GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר גלר: מדינת ישראל נחשבת כמדינה מאוד מתקדמת בתחום המלחמה בסמים, בשיקום ובחינוך, בהסברה ובכל התחומים שאנחנו עוסקים.
יאיר גלר: אנחנו רוצים להמשיך להיות מאוד חזקים, אנחנו רוצים להגיע לרשויות.
יאיר גלר: יש כאן אנשי מקצוע מהמעלה הראשונה וזה כבר צוין, אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו צריכים לעשות.
יאיר גלר: לא מדובר בעלויות בשמיים אלא באמת מדובר בסכומים קטנים שמונעים נזק אדיר, אנחנו מדברים על נזקים במיליארדים.
יאיר גלר: דוקטור יוסי הראל פיש אם תרצו ירחיב קצת, אנחנו מדברים על נזק של מיליארדים לחברה לא רק בתחומים הכלכליים אלא בהרבה מאוד נגיעות חברתיות אחרות וגם ביטחוניות.
יאיר גלר: אנחנו יודעים מה אנחנו צריכים לעשות ואני חושב שחייבים להמשיך ולחזק את הרשות הזאת, לתמוך בה.
יאיר גלר: אתם עושים את זה בצורה יוצאת מהכלל בכנסת ועל כך תודתי הגדולה.
יאיר גלר: כך אנחנו רוצים להמשיך לעבוד ושנצליח.
טלב אלסאנע: אולי נעשה סבב מהיר של כל אחד מהנוכחים.
נטע שנידלדר: ראש תחום פיתוח משאבי אנוש ברשות.
נטע שנידלדר: האחריות שלי היא בפיתוח הכשרות בתחומים של מניעה, טיפול ושיקום גם במוסדות להשכלה גבוהה ומול המשרדים שאנחנו עומדים איתם בקשר ועושים את כל התיאום והם: משרד הרווחה, משרד הבריאות, שירות בתי הסוהר, הרשות לשיקום האסיר, אל-סם, קידום נוער, משרד החינוך, שירות מבחן למבוגרים, נוער, חסות הנוער, הפנימיות.
נטע שנידלדר: בכל הגופים האלה אנחנו מנסים לקדם הכשרות לסגלים המקצועיים כדי שיעבירו את הנושא כולל הכשרות למנחי הורים כדי שידריכו הורים בכל נושאי ההסברה, נזקים של שימוש בחומרים פסיכואקטיביים וכדי שיוכלו לעשות דיאלוג נכון, ראוי ותורם עם ילדיהם לגבי שימוש לרעה ולנזקי הסמים.
רות אלרואי: אני אחראית על הקשרים הבינלאומיים.
רות אלרואי: קשר מאוד מרכזי שאנחנו מחויבים לו כי מדינת ישראל חתומה על שלושת האמנות הבינלאומיות בנושא הסמים, זה הקשר עם האו"ם.
רות אלרואי: זה אומר הרבה מאוד דברים מבחינת נציגות שלנו שם בוועדות.
רות אלרואי: אנחנו חברים בוועדת הסמים שם, רק 43 מדינות חברות בה בעת ובעונה אחת.
רות אלרואי: זה נותן לנו מעמד להיות כבר קדנציה שנייה חברים.
רות אלרואי: ארגון בינלאומי אחר הוא ארגון הבריאות הבינלאומי שמאז שאנחנו עוסקים בנושא האלכוהול זה ערוץ מאוד חשוב.
רות אלרואי: נושא נוסף שאנחנו נותנים תשומת לב רבה בשנים האחרונות הוא האיחוד האירופי.
רות אלרואי: יש כמה פורומים של ארגונים אירופאים, אין לנו כאן זמן לפרט, אבל בהחלט אני מדברת על הדדיות מלאה שמשלחות בדרג בכיר מאוד הגיעו אלינו בשנה-שנתיים האחרונות.
רות אלרואי: אנחנו מנסים להיכנס לכל מיני פרויקטים שלהם.
רות אלרואי: אני מציינת את זה כי כמו שאנחנו יודעים אנחנו לא כל כך אהודים באירופה, וזה נושא שמאוד חשוב לאירופאים שנותן איזו תרומה ונוכחות שלנו שם.
רות אלרואי: יש ניסיונות כל הזמן ואנחנו לא מרימים ידיים לעשות משהו במישור האזורי.
רות אלרואי: זה לא כל כך פשוט אבל היו לנו בשנים האחרונות הרבה התקדמות, אין מה לעשות הם נגזרת של מצב פוליטי, גם עם הרשות הפלשתינית גם בימים שהיה מאוד קשה מבחינה מדינית הצלחנו לעשות דברים מהבחינה המקצועית וגם עם ירדן ועם המשרד האזורי של האו"ם בקהיר.
רות אלרואי: נקודה אחרונה שאני חושבת ש עליה גאוותנו, אנחנו מייצאים ידע.
רות אלרואי: לייצא ידע זה אומר גם מספר הפניות של אלה שמתעניינים בנושאים שונים, משלחות שמגיעות לכאן, זה פרויקט שאנחנו עושים אותו יחד עם משרד החוץ, וגם השנה בפעם הראשונה ריקי נסעה לקניה על פי בקשה ובמימון משרד החוץ, ריקי צימר ראש תחום מניעה, היא יצאה ולימדה את הקנייתים יחד עם נציגת משרד החינוך לסמינר של שבועיים.
