב לנו ביותר הוא אותו גוף מרכזי של בני הנוער המשתמשים, כאן אנחנו מדברים על כ- 60,000 בני נוער.
יאיר גלר: לגביהם אנחנו מדברים על גילאי 12 עד 18.
יאיר גלר: הגילאים אגב הם מאוד מאוד צעירים.
יאיר גלר: אנחנו מתחילים אגב לראות את השימוש כבר בגילאי 12 וה- 13 עם סמים.
יאיר גלר: לגבי אלכוהול זה עוד יותר מוקדם, בגילאים של 10, 11 משום שכאן מדובר גם על נגישות בבית.
יאיר גלר: להרבה מאוד משפחות במדינת ישראל, אני לא מדבר כרגע על מוסלמים, אבל כמובן לכל האחרים יש בבית.
יאיר גלר: ההורים והקהילה הרבה פעמים שותפים, גם אם הם לא שותפים במוטיבציה אבל אין ספק שהם שותפים בכך שהחומר - הסם הזה שנקרא אלכוהול, נמצא בבית.
יאיר גלר: ההורה בסופי שבוע או בחגים אומר לילד בוא תשתה איתי.
יאיר גלר: לא מדובר כאן על איזו בעיה.
יאיר גלר: אנחנו מדברים על בעיה ברמה אחרת של מודעות ציבורית, של אווירה ציבורית שיוצרת סוג של מענה שנזקק בכיוונים אחרים לחלוטין.
יואל חסון: בדקתם מה השתנה בשנים האחרונות שיש פתאום עליה כזאת גדולה בשימוש?
יאיר גלר: הנגישות.
יאיר גלר: הנגישות, הנגישות, שלוש פעמים נגישות.
יאיר גלר: יש היום קרוב ל- 3,000 פיצוציות במדינת ישראל.
יאיר גלר: אם פעם בתי המסחר היו בשעה 18:00, 19:00, 20:00 סוגרים את השערים פלוס איזה סוג של פיקוח על המכירה, הרי היום כל אחד יכול לגשת לכל פיצוציה ולקנות.
יאיר גלר: נכון שיש היום בעקבות החקיקה שהייתה בחודשים האחרונים לבעל פיצוציה יש סוג של חשש.
יאיר גלר: משום שאם הוא ימכור לילד פחות מגיל 18 גם אם הוא לא בדק תעודת זהות הוא אשם לכל דבר ועניין.
יאיר גלר: יש כמובן את המכירה משעה 23:00 שגם היא מהווה איזה מחסום.
יאיר גלר: יש את איסור השתייה בפארקים, גנים ציבוריים או בחופי הים שגם זה מהווה מענה.
יאיר גלר: יש את הסמכויות של השוטר - - -
קריאה: מרגישים שינוי?
יאיר גלר: יש נתונים.
יאיר גלר: נתנו חצי שזה תקופת מינימום לתקופת מחקר סקר.
יאיר גלר: אנחנו נכנסים בחודשים הקרובים לסקרים, אבל מתוך כל הפגישות עם בעלי הפיצוציות, כי אליהם אנחנו הולכים בלילות ומשתפים פעולה ברמת מידע.
יאיר גלר: המפגש האחרון שלי היה עם שלושה בעלי פיצוציות באילת לפני שבועיים.
יאיר גלר: הם מדברים שם על ירידה בהקיפי מכירה של קרוב ל- 50% באלכוהול, קרוב ל- 50%, אמיתי באילת.
יאיר גלר: זה שיא הצריכה, אחוז גבוה מאוד.
יאיר גלר: כלומר לחוקים האלה ולסמכויות של השוטרים לשפוך את המשקה יש בהחלט אפקט מאוד מאוד משמעותי.
יאיר גלר: תוסיף לזה את הקנסות, תוסיף לזה הרבה מצלמות שמותקנות בהרבה פיצוציות והמשטרה לוקחת את הסרטים האלה.
יאיר גלר: דיברה אושרת אוראל על ארבעה מבצעי פיצוציות אבל אלה ארבעה ארציים.
יאיר גלר: יש עשרות מבצעים כל הזמן שרצים, כי המפכ"ל גם היוצא וגם הבא נתנו לזה עדיפות מרבית.
יאיר גלר: אני בטוח שכשהם ישבו פה לא היה נוח לדבר ליד כל התלמידים, אתם תשמעו נתונים הרבה יותר מאסיביים מבחינת האכיפה.
