GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: רשימת הבעיות והמחלות היא רשימה סגורה או שניתן להוסיף עליה?
מרדכי משיח: כרגע מתכנסת ועדה של רופאים מומחים, ישנן התוויות נוספות שעדיין עומדות בפתח, עדיין לא אושרו, דנים עליהן.
מרדכי משיח: כרגע יש מספר התוויות מאוד מאוד ברורות.
מרדכי משיח: ישנה גם הנחיה של המשרד שהמספר לא יעלה על מספר מסוים כי אנחנו נמצא את עצמנו, באופן כללי בלי לזרוע פאניקה, שבכל בית ובכל משפחה מורחבת יש קנאביס.
שי חרמש: דוקטור משיח יש הבדל בין לגדל ובין להשתמש.
מרדכי משיח: אני לא בעניין הגידול - - -
שי חרמש: אתה תמצא בכל בית קנאביס אז תעקור את השתיל ותשים אותו אצל סגן הניצב בידיים.
מרדכי משיח: אני מתכוון להגיד שמספר המשתמשים - - -
טלב אלסאנע: זה עניין של פיקוח, אף אחד לא מתכוון להסיר או להוריד, הכול יישאר תחת שליטה.
טלב אלסאנע: לא צריך ליצור - - -
אנסטסיה מיכאלי: אתה דיברת על כ- 6,000 בקשות ו- 4,000 שהם - - -
מרדכי משיח: 6,000 בעלי רישיונות כבר, בקשות יש הרבה יותר.
אנסטסיה מיכאלי: ואתם מאשרים 4,000.
אנסטסיה מיכאלי: אתה מדבר על מספר כלל ארצי או על אנשים שנמצאים ב"אברבנאל"?
מרדכי משיח: המספר הכלל ארצי כרגע הוא בסביבות 4,800 שמשתמשים למרות שבאופן פעיל יש ל- 5,500-5,800 רישיון, לא כולם משתמשים ברישיון.
טלב אלסאנע: נציג הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול.
חיים אמסלם: ראשית הערה לחבר הכנסת שי חרמש, הרעיון שהרשות הלאומית למלחמה בסמים ולאלכוהול תהיה מעורבת בגידול לא היה בגלל שאנחנו הפכנו למשרד החקלאות אלא בגלל שיש, בניגוד למה שאתה אומר, זליגה והעניין שלנו שלא תהיה זליגה.
חיים אמסלם: זאת הבעיה שלנו, הבעיה שלנו היא לא לתת את הטיפול התרופתי אלא למנוע זליגה לשוק.
חיים אמסלם: צריך לדעת את זה ויש היום זליגה.
חיים אמסלם: עמדתנו היא כעמדת השר הממונה עלינו שאנחנו מעדיפים יבוא, אבל צריך לדעת, יש להניח ממה שאני ראיתי את הנתונים שהיבוא, בניגוד למה שהוצג בפני השרים, יעלה הרבה יותר ביוקר ומאחר וזה מושת היום על המטופלים צריך לחשוב על דרך אחרת.
חיים אמסלם: הרעיון שמשרד החקלאות ייקח על עצמו את הגידול או את האחריות על הגידול והפיקוח על הגידול לדעתי זו העצה מצוינת כי זה בעצם האמנה הבינלאומית שמדינת ישראל חתומה משנת 1960, זו אמנה ישנה ואנחנו חתומים עליה.
חיים אמסלם: האמנה אומרת שהגידולים האלה ייעשו על ידי הממשלה.
חיים אמסלם: על כן איך יעשה את זה משרד החקלאות ועל ידי מי הוא יעשה את זה, זו כבר בעיה שלו.
חיים אמסלם: אני חושב שזה פתרון יפה - - -
טלב אלסאנע: עמדתה של הרשות היא יבוא או ייצור - - -
חיים אמסלם: אנחנו נעדיף יבוא כי היבוא יחסוך חלק מהזליגה.
חיים אמסלם: צריך לדעת שרק חלק כי חלק גדול מהזליגה, כמו שאמר חבר הכנסת שי חרמש, היא מהטופלים עצמם, את זה צריך לדעת.
קריאה: על סמך מה אתה קובע שיש זליגה מהגידול?
טלב אלסאנע: סליחה, למי שיש הערה יעביר בקשה לזכות דיבור, אבקש לא לפתח דיון נוסף.
חיים אמסלם: סליחה, לא היו גניבות מהמגדלים?
חיים אמסלם: היו, בוודאי שהיו.
חיים אמסלם: גניבות זה זליגה.
טלב אלסאנע: למי שיש כאב ראש לא כורתים לו את הראש אלא מטפלים בו.
טלב אלסאנע: חברת הכנסת דוקטור רחל אדטו בבקשה.
רחל אדטו: הדיון כאן לדעתי הוא מורכב בגלל שאנחנו מדברים על שני דברים שהם נפרדים לחלוטין, מצד אחד הגידול עצמו – מי מגדל, מי מייבא, ומצד השני זה כל הפן הרפואי.
רחל אדטו: הפן הרפואי של הרחבת אינדיקציות, איך מחלקים ומי מחלק.
רחל אדטו: נלך תחילה לצד היותר פשוט מבחינתי כי הוא יותר קל בתפיסה והוא צד הגידול.
רחל אדטו: אני מבינה שרוצים לחשוף, מטעמי ביטחון, את הענף ליבוא מהולנד.