רות אלרואי: מבחינתנו זו הייתה פריצת דרך ואנחנו מאוד מעודדים את הכיוון הזה כי אנחנו חושבים שאם אפשר לתרום וגם כשלא תמיד רוצים לקנות ממך ידע זה אחד התחומים שחייבים לדחוף הלאה.
יאיר גלר: חשוב לציין את שלוש עשרה המדינות שהגיעו הנה.
רות אלרואי: יאיר ביקש להרחיב, כשאמרתי שבאים לכאן לקנות ידע, אנחנו במשך כמה שנים מנהלים קורס עם המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי של משרד החוץ, הייתה תקופה פחות אבל כעת זה התחדש, מגיעים לכאן מדינות בדרך מדינות מהעולם השלישי שזקוקות לידע, מגיעים לכאן לחודש.
רות אלרואי: בשנה האחרונה היו כאן נציגים של שלוש עשרה מדינות, חלקם מדינות אפריקה, מזרח אירופה וגם מדינות האזור.
רות אלרואי: במשך חודש שלם הם מגיעים גם להכיר את המדינה וללמוד את נושא הסמים והאלכוהול.
רות אלרואי: ההשתלמות של ריקי צימר שנסעה לקניה הייתה אחרי שמשלחת הייתה פה וראתה שלא מספיק ש הבכירים רק הגיעו אלא צריך שמישהו יגיע לשם וייתן את זה בשטח.
רות אלרואי: לזה אנחנו מקדישים הרבה מאוד תשומת לב.
שמאי גולן: דוברות והסברה.
שמאי גולן: אני אומר מלה אחת.
שמאי גולן: המיזם הגדול במגזר הערבי הוא 'מכורים לחיים' זה הדברים כמו התלת ממד, אוטובוסים וכל הפטנטים האלה.
שמאי גולן: אנחנו נמצאים בתקופה הזאת בהפקה של גרסה בשפה הערבית, אני מניח ששנת הלימודים הבאה נופיע גם עם השפה הערבית - -
צבי הנדל: יש צורך כי לא כולם דוברים?
טלב אלסאנע: לגבי הפקות בשפה הערבית, מבחינת תיאטרון והפעילויות שיש בהן מסרים לבתי הספר.
שמאי גולן: אני מיד אתן לך תשובה, אבל השאלה המצוינת בנושא השפה, תמיד שואלים אותי למה אין בשפה הערבית א', ב', ג', ד', ה' , ו', בדקתי דווקא דרך משרד פרסום במגזר הערבי, בלי להזכיר שמות, שיבוא ויבחן לי אצל תושבי ישראל דוברי הערבית במגזר הערבי מהי השפה או מהם העיתונים שהם הכי הרבה קוראים, כי כל פעם שאני עושה תשדיר שירות או מודעה קופצים לי משרדי הפרסום ושואלים למה אין בעיתון הזה ולמה אין בערבית, כמו שגם כן במגזרים אחרים.
שמאי גולן: התברר שהמגזר הערבי בישראל קורא הכי הרבה את עיתון ידיעות אחרונות, אני לא אכנס למה.
טלב אלסאנע: אני אגיד לך, אתה נכנס לפנל ויש את האתרים בערבית וכולם צופים.
טלב אלסאנע: לדעתי כדי להגיע לציבור הערבי זה דרך התקשורת בערבית.
שמאי גולן: נכון מה שאתה אומר וגם אמרתי, היום אנחנו נמצאים במצב שהפרסומים שלנו בנושא סוגי הסמים, להורים וכל מה שהוזכר כאן נמצא גם בשפה הערבית, אתר האינטרנט רק לאחרונה נכנס בשפה הערבית.
שמאי גולן: לשאלה הספציפית ששאלת לגבי תיאטרון, היינו במספר בדיקות ברמה הארצית לעשות משהו כזה, זה להצליח בגלל כסף, אבל מה שאורנה אומרת זה שיש לנו הרבה מאוד הפקות תיאטרון ברמה הקהילתית.
שמאי גולן: ישבתי שעתיים בשפרעם בהצגה בערבית ושמעתי, הצגה נפלאה שעלתה שם במרכז.
אורנה שביט: דרך הרמה הקהילתית גם מגיעים למקומות באזור.
איתן גורני: כל נושא התיאטרון נמצא אצלנו, הקמנו וועדה למיפוי תכניות והם הגישו את המסקנות.
שמאי גולן: יש דברים ויש תכניות בשפה הערבית, תמיד אפשר עוד וצריך עוד, אבל זה לא שיש קרקע בתולה, יש עבודה ועבודה טובה.
טלב אלסאנע: צריכים לעשות קמפיינים הסברתיים באופן מרוכז.
שמאי גולן: יש.
שמאי גולן: בכל פעם שמעלים קמפיין בשפה העברית אנחנו עושים גם בשפה הערבית וגם בשפה הרוסית, התחלנו קצת באמהרית אבל זו קהילה קטנה, אבל התחלנו.
יוסי אנג'ל: המבקר הפנימי של הרשות.
יוסי אנג'ל: אני חושב שפרט לכך שאנחנו טופחים על השכם אנחנו גם עושים ביקורות כדי לשפר ולייעל את המערכת.