יאיר גלר: בהחלט המשטרה לוקחת את זה כיעד מאוד מאוד מרכזי, וחשוב גם להגיד את זה.
יאיר גלר: דיברת על חקיקה.
יאיר גלר: מרכז השלטון המקומי, אנחנו חייבים ללכת איתו לתיאום.
יאיר גלר: הוא פרטנר מאוד מרכזי במערכת הזאת.
יאיר גלר: הם חייבים לשתף פעולה.
יאיר גלר: מה שקרה בוועדת שרים לחקיקה לפני מספר חודשים, לטעמנו זה היה שגוי.
יאיר גלר: אנחנו סבורים שהצעת החוק הייתה מצוינת, היא כמובן עדיין קיימת, הצעה שאומרת שבכל עיר ובכל רשות שיש בה למעלה מ- 50,000 תושבים תהייה בה תחנה לחלוקת מתדון, על כל המשמעויות הנגזרות מכך.
יאיר גלר: יש לזה בהחלט חשיבות רבה משום שבהרבה פעמים בתודעה הציבורית במקומות האלה, אני לא רוצה לדבר על חיריה, אבל גם היום כשאתה נוסע לעכו זה מעבר לבית העלמין, או כשאתה נוסע לבית שאן שם אותה תחנה נמצאת בשדות.
יאיר גלר: תחנה שעושה את עבודתה מצוין אבל כל הגישה הציבורית היא שמי שצורך מתדון הוא אדם שלא ראוי שיהיה במקומותינו בחברה.
יאיר גלר: את זה יש לדעתי יש טעם לשנות.
יאיר גלר: לא ראוי לחברה מתקדמת שכך ינהגו באנשים האלה.
יאיר גלר: דיברתם גם על טיפול בכפיה.
טלב אלסאנע: זה מסר כפול.
טלב אלסאנע: אתה רוצה להעביר מסר בחברה שהשימוש בסמים הוא דבר פסול ומצד שני זה אדם שאנחנו צריכים לקבל ולחבק אותו.
יאיר גלר: את המטופלים במתדון.
יאיר גלר: אני מדבר על מתדון וסובוטקס.
יאיר גלר: אלו אנשים שיכולים לתפקד ללא שום בעיה בחברה.
יאיר גלר: כ- 20% או 30% מהם גם מתפקדים, עובדים, בעלי משפחות, לומדים, בהחלט כן.
יאיר גלר: לגביהם אני חושב שיש צורך בשינוי התייחסות.
יאיר גלר: למשל אתה יכול לקחת כדוגמה, נפתח מרכז בתל אביב שהוא היום מספר אחת בעולם.
יאיר גלר: מרכז אביב ברחוב הרכבת, אני מניח שבחודשים הקרובים נזכה לארח אותך שם.
יאיר גלר: הוא נותן את כל הפונקציות האפשריות, כלומר גם למטופלים בסובוטקס ומתדון גם באמצעות מועדון חברתי שפועל וגם יש היום חלק גדול שמטופלים בכיוון של השמה תעסוקתית.
יאיר גלר: כלומר בא ראש עיריית תל אביב והסכים לעניין הזה.
יאיר גלר: יש אומרים "אצלי בתוך בית ספרי", וסיפרה את זה דוקטור פאולה רושקה שגם ממקומות אחרים באים לשם לקבל טיפול.
יאיר גלר: עיריית תל אביב מטבע הדברים לא אוהבת את הזרים האלה, זרים במרכאות כי הם אזרחי המדינה לכל דבר ועניין.
יאיר גלר: אבל היא נותנת להם את המענה והם לא זורקים אותם מהמקום.
יאיר גלר: יש היום מאות אנשים שמגיעים בוקר בוקר ומקבלים את הטיפול כולל טיפול חברתי.
יאיר גלר: אני אומר שלפחות ביעדים שלנו, של משרד הרווחה ומשרד הבריאות שהם המובילים והשותפים המרכזיים, כל הנושא של שיקום תעסוקתי מתבצע במקום הזה.
יאיר גלר: זה דגם שאם הייתי יכול לבקש מכל ראשי הערים לפחות לנסות להתכוון לדגם מהסוג הזה.
יאיר גלר: אני חושב שמדינת ישראל הייתה נשכרת בהרבה מאוד מובנים.
טלב אלסאנע: מי מתקצב את המבנה?