רחל אדטו: מעבר למספרים שהבנתי, ויתכן שהם לא מדויקים לחלוטין, אבל הוא בין 7 שקלים למנה ל – 70 שקלים למנה שזה הופך את העניין לבלתי אפשרי.
רחל אדטו: אני גם לא יכולה להבין איך יכול להיות מצב שחלק יגיע מיבוא וחלק יבוא מגידול.
רחל אדטו: לא יכול להיות מצב כזה לתפיסת עולמי, כי ברגע שמכניסים גוף שמלכתחילה הוא יקר יותר מה יעשה מטופל שיש לו מרשם?
רחל אדטו: הוא ילך למקום שמגדלים ויאמר שהוא רוצה ישראלי, יענו לו שאין במלאי ושייקח הולנדי?
רחל אדטו: כלומר לא יתכן מצב שזה או או מבחינתי.
רחל אדטו: זה יכול להיות או רק יבוא או רק מקומי ועל זה צריך לתת את הדעת בנושא הזה.
רחל אדטו: לכן הבעיה של החשיפה או קבלת החלטה שהיתה בהצעת מחליטים של הממשלה שאמרה נביא מהולנד, ואחר כך היתה הצעת פשרה שאמרה חלק ישראלי וחלק זה יבוא, בעיניי היא לא קבילה, לטעמי לא ניתן לפקח ובוודאי - - -
טלב אלסאנע: ישראלי תמיד יהיה, השאלה אם הוא יהיה חוקי או לא חוקי.
רחל אדטו: זה הופך את העניין להרבה - - -
טלב אלסאנע: יש שאלה של מחירים.
רחל אדטו: זה הופך את העניין להרבה יותר מורכב.
רחל אדטו: יכול להיות שאמרתם כשלא הייתי, אבל הבנתי שעד כדי כך מורכב הנושא, שהחברה ההולנדית בגלל המחירים בארץ תבוא ותגדל בארץ ותייצא להולנד כדי ליהנות מהמחירים הזולים בארץ ולמכור בחוץ לארץ במחיר יותר גבוה.
רחל אדטו: יכול להיות שמישהו לא נתן את הדעת לזה, זה המידע שאני קיבלתי ואני מסתכלת על פניך התמוהים, לא בלתי קביל בתור רעיון, לא בלתי קביל.
רחל אדטו: לכן באופן אישי בקטע שנותנים את האפשרות לבחור, שוב זה מאוד מאפיין ואני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה, אבל מאוד מאפיין את הממשלה הנוכחית בדרך קבלת החלטות לא להחליט.
רחל אדטו: לכן ההחלטה הזאת היא החלטה לא ראויה ולא טובה, או ישראל או הולנד, לא ניתן את שני הדברים במקביל לעשות.
רחל אדטו: בעיניי הבעיה היותר חמורה של הקנאביס זה הנושא הרפואי , כאן עיקר הבעיה.
רחל אדטו: הבעיה היא האינדיקציות, יש 6,800 כאשר על סדר היום עומדים 30,000-40,000 כך בקלות.
רחל אדטו: רק מספר המיילים שאני מקבלת מאנשים שחושבים שההתוויות שלהם לקבל הם נכונות, המספרים הצפויים הם, בועז, תקן אותי אם אני טועה, בסדר גודל עצום אם זה נפרץ.
רחל אדטו: לכן, הבעיה מספר אחת היא הבעיה של מי משתמש.
רחל אדטו: אני יודעת שיש מכתב של מנכ"ל משרד הבריאות, שגם הגיע לידי, שמקטין את מספר המשתמשים בצורה כל כך משמעותית שקוראת לזה לפרוץ את הגבולות האלה.
רחל אדטו: לכן זה הדבר הראשון שמשרד הבריאות, שהוא היחיד שיכול להיות האחראי לנושא האינדיקציות, לא משרד החקלאות ולא מהמשרד לביטחון פנים ואף אחד אחר, כל פן הרפואי הוא בידיים של משרד הבריאות.
רחל אדטו: .. מאידך החיבור למשרד לביטחון פנים, לחלוטין ברור לי לגמרי החשש לזליגה והפריצה מהידיים הלא ראויות שתיגענה בזה כי זו פרצה שקוראת לגנב.
רחל אדטו: הסחר של אנשים שהיום מקבלים ומעבירים לאחר במרשמים לא ראויים.
רחל אדטו: ברור לחלוטין שהמשרד לביטחון פנים הוא חלק מאוד משמעותי בעניין, הוא בוודאי זה שצריך לפקח ולא משרד החקלאות, אני לא יודעת מה יכולתו של משרד החקלאות עם המפקחים שלו לפקח על זה.
רחל אדטו: אני חושבת שכל כך הרבה תחומים המעורבים בדבר הזה מכריחים ומחייבים רק דבר אחד, שתהיה חקיקה ורק עם חקיקה אפשר לעשות את זה.
רחל אדטו: אני בכלל חושבת שצריכה להיות חקיקה ראשית בכל הנושא עם הטלת אחריות מאוד ברורה מי אחראי על כל תחום.
רחל אדטו: מה שקרה בחצי שנה או בשמונה החודשים האחרונים מאז שהנושא הזה עלה על סדר היום, הוא פשוט איבוד שליטה מבחינתי כי זה הפך להיות נושא ציבורי.