יוסי אנג'ל: אני רוצה לציין כאן בעיקר את ראשי התחומים שרואים בביקורת הפנים כלי לשיפור התהליכים, למשל בנושא הקהילה שדובר כאן על ההקצאה.
יוסי אנג'ל: השנה אנחנו נכנסים למדיניות הקצאת משאבים בערים השונות, בקהילות השונות כדי לבדוק מדיניות כזאת או אחרת, לקבוע עדיפויות.
יוסי אנג'ל: בתחום המחקר אנחנו בודקים אם המחקרים עונים על הצורך בכלים ואמצעים כדי לדעת היכן אנחנו נמצאים בכל שלב ושלב.
יוסי אנג'ל: אני חושב שהביקורת הפניה
יוסי אנג'ל: פנימיתת תורמת ומסייעת בהמלצות שלה לשיפור תמידי של המערכת.
יוסי אנג'ל: תודה.
אריה פרבר: חשב הרשות, זה שאין לו כסף.
טלב אלסאנע: האוצר תמיד חשוב, ברגע שהוא יפסיק לבכות - - -
יאיר גלר: מצבנו יהיה גרוע.
איריס יוגב: ראש תחום תכנון ובקרה ברשות.
איתן גורני: סגן מנהל הרשות, מסייע למנהל הרשות בניהול הרשות עצמה, מתאם את עבודת הפנים של הרשות.
איתן גורני: ידו בכל מה ששמעתם כאן, לעומת זאת יד כל בו.
יוסי הראל פיש: אני למעשה איש אקדמיה שעוסק שלושים שנה בחקר מניעת התנהגויות סיכון בקרב בני נוער וצעירים.
יוסי הראל פיש: רוב השנים הללו אני עובד גם כנציג ישראל בארגון הבריאות העולמי בכל תחום בריאות הנוער, ועובד בעצם בארגון הבריאות העולמי ובארגונים אחרים במערכות מחקר ועבודה מול ממשלות בהתוויית מדינות בתחומים הללו.
יוסי הראל פיש: הצטרפתי לרשות כמדען הראשי לפני כאר
יוסי הראל פיש: בעה חודשים, התרכזות המחקר של המדען הראשי בעצם כאן
יוסי הראל פיש: לפתח את אותן מערכות מדעיות שתאפשרנה לפיתוח ועדכון של המדיניות ושל אסטרטגיית התערבות ולתכניות שתהיינה תמיד מבוססות על ידע מדעי עדכני.
יוסי הראל פיש: גם מבחינת הידע האקדימיולוגי שמאפשר לזהות את האוכלוסיות בסיכון ואת המגמות לאורך זמן, שיהיה ידע מעודכן.
יוסי הראל פיש: יש לנו מערכות ניטור שכוללות גם סקרים של תלמידים, גם סקרי אפידמיולוגיה של אוכלוסייה בוגרת יותר.
יוסי הראל פיש: לאחרונה נכנסו לשותפות עם האיחוד האירופי לפיתוח מערכת ניטור שתאגם כאן הנתונים שנמצאים בכל משרדי הממשלה השונים בתחום אלכוהול וסמים לתוך מערכת אחת ונגישה, שתאפשר לעשות שימוש בכל מקום מקום בצורה נכונה.
יוסי הראל פיש: מערכת של מחקרי הערכה שאנחנו שואפים להגיע למצב שכל פעילות שמתבצעת על ידי הרשות או השותפים שלנו בשטח תהייה מוערכת עם הערכה מדעית כך שנדע שזה לא רק נמצא בשטח ועובד ועשינו V, אלא כדי שבאמת נשיג את המטרות שלשמן אנחנו נכנסים לשם, ואם הוא לא משיג את המטרות נעשה את הצידודים העדינים שצריך לעשות כדי שהוא כן ישיג אותן.
יוסי הראל פיש: אנחנו ממנים תכנית מחקר מאוד רחבה בתחום, בעיקר של גורמי השפעה שמשפיעים על תחום סמים ואלכוהול שנערכים על ידי אנשי אקדמיה ומחקר ברחבי הארץ, אנחנו מממנים את המחקר שלהם.
יוסי הראל פיש: אנחנו עובדים על שיתופי פעולה מאוד עמוקים בתחום המחקר עם מקומות אחרים בעולם.
יוסי הראל פיש: לאחרונה היינו ב'ניידה' בארצות הברית, אנחנו הולכים לבנות איתם בשיתוף פעולה, מה שנאמר על ידי רותי בנוגע לאירופה וכיוצא בזה, גופים כמו "יונסיף", "אונסקו" ואחרים אנחנו מתחילים להעמיק את הקשר, כשהמטרה הסופית מעבר לתרומה מהידע והניסיון שלנו לאחרים להיות והמקום של נתינה גם להיות במקום שנוכל ללמוד מהצלחות וליישם את ההצלחות הללו גם אצלנו.
אורי אסטליין: ראש תחום אכיפת החוק.
אורי אסטליין: אני בעצם מנווט, מתאם, מגשר את הפעילות והמדיניות של הרשות עם גופי האכיפה העיקריים שהם משטרת ישראל על כל זרועותיה, המשטרה הסמים, רשות הסמים של רשות שירותי בתי הסוהר, ורשות הסמים של יחידת המכס.
אורי אסטליין: הפעילות ענפה בכל התחומים, המעורבות והשותפות שלנו בולטת משום שאנחנו בעצם משתדלים גם לחדש וגם לסייע במדיניות פנימית של הגופים האלה.