יאיר גלר: גם משרד הבריאות, גם משרד הרווחה.
טלב אלסאנע: זה מרכז משולב שמעבר לטיפול תרופתי הוא נותן שירות נוסף.
טלב אלסאנע: יש נכונות להקים מרכזים דומים בערים אחרות בארץ?
יאיר גלר: קשה מאוד.
יאיר גלר: לא עלויות אלא קודם כל הסכמות של ראשי ערים.
יאיר גלר: אני אומר את זה באופן הפשוט ביותר, אם ראש עיר רוצה זה יקום.
יאיר גלר: למדנו את זה בכל מקום.
יאיר גלר: איפה שמצאנו ראש עיר שרוצה ומקדם את המהלך עשינו את זה.
יאיר גלר: אני אתן לדוגמה את נהריה.
יאיר גלר: בנהריה הייתה חלוקת מתדון בושה וחרפה למדינת ישראל, בושה וחרפה זה הביטוי הכי עדין שאני יכול למצוא.
יאיר גלר: שנים על שנים אנשים היו ללא קורת גג, היו באים ועומדים שעות.
יאיר גלר: הייתה מגיעה איזו ניידת ומחלקת להם.
יאיר גלר: סליחה על הביטוי, את צרכיהם הם היו עושים שם במקום הזה, זה היה אזור תעשייתי.
יאיר גלר: ג'קי סבג ביום כניסתו לתפקיד, אני חושב שביום הראשון הסכים לתת 50%, אנחנו נתנו עוד 50% וראה איזה פלא הוקם מבנה ראוי וטוב בעלות זניחה של עשרות אלפי שקלים וכל המקום נראה אחרת.
יאיר גלר: כל זאת כי ראש העיר קם ואמר אני רוצה.
יאיר גלר: הפחד מאותם מטופלים, אני חושב שהוא קודם כל לא נכון לחלוטין, צריך גם להבין שהם אזרחים שזכאים לכבוד ולגישה הומאנית, סליחה על הביטוי, לא, מי אתה לך לכל הרוחות.
יאיר גלר: את הגישה הזאת אני חושב שניתן לשנות.
יאיר גלר: אנחנו הולכים למרכז השלטון המקומי בעוד מספר שבועות יחד עם פרקליט מחוז חיפה שיצטרף לעניין.
יאיר גלר: הוא בא עם רצון של מוטיבציה ויוזמות של מספר חוקים חדשים.
יאיר גלר: אני מאוד מקווה שנצליח לעשות את זה.
יאיר גלר: כאן אני אזדקק לסיוע שלך באופן אישי, של הוועדה, של הכנסת משום שבשנה האחרונה הכנסת סייעה לנו מאוד בנושא החקיקה בכלל ובחקיקת אלכוהול בפרט.
יאיר גלר: אני חושב שמה שעשה שינוי דרמטי בכל הגישה ובכל ההתייחסות, שהכנסת וחברי הכנסת בכל במה באו, הבינו ודיברו על כך שיש היום סכנה משמעותית, אולי במלה סכנה אני מגזים, אבל בהחלט יש תרבות קלוקלת של צריכת אלכוהול, אני לא מדבר צריכת סמים.
יאיר גלר: בנוגע לצריכת סמים החוק סוגר את זה מכל הכיוונים האפשריים מעבר לאותן תוספות שאהוד וולף דיבר ושאנחנו מנסים לקדם.
יאיר גלר: יש כאן דוגמא לאותם חומרים שדובר עליהם, "סבבה" "מבסוטון" וכל אותם זבלים שעוד מעט יצאו - - -
טלב אלסאנע: אלו סמים?
יאיר גלר: אלו סמים.
יאיר גלר: עדיין לא מוגדרים.
אהוד וולף: מבחינת ההשפעה שלהם הם סמים.
יאיר גלר: בעוד מספר שבועות אם התהליך הזה באמת יתקדם, כעת זה במשרד המשפטים שמנסחים.
טלב אלסאנע: הכל בעישון?
יאיר גלר: הכל כן.
יאיר גלר: בדרך כלל הכל לעישון ויש גם לחליטה אבל הרוב זה בהחלט שימוש בעישון.
יאיר גלר: אני לא ארחיב בסקירה ארוכה.
יאיר גלר: אני מקווה שתהייה אורחנו ואני מזמין אותך לבוא ולשמוע את הדברים בהרחבה.
יאיר גלר: אבל אגע בכמה נקודות קריטיות.