רחל אדטו: בוודאי כתוצאה מכך שכל כך הרבה אנשים מעורבים בנושא הזה, זה מחייב את התערבות החקיקה.
טלב אלסאנע: נציג המשרד לביטחון פנים, נציג המשטרה בבקשה.
יואל הדר: המשטרה תציג קודם כל את הנושא שלה שזה נושא הזליגה ונושא אבטחת המתקנים ואחרי זה אני אדבר גם על המדיניות של השר בעניין.
אריאלה טל כנפו: אני אפתח בכך שבתחילת הדיון היתה התייחסות לנושא הזליגה של מריחואנה לצרכים רפואיים לשוק סמים, לידיים עברייניות, לידיים שאליהם זה לא צריך להגיע.
אריאלה טל כנפו: אנחנו מצביעים על כך שקיימת זליגה של מריחואנה לצרכים רפואיים, הן על ידי חולים שעושים שימוש לרעה ברישיונות שהם מקבלים ומעבירים את הקאנביס - - -
טלב אלסאנע: הזליגה על ידי חולים גם כשהסמים מיובאים.
אריאלה טל כנפו: הן.
אריאלה טל כנפו: אני מדגישה כן.
אריאלה טל כנפו: אנחנו מכירים מקרים בהם רישיונות הועברו לידי אדם אחר כשהחולים נפטרו ובני המשפחה עשו שימוש ברישיונותיהם לאחר הפטירה.
אריאלה טל כנפו: בני משפחה שעושים שימוש ברישיונות של הורים, משתמשים שמקבלים על פי רישיון מריחואנה לצרכים רפואיים ומוכרים לאחרים.
אריאלה טל כנפו: משתמשים ברישיון שמתעסקים בסחר וביבוא של סמים.
אריאלה טל כנפו: משתמשים בעלי רישיון לשימוש שלמעשה מנצלים זאת ומגדלים בביתם מריחואנה לשימוש כזה.
אריאלה טל כנפו: היה מקרה שאני כן רוצה להתייחס אליו בפירוט לגבי מתן עוגיות חשיש בקצרין, שכן שהציע לשכנתו עוגיית חשיש, השכנה לקחה ואכלה את העוגייה, יצאה לנהיגה והרגישה סחרחורת ובאותו רגע עצרה את הרכב ולמזלה הסיפור הזה לא נגמר בסיכון אדם שלה ושל אחרים.
שי חרמש: מסקנה?
אריאלה טל כנפו: כאן באמת צריך להתייחס לנושא הנהיגה, שצריך להגביל את רישיון הנהיגה לאותם אלה המשתמשים במריחואנה לצרכים רפואיים.
אריאלה טל כנפו: אני התייחסתי עד עכשיו לחולים שעושים את הניצול לרעה במריחואנה לצרכים רפואיים.
אריאלה טל כנפו: חשוב להדגיש שהזליגה מגיעה גם מכיוון המגדלים, אותם מתחמי גידול אשר למעשה - - -
שי חרמש: נפתח תיק נגד איזה חקלאי?
אריאלה טל כנפו: כרגע אני יכולה לתת דוגמה מלפני שבוע - - -
שי חרמש: שבוצעה פעילות ולא נמצא שום דבר והחזירו את העובדים לחממה.
אריאלה טל כנפו: לא מדויק, נעשתה פעילות במתחם גידול במרכז הארץ, במתחם הזה נמצא שמועסקים גם עובדים וגם מנהלי במתחם שעושים שימוש במריחואנה לצרכים רפואיים, נמצא בביתם החומר והם גם הודו במיוחס להם ונפתחו תיקים, ישנה כוונה כאן - - -
שי חרמש: למה לא שוללים את רישיון הגידול שלהם?
טלב אלסאנע: יש הוראות אבטחה למגדלים, מהם הקריטריונים שהם צריכים לעבוד על פיהם כדי למנוע את הזליגה?
טלב אלסאנע: אתם עוקבים שהם מקיימים את ההוראות שלכם?
אריאלה טל כנפו: ישנם קריטריונים ברורים לגבי אבטחה של חטיבת האבטחה והרישוי של המשטרה האמונה על הנושא הזה ועוקבת אחר הנושא ומגדירה את הקריטריונים מול משרד הבריאות.
אריאלה טל כנפו: נעשה פיקוח כדי לראות שאכן אותם מתחמי גידול ובעלי אותם מתחמים עומדים בקריטריונים.
אריאלה טל כנפו: חשוב להדגיש כאן שכמה שייעשה, זו נקודה שחשוב להדגיש אותה, כמה שייעשה וכמה אמצעים שיושקעו לאבטחה הרמטית מקסימאלית, לא תוכל להגיע למצב של סגירה של אותם מתחמים וזליגה של חומר החוצה.
שי חרמש: מה את מציעה?
אריאלה טל כנפו: עמדתה משטרת ישראל חד משמעית, יבוא הקנאביס לצרכים רפואיים כתרופה מחוץ לארץ לארץ.
שי חרמש: ואו, עד אז?
אריאלה טל כנפו: ואז גם תוקטנה התופעות עליהן אנחנו מדברים, תופעות פשיעה שקשורות לקנאביס בישראל.
רחל אדטו: מה שאת אומרת הוא שעמדת המשטרה זה יבוא בלבד.