אורי אסטליין: אנחנו משתתפים בהרבה מבצעים, משתתפים גם בהדרכה של חלק מהגופים האלה כולל הדרכה של גופים במשטרת ישראל.
אורי אסטליין: הדגשים לאחרונה בתחומים של המשטרה ושלנו הם הדומיננטיות על האלכוהול ופעילות נגד עבריינות באלכוהול.
אורי אסטליין: במקביל אנחנו לא שוכחים גם את נושא הפיצוציות.
אורי אסטליין: אני חייב לומר שחלק גדול מאותן זרועות די צמאות לביקורים שלנו משום שלחלקן אנחנו מסייעים ומשדרגים גם בציוד וגם באמצעים.
ריקי צימר: ראש אגף תחום מניעה.
ריקי צימר: ראשית אני מאמינה שזה אחד התחומים החשובים ברשות.
צבי הנדל: הכי חשוב.
ריקי צימר: הכי חשוב, אני מאמינה בחינוך ובמניעה כי אני חושבת שמכאן זה מתחיל ואנחנו רוצים לעצור את הכל רגע לפני.
ריקי צימר: התחום שלי עוסק בפיתוח מדיניות ואסטרטגיות עבודה כולל פיתוח תכניות לאוכלוסיות יעד שונות בהתאם לצרכים וכמובן לאוכלוסיות היעד.
ריקי צימר: אנחנו מפתחים את התכניות בשיתוף עם המשרדים ובשיתוף הארגונים השונים איתם אנחנו עובדים.
ריקי צימר: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה המלא של ראשי התחומים כאן כי אנחנו צריכים את משאבי אנוש לפיתוח תכניות ההכשרה, אנחנו צריכים את המחקר שילווה אותנו ושיגיד אם באמת התכניות טובות או לא, אנחנו חייבים את הטיפול והשיקום מתוך זה שהראיה שלנו בבית הספר היא על הרצף בין הגילאים הצעירים לגילאים הבוגרים וגם מחוץ לבית הספר כלומר האקדמיה, מה שיאיר הזכיר.
ריקי צימר: לכן הראיה שלנו היא מאוד רב מערכתית כשפיתוח האסטרטגיות, מה שצבי הנדל קודם אמר.
ריקי צימר: על רקע פיתוח האסטרטגיה מפותחות תכניות שונות כמו התכנית שהוזכרה שבכל כיתות ט' במדינת ישראל במגזר הערבי ובכיתות י' במגזר היהודי, עוברים את תכנית 'מכורים לחיים' בהמשך לתכנית בית ספרית.
ריקי צימר: כמו תכנית 'אלכוהול' שאנחנו מפתחים לכיתות ה' ו' למשל, אנחנו מתכוונים שזה יהיה באופן מערכתי לשאלתך קודם שלא תמיד מתבצע, אבל זה בהחלט קיים.
ריקי צימר: אנחנו מנסים להגיע גם לאוכלוסיות במסגרת החינוך הפורמאלי וגם הבלתי פורמאלי שזה כולל אוכלוסיות שהוזכרו קודם, אני לא ארחיב, רק ארחיב ואומר דבר אחד, בשנה האחרונה כל תכנית שאנחנו מפתחים למשל עם קידום נוער שהיא תכנית באמצעות סרטים, ואם זה התכנית 'כן לספורט לא לסמים' ואם זה תכניות שאנחנו מפתחים או שמשרד אחר מפתח היא מופצת באופן רחב והאנשים שמקבלים את התכניות האלה עוברים השתלמות.
ריקי צימר: זה דבר מאוד חשוב כדי שיהיו כלים כי לא מספיק רק לדבר, לא מספיק לכתוב את התכנית אלא חשוב ליישם את המדיניות שאנחנו מפתחים.
ריקי צימר: ראינו למשל צורך בנושא של פיתוח מיפוי תכניות, מה שהוזכר כאן, ריבוי תכניות בשטח, שוב, חלקן לא מעורכות, על חלקן אנחנו לא יודעים מי ומה.
ריקי צימר: בניינו למעשה וועדה של מיפוי תכניות עם אנשי הרשות ואחרים, אנשי אקדמיה וכדומה כדי לעשות סדר וכדי שכל תכנית תוגש לאישור הוועדה.
ריקי צימר: אני לא רוצה להרחיב כי זה יהיה בלי סוף אבל אני באמת חושבת שיש הרבה מאוד עוד לעשות וחשוב לעשות כי אין גבול לכך.
אורנה שביט: ראש תחום קהילה ברשות.
אורנה שביט: הקהילה היא התחום שבעצם מיישמת את מדיניות הרשות בשטח.
אורנה שביט: בקהילה עובדים היום ב- 67 רשויות מקומיות בעזרת המתאמים שהם המתכללים ברשות המקומית ורכזים שהם רכזים מגזרים, או במגזר המיעוטים שיש לנו בשתי ערים, גם בחיפה וגם בעכו יש לנו רכזים.
אורנה שביט: אנחנו הולכים להיכנס ללוד עם רכז ערבי, אגב שם במימון מלא שלנו בגלל התכנית להעצמת לוד.
אורנה שביט: ניכנס עם רכזים למגזר חבר המדינות ויש לנו תשעה רכזים למגזר האתיופי.