יאיר גלר: בחודש נובמבר, דצמבר 2009 גובשה תכנית לאומית למלחמה באלכוהול.
יאיר גלר: חלקה מתבצע וחלק יותר בעייתי מטעמים תקציביים בעיקר.
יאיר גלר: יש לנו - - -
טלב אלסאנע: מי השותפים?
יאיר גלר: השותפים הם בעיקר כל היושבים כאן מסביב לשולחן.
יאיר גלר: הוגשה תכנית עם משרד החינוך, הרווחה, הבריאות, משטרת ישראל - - -
טלב אלסאנע: מי המוביל?
יאיר גלר: המוביל זה אנחנו, אנחנו מובילים ומתכללים את זה.
יאיר גלר: כמובן שיש הרבה מאוד פעולות שעושה משרד הבריאות או משרד הרווחה.
יאיר גלר: למשל הוזכרו כאן מרכזי האיתור ודברים מהסוג שאת זה בונה כבר משרד הרווחה.
יאיר גלר: כמובן בתקציבים שאמורים להיום מאוגמים דרך התכנית הזאת.
יאיר גלר: יש קושי לא פשוט בישומה.
יאיר גלר: המשרדים והגופים עושים את הדברים כאשר מדובר בפעילות של אותו משרד או אותו גוף.
יאיר גלר: יש קושי כשמדובר בהקצאות תקציבים אחרים.
יאיר גלר: נבנתה שם מתכונת תקציבית כמעט בלתי אפשרית של התחייבות של חשב הלוך וחזור.
יאיר גלר: משהו מאוד מאוד מוזר.
יאיר גלר: אני לא ארחיב בעניין.
יאיר גלר: אני אומר שחלק מהדברים מתבצע והרבה מאוד, משרד החינוך עושה כאן הרבה מאוד פעילות.
יאיר גלר: יש וועדה שמתכנסת אחת למספר חודשים במשרד לבטחון פנים שם נסקרות הפעולות.
יאיר גלר: אני אומר שבסך הכל הדברים מתבצעים אבל יש עוד שלא מתקיימים ועליהם בהחלט ניתן את הדעת.
יאיר גלר: דיברנו על שינוי האווירה הציבורית, הטמעת החוקים החדשים.
יאיר גלר: אותם חוקי אלכוהול שגם הצטרפו אליהם חוקים נגד פרסום, של חבר הכנסת דני דנון שבשבוע שעבר עבר בוועדת שרים לחקיקה, כמובן בתמיכתו המלאה של השר לבטחון פנים, גם זה התקדם.
יאיר גלר: יש לנו גם סוג של הסכמות שאנחנו עומדים לבצע עם מועצת העיתונות.
יאיר גלר: השופטת דליה דורנר ב-14 בפברואר מכנסת את כל כלי התקשורת המובילים במדינת ישראל יחד איתנו.
יאיר גלר: שם ננסה ליצור תקנון אתי – תקנון של הסכמות.
יאיר גלר: משום שלמדנו שלא כל דבר אתה יכול לעשות בחקיקה של איזה גודל שטח פרסום יהיה פעם בשבוע בעיתון כזה או אחר - שזה הרבה יותר מסובך.
יאיר גלר: לטעמנו היה יותר קל ונכון להתחיל בשלב ההסכמות.
יאיר גלר: אמרה לנו השופטת דליה דורנר במפורש שאם אנחנו הולכים לחקיקה "אל תבואו אלינו, אם אתם באים ברצון ובהסכמות אני אתכם ואני אסייע לכם בעניין הזה".
יאיר גלר: אני מניח שגם כלי התקשורת האחרים יסייעו.
יאיר גלר: אני אומר שלמרות שיש אי הסכמות וראוי שנאמר את זה כאן.
יאיר גלר: למשל משרד הבריאות טוען שרק בחקיקה.
יאיר גלר: הוא אומר "חברים יקרים, הסכמות זה נחמד, אתיקה זה נחמד, תקנון זה נחמד.
יאיר גלר: לא מכירים את הסיפור הזה.
יאיר גלר: אני רוצה חקיקה, אני רוצה בומבה בראש" למה?
יאיר גלר: – "עורך עיתון או המנהל הכללי של עיתון שאומר כן מבצע לא מבצע ואם תתחיל לשחק איתו במה עשית ולא עשית זה לא יעבוד.
יאיר גלר: יש חוק אותו אני מכיר.