אריאלה טל כנפו: תהיה כאן שליטה מלאה על החומר שיכנס לארץ, הוא ייתן כתרופה תחת פיקוח בדיוק כמו שקיים היום על כל תרופה שמכילה בתוכה סמים מסוכנים, כך תהיה התייחסות לקנאביס לצרכים רפואיים.
שי חרמש: את ערה ל'חוק העיסוק'?
טלב אלסאנע: אני הייתי בביקור בבית הסוהר, בתוך בתי הסוהר הסמים נכנסים למרות הסוהרים, לכן לומר שאת מנסה למנוע זליגה הרמטית, גם כשמייבאים תהיה זליגה כזאת ולכן צריך למצוא את האיזון הנכון בין מכירה ואספקה באופן חוקי, מוסדר ומפוקח לבין האלטרנטיבה שהיא סחר בשוק על ידי עבריינים.
רחל אדטו: תסתכל גם על העלויות, העלויות הן משמעותיות.
רחל אדטו: רק יבוא שהוא יקר מהדבר הישראלי - - -
טלב אלסאנע: דוקטור גלעד נתן יועץ הוועדה בבקשה.
גלעד נתן: אנחנו לא ועדת הרווחה, העבודה והבריאות, אנחנו הוועדה למאבק בנגע הסמים, רוב הזמן אנחנו מתעסקים עם אופיאטים, מאחר ואנחנו מתעסקים עם אופיאטים חבל לבוא לספר לנו סיפורים על אין זליגה.
גלעד נתן: זליגה של תרופות אופיאטיות הוא הגורם מספר אחד להתמכרות להרואין.
גלעד נתן: זליגה של חומרים – מגיע לכאן המכס ומספר לנו, או שמגיעים אלינו מהיחידה לפשיעה פרמצבטית ומספרים על יבוא של חומרים שהם רודפים אחריהם, אחרי חומרי מקור וחומרי מעבר.
גלעד נתן: יש בעיות עם הייצור של הקנאביס הרפואי, אני רואה אותם כי אני מתעסק בזה יותר משנה, אבל לבוא ולספר לנו שכשיהיה יבוא זה יפתור את הסיפור הזה, זה פשוט לנסות למרוח אותנו.
גלעד נתן: אני לא גם לא יודע אם זה יקטין.
גלעד נתן: אנחנו מקבלים כל היום תלונות מגורמים שמתעסקים עם חומרים מיובאים הרבה יותר חמורים שמשמשים לתעשייה, ולמרות שהם משמשים לתעשייה וזה מגיע ממפעל מסודר של תרופות, יש זליגה מטורפת.
גלעד נתן: אנחנו מתעסקים כל היום עם אנשים שהתמכרו לאופיאטים, להרואין.
גלעד נתן: איפה זה מתחיל?
גלעד נתן: זה מתחיל בבית, זה מתחיל בנגישות לארון התרופות.
גלעד נתן: אנחנו מתעסקים עם אנשים שמגיעים לכאן ומקבלים טבליות של מורפיום ומתמכרים.
גלעד נתן: בואו וניקח את הדברים גם בפרופורציה.
גלעד נתן: זה הכול.
טלב אלסאנע: יש נציג מטעמכם שרוצה להשלים בקצרה.
יואל הדר: הקריאו מאיזה דף שלכאורה אמורה להיות הצעת מחליטים.
יואל הדר: היו הרבה חילופי גרסאות בעניין הזה, הרבה נוסחים, לא זה ולא הקודם לא מתואם ולא מקובל על המשרד לביטחון פנים, כך שמבחינתנו מה שמונח בפניכם זה נייר בעלמא.
טלב אלסאנע: הנוסח שמונח לפנינו הוא של משרד הבריאות.
יואל הדר: מה שכתוב שם לא מקובל עלינו ולא מתואם איתנו מבחינת הנוסח שלנו.
בועז לב: זו הצעת מחליטים שבה אין בהכרח הסכמה והממשלה צריכה להכריע, זה בהחלט נכון.
יואל הדר: המילה נידון היא היותר בעייתית, היה יותר נכון נדון.
יואל הדר: לכן אין זו החלטת ממשלה ואין לתקוף את הממשלה כי היא עדיין לא קיבלה החלטה.
יואל הדר: הנושא הזה בהחלט - -- -
טלב אלסאנע: הצעה שאתם לא מסכימים איתה.
יואל הדר: אני מגיע לסוף הדבר הזה.
יואל הדר: השר אהרונוביץ נמצא בחוץ לארץ וברגע שהוא יחזור הוא מתכוון לקיים ישיבה עם כל הגורמים הרלוונטיים ולנסות להגיע לאיזו הסכמה לגבי הנושא בכללותו ואיך להביא הצעה מוסכמת לממשלה ואם לא אז לא.
יואל הדר: אני רוצה להתחיל עם איסור הגידול, יש כאן חולים ואנחנו לא מתעלמים מהחולים.
יואל הדר: גם כשאנחנו מדברים על יבוא הכוונה לא להתחיל מחר בבוקר, אלא היבוא יבחן באופן אבסולוטי.
יואל הדר: כלומר שלא תהיה חלופה, אבל שלא יהיה יבוא שייכנס בצורה שיגרום החולים לא ייפגעו.
יואל הדר: שהחולים לא ייפגעו, זאת הכוונה שלנו לראשונה.
שי חרמש: זה לחנוק את החקלאות לאט לאט.