אורנה שביט: סך הכלל יש לנו כמאה איש אנשי שטח, כאן ברשות יש לנו צוות גם של מנחים שהם מנחים אזוריים וגם מנחים מקצועיים-מגזרים.
אורנה שביט: בעצם העבודה היא עבודה של תכלול עבודה בתוך כל רשות מקומית, תיאום – המתאמים כשמם כן הם, הם מתאמים בעיקר את העבודה של חינוך מניעה והסברה בתוך הרשות, גם טיפול ושיקום יחד עם גורמי האכיפה, זה בכל האוכלוסיות מגיל גן.
אורנה שביט: יש לנו אפילו עבודה עם סבים וסבתאות בעיקר במגזר של חבר המדינות וכמובן עם הורים ונוער והכשרות נוספות של אנשי מקצוע, מעבר להכשרות הארציות יש גם הכשרות מקומיות.
אורנה שביט: העבודה מאוד רחבה, היא פרוסה ואני יכולה לתת על זה הרצאה שלמה.
אורנה שביט: זה בתמצית.
טלב אלסאנע: לגבי רכזים קהילתיים, יש לי תחושה ויתכן שאני טועה, מאחר והתפיסה ש'ישראל ביתנו' עשו צעד מבורך ודאגו להקצות תקציב אז לא רק שהם העבירו אותו לרשות ואמרו לכם אנשי המקצוע התקציב עומד לרשותכם ותפעלו על פי סדר העדיפויות שלכם ובשיקול דעתכם להשגת תוצאות טובות, אלא הם גם הכתיבו לכם איפה להשקיע את הכסף, לדעתי זה דבר פסול .
יאיר גלר: הכל היה נכון, חוץ מהמשפט האחרון.
צבי הנדל: זה היה הפוך, שאלו אותנו כמה עובדים אתם צריכים כדי לטפל בעולים, אמרתי כמה והם מימנו את זה.
חמד עמאר: בתכנית 'עיר ללא אלימות', 19 ישובים הם מהמגזר הערבי.
חמד עמאר: זה מעל 20%.
טלב אלסאנע: אני שם לב שרוב הרכזים הקהילתיים הם בקרב העולים מברית המועצות לשעבר, כמעט כל הרכזים.
טלב אלסאנע: אני אומר שחשוב שיש, מבורך שהיה, חשוב ששיקול הדעת היכן להקצות ובאיזו דרך יהיה אך ורק של הרשות, ולא יהיה שיקול פוליטי אלא מקצועי.
יאיר גלר: לחלוטין.
יאיר גלר: הכבוד רב.
יאיר גלר: רק במלה אחת, חסר כאן ראש תחום שיקום וטיפול שהוא בדרכו דרומה לכנס.
טלב אלסאנע: למה בהנהלת הרשות אין ייצוג למגזר?
נטע שנידלדר: יש נציג של המגזר הערבי .
טלב אלסאנע: יש את 'חוק חובת ייצוג הולם'.
נטע שנידלדר: יש לנו את המנחה של המגזר הערבי, וואליד חדד.
יאיר גלר: בחור רציני שעושה עבודה רצינית יוצאת מהכלל.
יאיר גלר: לא נמצא כאן ראש תחום טיפול ושיקום דוקטור חיים מהל, כרגע בדרכו לרומא לכנס שהוא מייצג אותנו.
ריקי צימר: קורס לגליל המערבי פותח עם וואליד זה קורס ייחודי לאנשי מקצוע במגזר הערבי ומשתתפים בו עשרים וחמישה איש במכללת הגליל המערבי.
צבי הנדל: לפני שקמים ומסיימים אני מבקש לומר, ראשית תודה שבאתם, שנית לפי השאלות נתת הרגשה שאתה לוקח את הנושא ברצינות רבה, שלישית למדו משהו מאובמה נשיא ארצות הברית, שרצוי שהוא יעשה דברים טובים ושיעשה כל מאמץ שישראל תחתום הסכמים עם הרשות הפלשתינית וכדומה, נתנו לו פרס נובל לשלום, הוא הסתפק בפרס וזהו.
צבי הנדל: אנחנו החלטנו שאנחנו לא מחכים לסוף אלא כבר עכשיו אתה מקבל פרס וכעת זה יחייב אותך.
צבי הנדל: אנחנו מאחלים לך הצלחה.
טלב אלסאנע: זה כבוד גדול, תודה רבה.
טלב אלסאנע: זה ידרבן אותנו לעבוד יותר ואנחנו מוקירים ומעריכים את הפעילות שלכם.
צבי הנדל: תודה רבה, אתה בן בית.
טלב אלסאנע: זו הייתה ישיבה מעניינת ומועילה, אני מודה לכם מאוד, שמעתי, הכרתי ונמשיך לעבוד יחד.
טלב אלסאנע: בהצלחה.
טלב אלסאנע: בוקר טוב רבותיי, אני פותח את הישיבה.
טלב אלסאנע: נושא הדיון הוא הצרכים של המכס במאבק בנגע הסמים.
טלב אלסאנע: נעבור לגבי רשימת המוזמנים.
טלב אלסאנע: משרד האוצר – ודים גודון, רכז מימשל ומינהל, ואורי גבע, בוקר טוב, המכס, ממונה מטה סמים ארצי, וסגן ממונה מטה סמים והלבנת הון, המשרד לביטחון פנים, ראש מדור תיאום מבצע סמים, ועוזרת היועץ המשפטי.