יואל הדר: יש גם גזר, כרוב, פלפל ולא רק מריחואנה לצרכים רפואיים.
שי חרמש: אדוני מבין במשפטים, תן לי מישהו שמבין, שמגדל.
טלב אלסאנע: שי חרמש אל תהפוך את זה לענף החקלאות היחידי במדינה.
שי חרמש: אני רק אומר שזו פרנסה של אנשים, אם תרצו לא פה, זה יהיה דרך בג"צ.
יואל הדר: יש בג"צ, יש ממשלה, יש חוקים, כל גוף לפי סמכותו יקבע, אני אומר שמבחינתנו - - -
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לשמוע את הרציונל של הדבר.
טלב אלסאנע: זה מה שחשוב לנו ולא להתעקש על דברים שאין בהם היגיון.
יואל הדר: ההיגיון אומר שברגע, לטעמנו, יהיה יבוא, אם היבוא אפשרי - - -
טלב אלסאנע: אם המחירים יהיו ברמה שלא ניתן לעמוד בהם?
טלב אלסאנע: אם ביבוא בכל זאת תהיה זליגה ואם היבוא יפגע במקור הפרנסה של המגדלים?
טלב אלסאנע: הרי בסופו גם החולים לא יוכלו לשאת בנטל המחירים, יש לקחת את כל הגורמים האלה בשיקול הסופי.
יואל הדר: אני אומר שוב, בנושא היבוא, אם המחירים יהיו אסטרונומיים ולא יהיה ניתן לתת פתרון בכל מסגרת הסל או מסגרת אחרת, כנראה לא נלך על חלופה ונצטרך לבחון ברצינות את האפשרות.
יואל הדר: אני חוזר שוב, הכוונה שהחולים לא ייפגעו כי זה דבר מאוד מהותי מבחינת עמדתנו.
יואל הדר: רוצים לבחון את היבוא, והיה והיבוא לא יהיה אפשרי כנראה שנצטרך לעבור לחלופה, אבל אם נעשה את כל האמצעים, גם של חבר הכנסת שי חרמש שהסכים עליהם, של אבטחה ושל 05 וכל הדברים האחרים הרי גם הם יעלו כסף ולא יהיו בחינם.
יואל הדר: אלו יהיו עלויות אסטרונומיות שיעלו את המחירים וכולם מסכימים שאסור שזה יזלוג.
יואל הדר: צריך לבחון את האחד מול השני והכוונה היא למצוא את הנוסחה המאזנת והמאוזנת כך שבסופו של דבר החולים לא ייפגעו.
יואל הדר: אני חוזר כי זה מאוד חשוב.
שי חרמש: סיומת אופטימית.
טלב אלסאנע: אם מגיעים למסקנה שהם ייפגעו אז צריך לשקול את זה אחרת.
טלב אלסאנע: משרד החקלאות פיתוח הכפר, בבקשה.
עומר זיידן: אנחנו ממתינים להצעת המחליטים שתתקבל.
עומר זיידן: אם תתקבל ההחלטה שכן לקיים גידול בארץ אנחנו יכולים להיכנס לרגולציה בתחום הגידול ובתחום הטכניקה.
עומר זיידן: יבוא זרעים חייב לעבור אישור של השירותים של הגנת הצומח.
עומר זיידן: בנושא בקרת הגידול מבחינה טכנית היא יכולה להיות באחריותנו וכמובן לא בהסדר של האבטחה, האבטחה לא בסמכות משרד החקלאות.
עומר זיידן: בדיונים שהיו בוועדה הקודמת נשאלה השאלה אם משרד החקלאות יכול לקחת על עצמו את הגידול, עניתי ויש לנו עמדה שאומרת שמשרד החקלאות לא יכול לגדל, הוא לא מגדל לא עגבניות ולא פלפל ולא מריחואנה ולכן אין אפשרות לגדל במשרד החקלאות או באחריות משרד החקלאות באופן ישיר.
עומר זיידן: משרד החקלאות יעשה את הרגולציה החקלאית כמו כל גידול אחר.
טלב אלסאנע: מהי עמדתכם ביחס לגידול המקומי או ייבוא?
עומר זיידן: אנחנו צריכים לבחון את הנושא מההיבט הכלכלי וגם מהיבט התרומה הבריאותית - - -
טלב אלסאנע: לא נבחנה עד עכשיו?
עומר זיידן: לדעתי לא נבחנה.
שי חרמש: הטיפול הזה במשרד
שי חרמש: כם היה מהימים שהשר חיים אורן היה שר החקלאות.
טלב אלסאנע: נציג המכס בבקשה.
ארמונד כהן: אין לנו מה להוסיף.
טלב אלסאנע: ארגון הרוקחות בישראל בבקשה.
דדי סגל: בעינינו הקנאביס הוא תרופה.
דדי סגל: תרופות מחלקים בבתי מרקחת ובשביל זה יש חוקים.
דדי סגל: גם עם תרופות המכילות סמים בתוספת הראשונה אין בעיה.
דדי סגל: יתרה מכך, הרוקחים מסוגלים לתת פתרון שהוא לא רק אלים.
דדי סגל: הרוקחים מסוגלים להכין הכנות סטנדרטיות מנורמלות עם אנליזה שידעו בדיוק את רמת ה- TEC ורמת CBD בהן ואפילו יתרה מזאת לקבוע את רמת ה- TEC וה-CBD בהן.