טלב אלסאנע: אני מקדם בברכה את האורחים שלנו, אהלן וסהלן.
טלב אלסאנע: אני מבין שהישיבה הזו היא ישיבה גם כן, היו, קדמו לדיון הזה התייחסויות לגבי התמודדות של המכס עם בעיית הברחת הסמים, וכולנו מודעים לעובדה שדרך המעברים האלה לא רק מגיעים תיירים, אלא תיירים ועוד משהו.
טלב אלסאנע: ועוד דברים שהם לא תמיד הכי טובים, ורוב ההברחות הם לא דרך הגבולות, אלא רוב ההברחות הם דרך המעברים הימיים, האוויריים והיבשתיים.
טלב אלסאנע: ההתרשמות הכללית, ההתמקדות של גם המשטרה, או הצבא היא יותר עם המימד הביטחוני, ופחות עם העניין של הסמים.
טלב אלסאנע: אבל גם ביחידות של המאבק עם הסמים, תפיסות, כוח אדם, איך שאני התרשמתי, הוא קטן, הוא איננו יכול, באמצעים העומדים לרשותו, להתמודד בצורה אפקטיבית עם הברחות של סמים מסוגים הרבים שמגיעים לכאן, ולאחר מכן יש להם את ההשלכות שאנחנו מודעים להם, ולכן נשאלת השאלה: אם אנחנו בסך הכל רוצים באמת להתמודד, אי אפשר להגיד שיש לנו יחידה, אבל ליחידה הזו אין את הכלים, אין את המשאבים.
טלב אלסאנע: אז אולי נגיע למסקנה: או שמעמידים לרשותם את הכלים להתמודד בצורה עניינית, אפקטיבית, מעשית, משמעותית, או להגיד: אנחנו בכלל לא צריכים את היחידה הזו.
טלב אלסאנע: המעברים יהיו פתוחים, שמי שרוצה להעביר אז אהלן וסהלן, אבל אי אפשר להטיל משימות ולא להעניק את הכלים ואמצעים להתמודד במשימה החשובה ביותר.
טלב אלסאנע: ולכן אני רציתי לשמוע בהתחלה, אני הבנתי שנציג משרד האוצר, מבחינת הזמן שהוא יהיה איתנו הוא מוגבל, אבל כדי שגם נקבל התייחסות, אז ניתן קדימה קצרה שנציג המכס יתייחס בקצרה על מנת שתהיה התייחסות עניינית לגבי נציג משרד האוצר.
זאב ציגלברג: כבוד הועדה, מעבר לנייר היפה שגלעד כתב, ובאמת הוא עשה , אין לי רק בעצם לחזור על מה שכתוב בנייר, ומה שכתוב בנייר הוא לא מתבסס על מה שאמרנו לאחרונה, אלא בשנים האחרונות, והמצב לא השתנה בהרבה.
טלב אלסאנע: מאיזה שנה המצב הוא כפי שהוא, שכל הזמן מקטרים, מדברים, ושום דבר לא משתנה?
טלב אלסאנע: זאת אומרת, היחידה הזו, במתכונת הקיימת, בכוח האדם הקיים, כמה שנים כבר?
זאב ציגלברג: היחידה קיימת מ – 96', ושוב, אנחנו עושים, באמת, צריך לציין את עבודת היחידה, והם עושים באמת את המירב בכוח אדם שיש לנו.
זאב ציגלברג: אנחנו מבקשים תוספת כוח אדם כבר הרבה שנים, ואמצעים טכניים שנועדו לייעל את העבודה, ולחסוך בכוח אדם במידת האפשר, כי אנחנו יודעים שכוח אדם זה בעיה.
זאב ציגלברג: היו שיפורים במשך השנים.
טלב אלסאנע: מה כוח אדם העומד היום לרשותכם?
טלב אלסאנע: מה כוח אדם שאתם מבקשים?
טלב אלסאנע: התוספת שאתם מבקשים?
טלב אלסאנע: אם יש אפשרות גם העלות התקציבית המדובר בה.
זאב ציגלברג: עלות תקציבית של כוח אדם, ודים יוכל להגיד יותר טוב ממני.
זאב ציגלברג: אני לא יודע כמה עולה עובד לשנה, אבל בגדול ביקשנו עוד 12 תקנים ליחידות היס"ם בשטח, ושוב, שיהיה ברור, זה ליחידות היס"ם בשטח, ועוד תוספת של כלבנים, שהם באמת כלי העבודה העיקרי כרגע שיש לנו היום.
זאב ציגלברג: דיברנו על עוד 12 תקנים לכלבנים.
זאב ציגלברג: אנחנו מדברים על 24 תקנים.
זאב ציגלברג: כלבים אנחנו נקנה מהתקציבים שיוקצו לנו לנושא.
זאב ציגלברג: זהו, איך אומרים?
זאב ציגלברג: לפתיחת הדיון בגדול.
זאב ציגלברג: ארמונד, אתה רוצה להוסיף?
טלב אלסאנע: וכוח אדם שקיים היום, אני מבין כמה?
טלב אלסאנע: 60?
זאב ציגלברג: 60, 62, כן.
זאב ציגלברג: היחידה עברה שינוי ארגוני בשנת 2001, וכוח האדם היום, בניגוד ליחידה שהייתה קודם, הוא שייך היום לבתי המכס, ואנחנו משיגים על ידי כך תוספת שכל, למעשה כל אנשי המכס בבתי המכס מטפלים גם בסמים.
זאב ציגלברג: אז אני לא יכול להגיד זה ק' 62 איש.
זאב ציגלברג: זה כל כוח האדם של המכס מטפל גם בסמים, כשה – 62 איש האלה זה כוח האדם המקצועי העיקרי שמטפל בדברים האלה.
זאב ציגלברג: וזהו.
טלב אלסאנע: אתם עוסקים אך ורק בעניין של סמים והלבנת הון?
טלב אלסאנע: או גם בנוסף לכך?
זאב ציגלברג: המטה שלי עוסק רק בסמים והלבנת הון.
זאב ציגלברג: כלומר, אנחנו הגוף המקצועי בנושא הזה, כפי שקיים במשטרת ישראל.
זאב ציגלברג: האנשים בשטח מתעסקים גם בסמים והלבנת הון, וגם בנושאי מכס אחרים, כפי שהממונים שלהם, גובי המכס, לצורך העניין, מטילים עליהם משימות.
טלב אלסאנע: והתפיסות לרוב מסתמכות על מידע מודיעיני שאתם מקבלים, או בדיקה מקרית?
זאב ציגלברג: התפיסות, לא, יש גם תפיסות מקריות כמובן, אבל זה כמו זכייה במפעל הפיס.
זאב ציגלברג: אנחנו עושים פרופיילינג, כלומר ניתוח סימנים מחשידים, ועל פי הפרופיילינג אנחנו מנסים לתפוס סמים.
זאב ציגלברג: כמובן שיש גם ידיעות.
זאב ציגלברג: אני רוצה לציין שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם משטרת ישראל.
זאב ציגלברג: את רוב הידיעות אנחנו מקבלים ממשטרת ישראל, ואנחנו עובדים ביחד אחרי זה עם משטרת ישראל על התיקים שיש.
זאב ציגלברג: אנחנו מתחילים אותם, מצרפים את מי, כשאנחנו מתחילים, מצרפים את משטרת ישראל ועובדים בצח"מים משותפים עד סוף הדרך נקרא לזה, עד לגילוי של האיש ומאחורי ייבוא הסמים, ואני רוצה להדגיש שתפיסת סמים כתפיסת סמים בלי אנשים זה לא שווה שום דבר.
זאב ציגלברג: כלומר, משמידים את זה, ואין בזה שום ערך.
זאב ציגלברג: צריך, השאיפה היא תמיד לתפוס את הבן אדם מאחורי המטען.
זאב ציגלברג: זהו.
טלב אלסאנע: כן, בבקשה מר ודים גודון.
ודים גודון: אדוני היושב ראש.
ודים גודון: אני ברשותך אני לפני זה אני רוצה להבהיר כמה נקודות לגבי איך בנויה רשות המסים, ודיוני תקציב איך אנחנו מנהלים את רשות המסים.
ודים גודון: רשות המסים היום מורכבת מ – 3 גופים, או 3 זרועות שזה: יחידת מס הכנסה, ומיסוי מקרקעין – זה יחידה ראשונה.
ודים גודון: זרוע ראשון.
ודים גודון: מכס ומע"מ, שע"ם, שירותים עיבודים ממוכנים, מבחינת המיחשוב של רשות המסים.
ודים גודון: דיוני תקציב מול רשות המסים אנחנו מנהלים מול רשות המסים עצמם, אנחנו לא מנהלים מול יחידה ויחידה בנפרד.
ודים גודון: מול רשות המסים, כאשר רשות המסים שמה את הדרישות התקציביות שלה, כמו שאמרתי, 3 יחידות ברשות המסים.
ודים גודון: אנחנו מנהלים משא ומתן מול רשות המסים עצמה, כאשר רשות המסים, הנהלת רשות המסים שמה את הדרישות שלה בהתאם לסדרי עדיפויות של אותם דרישות.
טלב אלסאנע: אתם לא מעורבים בחלוקה פנימית לחלוטין?
ודים גודון: לחלוטין ממש לא, כי זה סדרי עדיפות פנימיות של רשות המסים.
ודים גודון: רשות המסים חושבת שיותר נכון לשים מפקחים, מפקחים ומבקרי חשבונות למע"מ, או מפקחים למס הכנסה, ופחות חשוב לה לשים כלבנים ביחידת המכס, אנחנו לא נתערב בסדרי עדיפות פנימיים של רשות המסים, כי זה גוף, הוא גוף עצמאי.
ודים גודון: בנוסף, מכס, יחידת המכס בנויה מבערך 750 עובדים.
ודים גודון: כמו שנאמר פה, רוב העובדים אין להם ייעוד ספציפי.
ודים גודון: כלומר, אין דבר כזה ש – 500 עובדים כל אחד מטפל אך ורק בנושא ספציפי.
ודים גודון: כלומר, יש פה חפיפות, אם אני אומר נכון.
טלב אלסאנע: מכפילי כוח.
ודים גודון: מכפילי כוח.
ודים גודון: בדיוק.
ודים גודון: עכשיו, בשנים האחרונות, ב – 7, ב – 6 שנים אחרונות התווספו למכס, אך ורק למכס, לא לרשות המסים, כל רשות המסים, אלא אך ורק למכס, כ – 180 עובדים.