דדי סגל: הדבר הכי חשוב הוא שאם זה היה נעשה אצל הרוקחים זה לא היה עולה 2,000 שקל כמו הסטטי ווקס אלא 400-500 שקל לתרופה.
דדי סגל: אני לא מדבר על עלים בצורות מינון טיפות ואחרות שיודעים בדיוק כמה TEC או CBD בהן ואם הוא רוצה שיהיה מעט CBD לעומת השני, אין שום בעיה לעשות את זה.
דדי סגל: אנחנו עושים ה היום הכנות רוקחיות שמכילות סמים מסוכנים.
דדי סגל: מבחינתנו אין הבדל אם אנחנו עושים הכנה של מתדון שהוא סם מסוכן מהתוספת הראשונה לבין הכנה לקנאביס.
דדי סגל: אנחנו יודעים לעשות את זה.
טלב אלסאנע: משרד הבריאות, להכיר בזה כתרופה ולמכור, כלומר לקחת את החומר הפעיל ולמכור אותו כתרופה?
בועז לב: יש תרופה כזאת ויש חברות שמתעסקות בזה, לא מדובר בזה כאן בדיון.
בועז לב: כאן מדובר על הצמח, איך להכין אותו בצורה סטנדרטית כדי שיהיה אפשר לדעת מה אנחנו נותנים למטופלים.
טלב אלסאנע: אבל גם אם לקחת את החומר הפעיל ולמכור אותו כתרופה.
בועז לב: בשביל זה יש חברת תרופות, לפחות אחת, שעוסקת בזה וזה סיפור אחר.
דדי סגל: זו תרופה מיובאת ואנחנו מדברים על ייצור מקומי שהעלה הוא העלות שלה.
בועז לב: אלה שני דברים שונים, אלו שני מוצרים שונים באופן עקרוני.
דדי סגל: יש אצל יהודה ברוך הצעה שלנו כבר חודש, הוא אישר אותה באופן עקרוני, שהמטרה היא לקדם את זה.
דדי סגל: בתי המרקחת מסוגלים לתת היום מידית ובעלות שהיא רבע מהעלות האלטרנטיבית.
דדי סגל: אנחנו מסוגלים לעשות את זה, תנו לנו אישור ואנחנו נהיה מסוגלים לעשות את זה תוך חודשיים.
טלב אלסאנע: מי מונע מכם היום לעשות?
דדי סגל: כמו שאני מבין, משרד הבריאות ויהודה ברוך.
דדי סגל: הוא לא מונע אלא בוחן את זה.
דדי סגל: אנחנו מסוגלים תוך חודשיים - - -
טלב אלסאנע: מתי פניתם אליהם בעניין?
דדי סגל: לפני כחודשיים.
דדי סגל: יהודה ברוך כבר אישר עקרונית.
טלב אלסאנע: לפני כחודשיים, אז קיבלת כבר תשובה, זה שירות מהיר.
טלב אלסאנע: נקבל התייחסות גם של הסתדרות הרפואית בישראל.
האורד רייס: אני לשעבר יושב ראש הסתדרות הרוקחים וגם סגן נשיא של ארגון הרוקחות העולמי לשעבר.
האורד רייס: אני לא רואה מה הבעיה כאן שבית המרקחת ישווק את תכשיר הקנאביס.
האורד רייס: היום אנחנו בפיקוח הכי גבוה גם מצד המשטרה וגם מצד משרד הבריאות וגם העיריות.
האורד רייס: אני עצמי בבית המרקחת שלי מכרנו, עשיתי בדיקה, כמויות מאוד גדולות של סמים מסוכנים ושום דבר לא הגיע למקומות הלא נכונים.
האורד רייס: זאת משום שלקחנו את הזמן להסביר ולהדריך את הפציינט ולדאוג שהוא יקבל את זה בצורה הנכונה ושהטיפול יהיה מעולה.
האורד רייס: לדעתי הגיע הזמן לחשוב מהי טובתו של הפציינט ולא מה טוב למגדלים בארץ או לכל ענף אחר.
האורד רייס: יש לנו חולים בארץ בהם צריך לטפל, הם הסובלים.
האורד רייס: אם אנחנו יכולים לשים את התרופה הנדרשת ב- 1,200 בתי מרקחת שנמצאים ליד הבית שלהם.
האורד רייס: במצבים הקשים של החולה הוא לא צריך ללכת לחפש איזה בית מרקחת וכמה זמן ייקח עד שהוא יקבל את הטיפול הנכון.
האורד רייס: מספיק זמן האנשים סובלים.
האורד רייס: אם יש חלק שהולך לשוק השחור, עם כל הכבוד ואני מאוד מכבד את משטרת ישראל, צריך לתת להם את האפשרות ואת היכולת להתמודד עם הבעיה הזאת, בין אם בקנסות גדולים או בכוח אדם או בכל דרך.
האורד רייס: זה לא צריך להיות על חשבון החולים המסכנים.
האורד רייס: לי בבית המרקחת היו שני חולים מעבר לגיל תשעים, הם היו זקוקים לקנאביס והם היו צריכים לקחת מוניות להגיע למקומות החלוקה בחום הקיץ או בגשם והקור החורפי כדי למצוא את הפתרון, אין להם כסף, הם אנשים שבקושי חיים.
האורד רייס: הגיע הזמן לחשוב על טובתם.