ודים גודון: יש לי פה רשימה מלאה לאן התווספו העובדים האלה.
ודים גודון: התווספו למשקף באשדוד, לעוטף עזה, לעוטף איו"ש, ולכל מיני מקומות אחרים שמכס אמון על הדברים האלה.
ודים גודון: ועל המכס, ועל רשות המסים, לשים את האנשים האלה בהתאם לסדרי עדיפויות שלהם.
ודים גודון: כלומר, אנחנו בסופו של דבר אנחנו לא ממש מתערבים בסדרי עדיפויות של רשות המסים.
טלב אלסאנע: המצבת של כוח אדם היא במקומות שבכלל לא היו מעברים קודם לכן, ואז נפתחו מעברים חדשים בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית אני מבין.
ודים גודון: לדוגמא, אני אביא דוגמא קטנה.
ודים גודון: אנחנו סיימנו דיוני תקציב לגבי שנת תקציב לגבי שנת תקציב 2011, שנת 2012, סיימנו אותם בקיץ.
ודים גודון: התקציב אושר בממשלה בקיץ, ואחרי זה הוא אושר בכנסת לפני חודשיים.
ודים גודון: ובתקציב הזה רשות המסים כן דרשה הרבה מאד תוספות, חלק מהדרישות כן התקבלו, חלק לא התקבלו.
ודים גודון: כמובן אדוני יודע על מגבלת תקציב, ומגבלת הגירעון שקיימת בתקציב.
ודים גודון: הדרישות שהתקבלו זה לדוגמא: תוספת כוח אדם למעבר אלנבי שדרשו, בגלל שרצו לפתוח את זה לשעה יותר מאוחרת, לחצות.
ודים גודון: התקבלו תוספות אחרות, וחלק מהתוספות לא התקבלו, ולמעשה רשות המסים כן רשאית להסיט את כוח האדם בהתאם לסדרי עדיפויות שלה.
ודים גודון: ואני חושב שהשאלה צריכה להיות מופנית,
טלב אלסאנע: הבעיה שלנו לא עם רשות, אתכם, עם האוצר, אלא עם רשות המסים והחלוקה הפנימית?
ודים גודון: אני חושב שלחלוקה הפנימית יש פה, יש פה משקל מאד מכובד בחלוקה פנימית.
ודים גודון: יכול להיות שחלק מהנושאים בכלל לא צריכים להיות ברשות המסים.
ודים גודון: יכול להיות שנושאי סמי-ביטחוניים צריכים לשבת במקומות אחרים, אולי במשרד לביטחון פנים.
ודים גודון: אני סתם מעלה איזה משהו.
ודים גודון: ורשות המסים צריכה לעסוק,
טלב אלסאנע: משרד האוצר חוסך תקציב אם במקום לשלם למכס, אז משלמים למשרד לביטחון פנים?
ודים גודון: לא, לא, לא, אני פשוט מעלה איזה שהיא השערה שבגלל, אני מסתכל, יש מושג, יש מה שנקרא: העדפה נגלית.
ודים גודון: אני יודע את סדרי העדיפות של הארגון לפי כסף שהוא שם בסופו של דבר.
ודים גודון: הוא בסופו של דבר שם יותר כסף, אז כנראה זה סדרי עדיפויות יותר גבוהים אצלו מאשר מקומות אחרים,
ודים גודון: למרות שאני יודע שבשנים 2004, 2005, 2006 התווספו הרבה מאד משאבים למכס.
ודים גודון: היו כל מיני החלטות ממשלה.
טלב אלסאנע: זה ביטחון, זה לא שייך.
ודים גודון: עכשיו אני רואה שלפי סדר עדיפויות של רשות המסים יותר חשוב לה מפקחי מס הכנסה, מבקרי חשבונות ומע"מ.
ודים גודון: יכול להיות שחלק מהיחידות כן צריך להעביר למקומות אחרים, למקומות יותר ביטחוניים, כמו המשרד לביטחון פנים.
ודים גודון: אנחנו לא שקלנו את זה בצורה מעמיקה, אבל יכול להיות, אחת ההשערות.
טלב אלסאנע: לא, אני חושב את המומחיות שלה זה יהיה משרד האוצר.
טלב אלסאנע: בדרך כלל לצאת, לשכנע, להסביר, אבל לא לתת תשובות.
טלב אלסאנע: זאת אומרת אנחנו, להסביר שכולם אחראים, רק אתם, זאת אומרת- - -
ודים גודון: לא, לא, יש פה, אדוני, אדוני.
טלב אלסאנע: לחשוף את החלוקה, להטות תפקידים למשרדים אחרים, אבל בסופו של דבר היחידה של 60 תקנים של כוח אדם שצריכה להתמודד עם כל המעברים,להתמודד עם הבעיה של הסמים, הם יישארו באותו כוח אדם שבמרוצת השנים גם הכלבים מתים, כלבנים אלקטרוניים לא הביאו, ולכן- - -
ודים גודון: תן לי רק לסיים.
ודים גודון: זה דבר ראשון.
ודים גודון: דבר ראשון מה שאני רוצה להגיד,
טלב אלסאנע: הצעת התקציב אנחנו רואים שמשרד האוצר מעורב ומעורה עד השקל האחרון בכל משרד ממשלתי.