האורד רייס: הרוקחים מוכנים לעזור למשרד הבריאות להכין את כל הפרוטוקולים הנדרשים, לתת את ההדרכה הנכונה כדי שהחולים האלה יקבלו את הטיפול הנכון.
האורד רייס: תרופות נרקוטיות שהרבה יותר מסוכנות מקנאביס נמכרות היום בבתי המרקחת.
האורד רייס: אני חולק על מה שדוקטור מזרחי אמר, יש הרבה תרופות בבית המרקחת שהם צמחים, אנחנו יכולים לעשות הבחנה כמה יש מכל החומר, אותו דבר עם כניסת האופיום, אנחנו יודעים שתמיסת אופיום כוללת בדיוק את אותם מרכיבים של תמיסת אחרות שאנחנו נותנים כבר מלפני שנה, אבל בכל זאת הם נמצאים בבתי המרקחת.
האורד רייס: יש בלי סוף דוגמאות כאלה ולמה לחשוב בכיוון של חלוקה בצורות אחרות.
האורד רייס: לתת לנו את האפשרות לסייע בחולים הזקוקים לזה.
טלב אלסאנע: מנדי לייטון מהעמותה למאבק בכאב בבקשה.
מנדי לייטון: מי שמעורב בתהליך הרבה זמן יודע, אני הייתי מאוד ועדיין בעד כל הסדרת כל התחום הזה ושהוא צריך להיות תחת פיקוח ובקרה.
מנדי לייטון: צריך לזכור שרגולציה אינה מטרה היא אמצעי.
מנדי לייטון: המטרה מצד אחד היא למנוע את הזליגה ואת הפשע שקשור בה ומצד שני המטרה שנזכור שזה לתת לנו, המטופלים, את התרופה באיכות הטובה ביותר במחיר הנמוך ביותר ושנדע מה אנחנו מקבלים.
מנדי לייטון: דוקטור מרדכי משיח מאוד מדאיג אותי, אני הבנתי שקנאביס רפואי זה גם תרופה וגם סמים.
מנדי לייטון: לפי הדברים שלך זה רק סמים, אז למה אתם נותנים לנו סמים?
מנדי לייטון: לפי מה שאמרת, למה רופא יכול לרשום את זה ולמה אנחנו יכולים לקבל אם זה לא תרופה?
מנדי לייטון: אני יודעת שלפי החוק וה- FDA לא מכירים בזה כתרופה למטרת כניסה לסל, אני יודעת שיש בעיות, אבל אם אנחנו מתייחסים לזה כתרופה אז ההתייחסות על כל הרצף צריכה להיות כתרופה.
מנדי לייטון: בהקשר הזה יש משהו שמדאיג אותי, כמובן שרגולציה מביאה איתה גם השפעה על המחיר וצריך למצוא את האיזון, אבל חולה שמקבל מעל צריך לדאוג למלווה עם נשק, או שאני צריכה לשלם, הקנאביס הרפואי עלה לי כבר ל- 510 שקלים כי לא יכולה להגיע לקבל ומגיעים אלי הביתה, כעת פעמיים בחודש, כי החברה שמספקת יותר מקילוגרם צריכה ברינקס ושני מאבטחים.
מנדי לייטון: למה יכולים להביא לי ולעוד הרבה מטופלים 60 אמפולות מורפיום בחודש הביתה, נראה לי שקצת סטינו.
מנדי לייטון: היושב ראש דיבר על איזון.
מנדי לייטון: אני רוצה איזה גילוי נאות, אני יודעת ממשהו שאני חוויתי בכל התהליך הזה, שלאור הדברים המאוד מאוד בעייתיים שהתנהלו בשטח זזתי קצת לצד השני, אני חושבת שצריך לחזור למקום יותר מאוזן.
מנדי לייטון: השינויים האלה הם חסרי היגיון מצד אחד ומייקרים מצד שני.
מנדי לייטון: בעניין בית המרקחת אנחנו המטופלים מאוד מאוד רוצים שזה יהיה בבית המרקחת.
מנדי לייטון: כמו שאנחנו מקבלים כל תרופה בבית מרקחת גם את זה אני רוצה בבית מרקחת.
מנדי לייטון: אני גם רוצה לדעת כמה שיותר על הקנאביס הרפואי שאני מקבלת, הוא הדבר הכי קרוב לתרופה.
מנדי לייטון: בעניין היבוא, לנו בסופו של דבר לא איכפת אם זה יהיה ביבוא או בגידול מקומי, אנחנו רוצים - - -
אלכסנדר ברק: אל תגידי מטופלים, את לא מייצגת את כל המטופלים.
אלכסנדר ברק: את מייצגת את הארגון שלך.
אלכסנדר ברק: שאלתי אותך - - -
מנדי לייטון: אני הייתי מאוד שחצנית אם הייתי מתיימרת לייצג את כל המטופלים, אני מייצגת את מי שאני יכולה בתחום הזה.
אלכסנדר ברק: אז תגידי לנו כמה חברים יש לך בארגון.
טלב אלסאנע: זאת לא השאלה.
מנדי לייטון: בכל אופן, אנחנו בהחלט רוצים את זה בבית מרקחת.
טלב אלסאנע: רצית להתייחס בנוגע ליבוא או לגידול.
מנדי לייטון: לא משנה לנו מאיפה זה מגיע כל עוד אנחנו מקבלים תרופה באיכות טובה.
מנדי לייטון: כמו שאני רואה את זה ואחרי שבדקתי יותר לעומק ואני מבינה את נושא העלות טוב יותר, יבוא לא יכול להישקל אם המדינה לא לוקחת חלק מהעלויות.
מנדי לייטון: היום כל הנטל הוא על המטופלים, אין תרופות כאלה וחייבים למצוא לזה פתרון.
טלב אלסאנע: הוועד הארצי של מטופלי הקנאביס בבקשה.
אלכסנדר ברק: אני היושב ראש של ארגון המטופלים הארצי.
אלכסנדר ברק: אני באופן אישי מטופל כבר בשנה החמישית בקנאביס רפואי ואני מכיר את הנושא הזה לפני ולפנים מכל היבטיו.
אלכסנדר ברק: המטופלים הוותיקים במשך ארבע שנים טופלו בחינם על ידי חברת "תיקון עולם" עד שבשנה האחרונה - - -
קריאה: וחברות אחרות.
אלכסנדר ברק: עד שבשנה האחרונה בהתערבות של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ומשרד הבריאות, מותר לגבות 360 שקלים לכל מטופל ולא משנה כמות הגרמים שהוא מקבל.
אלכסנדר ברק: אנחנו כתבנו נייר עמדה שבו ציינו את עמדתם של רוב החולים, כשאני אומר רוב החולים, חברים רשומים בארגון הם כ- 1,800 כמעט 2,000 חולים מטופלים.
אלכסנדר ברק: אנחנו רואים את עצמנו בעמדה הנציגים של כל המטופלים בגלל המספר הגדול מאוד של המטופלים הרשומים אצלנו.
אלכסנדר ברק: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים מאוד בוערים שעומדים על הפרק.
אלכסנדר ברק: נושא הראשון הוא נושא הקשר בין המגדלים למטופלים.
אלכסנדר ברק: בשנה שעברה נכחנו בקונגרס שנערך לכבוד פרופסור משולם, הגיעו מגדלי קנאביס ואנשים שמתעסקים בקנאביס רפואי מכל העולם, כל האנשים אמרו לנו שהקנאביס הרפואי שמיוצר על ידי "תיקון עולם" בישראל הוא הקנאביס הרפואי באיכות הגבוהה ביותר שהם נתקלו.
אלכסנדר ברק: הסיבה שאני עומד ומדבר על הדבר הזה היא בזכות האיכות הזאת שהגיעו אליה כתוצאה מכך שבמשך ארבע שנים קיימנו מערכת משוב בין המגדלים לבין המטופלים.
אלכסנדר ברק: ברגע ש"תיקון עולם" קיימה מרכז הדרכה והאזינה לנו, היום יש להם מספר זנים שכל זן מתאים להתוויה מסוימת.
אלכסנדר ברק: רמת הניסיון והפיתוח של הזנים היא כזאת שהקשר בין המטופל למגדל הוא דבר מאוד חשוב.
אלכסנדר ברק: הנושא השני לגבי הדברים שאמרה נציגת המשטרה, נושא הנהיגה.
אלכסנדר ברק: היום גם אדם שמטופל במתדון או בכל תרופה אחרת שיכולה להשפיע על כישורי הנהיגה שלו, אף אחד לא שולל לו את רישיון הנהיגה.
אלכסנדר ברק: אומרים לו שעה או שעתיים אחרי השימוש בתרופה לא לנהוג וזו אחריותו.
אלכסנדר ברק: כמו שאני לא אשלול את רישיון היבוא של "הונדה" בגלל שמישהו נסע על הכביש אני לא יכול לשלול רישיון גידול ממגדל או לקחת רישיון שימוש ממטופל.
אלכסנדר ברק: אחריותו של מטופל שקיבל באישור קנאביס ששעה או שעתיים לא לנהוג.
אלכסנדר ברק: כפי שאמר דוקטור ברוך, קיבל בבליעה - שש שעות לא לנהוג, לא להפעיל ציוד מכני כבד או כלי שיט ממונע או כלי טיס ממונע.
אלכסנדר ברק: יש מרווח מסוים של שעות, אבל לפגוע בי, הנכה, ושייקחו לי את רישיון הנהיגה, זה או שאני אמות בבית מכאבים או שלא תהיה לי ניידות ולא אוכל לצאת.
אלכסנדר ברק: אם לא תהיה לי ניידות לא תהיה לי קצבת ניידות ואז בכלל הכסף שלי ירד לחצי ויורידו לי את הראש ולמה לא תבואו ותוציאו אותי להורג?
אלכסנדר ברק: בנושא היבוא, לפני שאני אתייחס לנושא היבוא, אני מכיר לפחות שני מתחמים של חברות שמגדלות בארץ, אני רוצה לומר לכם שהבאתי אדם מומחה ברמה לאומית לאבטחה.
אלכסנדר ברק: הוא כתב בדוח מפורט שרמת האבטחה שמשטרת ישראל דורשת ממגדלי הקנאביס היא גבוהה יותר מרמות האבטחה של הכורים האטומיים בנגב.
אלכסנדר ברק: כן, זו עובדה וזה נכתב בדוח רשום.
אלכסנדר ברק: אני לא נגד אבטחה במתחמי הגידול, אבל לבוא ולהגיד - - -
טלב אלסאנע: אומרים שיש כאן זליגה, אז יש בעיה עם הכורים האטומים בדימונה.