GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מימי אקרמן: אין בעיה להעביר את רשימת הישובים שמתקיימים בהם מרכזי נוער.
מימי אקרמן: עם הזמן אנחנו מאמינים שבתוך העבודה של מרכזי הנוער אנחנו נייצר מפרט הרבה יותר ברור של מהם המרכיבים.
מימי אקרמן: אני בטוחה שהעבודה סביב הנושא של אלכוהול וסמים יותר בפן המניעה הסברה וגם הפנייה לטיפול יהיו חלק מזה.
מימי אקרמן: יש גם מספר תכניות שפועלות בזירות הישוב, גנים בלילה כדי לאתר בני נוער.
מימי אקרמן: הנושא הזה בהחלט נמצא על סדר היום של התכנית והמנגנונים של הישוב שמייצרים את העבודה הבין מקצועית, הבין תחומית, הבין אגפית, הבין מחלקתית.
מימי אקרמן: כל הבין הבין הזה אנחנו מקווים שזה ייצר גם ויציף את המודעות וגם ישתמשו בנתונים שאנחנו יכולים לייצר כל הזמן סביב אותם הילדים שנמצאים בתכניות.
מימי אקרמן: זה יעזור לשים את הפוקוס על הילדים הנכונים וגם כל הזמן לראות מה גודל התופעה בכל ישוב.
טלב אלסאנע: בבקשה משרד הבריאות בבקשה.
גדי לובין: המעורבות של משרד הבריאות בסיוע למכורים לסמים וגם לגמולים, נחלק אותם לפי קהלי היעד.
גדי לובין: קהל היעד הראשון הוא המכורים הפעילים שסובלים מתחלואה כפולה וגם אלה שלא.
גדי לובין: להם אנחנו מציעים את מרכזי חלוקת המתדון – למעלה מ- 3,000 מטופלים בשנה.
גדי לובין: לדעתי זה המאמץ המשמעותי ביותר, שהוא, לדעתי, במונחים אובייקטיביים גם רחב ההיקף ביחס למאמצים אחרים מבחינת מספר המטופלים שם.
גדי לובין: מאוד מאוד חשוב להרחיק מהרחוב, לצמצם סיכוי לתחלואה מכל מיני סוגים, תחלואה גופנית, מציל חיים בפשטות.
גדי לובין: אנחנו מציעים את האשפוזיות – שמונה במספר – שבהן אנשים עוברים תהליכי גמילה מהסם.
גדי לובין: במצבים חריפים מאוד של תחלואה כפולה, של התלקחות מחלת נפש קשה, כשצריך אשפוז, אנחנו כמובן מציעים את האשפוז בבתי החולים.
גדי לובין: שם אנחנו מרחיבים את הידע לטיפול בתחלואה כפולה, השנה לעוד שני בתי חולים נוספים ביחס לבתי החולים שכבר התמקצעו בתחום.
טלב אלסאנע: איזה בתי חולים אלה?
גדי לובין: טירה ושער מנשה.
גדי לובין: לגבי הסוגיה הרגישה של מי שברחוב, לשמחתנו נגמל טרי או לחלופין מטופל מתדון - כאן אנחנו מתכוונים להקים השנה והקצינו הוסטל לטיפול בתחלואה כפולה לאותם אנשים שנגמלו וסובלים ממחלת נפש.
גדי לובין: אנחנו כרגע בתהליך של מכרז ונראה מי יזכה, כמאמץ ראשון מסוגו נשאף שהוא יהיה במרכז הארץ, מרכז רחב, אשקלון, ירושלים, חדרה כדי שבשלב ראשון נראה את הדבר מתגשם בראייה ארצית עם זמינות יחסית לכלל תושבי הארץ.
גדי לובין: קשה להעריך לפני הקמתו של המרכז הזה מה פוטנציאל האנשים שזקוקים לו.
גדי לובין: אנחנו מדברים על קהל מאוד מסוים, אנשים שנגמלו פרק זמן של לא יותר מחצי שנה מסיום המהלך שלהם באשפוזית או לחלופין מטופלים במתדון, ששניהם סובלים מסכיזופרניה במקביל.
גדי לובין: לא על כל אותם ה- 40%, מדובר בפלח מאוד מסוים.
גדי לובין: רוב ה- 40%, אני חייב לומר מקבלים הלכה למעשה את הסיוע בין אם במרפאות בריאות הנפש או לחלופין בנושא השיקום במסגרות רווחה.
גדי לובין: 40%, מדובר על תחלואה כפולה במובן הרחב של המילה, אנשים שסובלים מהפרעות דיכאוניות וכאלה שלא זקוקים לסיוע ייעודי של אשפוז לדוגמה.
טלב אלסאנע: יש כאן שאלה של יועץ הוועדה.
גלעד נתן: '
גלעד נתן: חוק שיקום נפגעי נפש בקהילה' הטילו עליכם לא כדי שמשרד הרווחה יטפל בשיקום נפגעי נפש בקהילה, אלא כדי שמשרד הבריאות יטפל בהם.
גלעד נתן: אם אין מספיק תקציב לטפל בהם אז מוסיפים נוהל לא כתוב, שלא כתוב בשום מקום בחוק ,שמי שמכור לא יקבל שיקום, אפשר להגיד את זה ולא לשלוח אותם לרווחה, זה לא התפקיד של הרווחה לשקם חולי נפש בקהילה.
גדי לובין: לא דיברתי על חולי נפש, אדם שסובל מהפרעת חרדה לדוגמה יכול להיות מטופל מיטבי אצל גורמי רווחה.
גדי לובין: אני לא מדבר על ה- 40% שהם גם נכי נפש, 40% לא מתייחס למחלת נפש.
גדי לובין: מחלת נפש היא באחריות שלנו.
גדי לובין: הנושא של תחלואה נפשית שווה דיון נפרד, לראות מה מסתתר מאחוריו, זה עדיין עולם תוכן מאוד רחב.
גדי לובין: בקצה האחד שלו עדיף לכולם, קודם כל למטופלים, שהם ישתקמו במסגרת נורמטיבית ככל הניתן כולל גם במסגרות רווחה.
גדי לובין: לגבי הפלח האחר שאז חוק השיקום רלוונטי לגביו, אפרופו 40% תחלואה לפי המוסד לביטוח לאומי, האחריות היא שלנו ואין על זה ויכוח.
קריאה: מה קורה אחרי חצי שנה?
גדי לובין: לאנשים האלה כאמור אנחנו נפתח עבורם את ההוסטל הראשון השנה, מתכוונים לפתוח השנה את ההוסטל הזה.
גדי לובין: אני רוצה לתאם כאן ציפיות, לא ברור על איזה היקף מדובר, לא יודע ואני לא חושב שמישהו יודע איזה היקף של אנשים - - -
טלב אלסאנע: מה המסגרת הטיפולית שהיתה להם עד היום?
גדי לובין: מי שהוא בתוך החצי שנה מרגע שהוא עבר את הגמילה, הוא ממשיך לקבל את הסיוע במסגרת אמבולטורית, אין מסגרת של הוסטל ייעודית עבורו.
גדי לובין: אחרי חצי שנה הוא משתלב בתוך מערך ההוסטלים שלנו.
גדי לובין: אנחנו לא חושבים שנכון שאדם שלא הדגים החלמה במשך חצי נשלב אותו בהוסטלים הנוכחיים כי ההגדרה של ההחלמה כוללת בחובה יציבות.
גדי לובין: אתה לא יכול לדבר על יציבות לפי שחלפה חצי שנה מרגע הגמילה בסמים.
גדי לובין: צריך לזכור שאנחנו מכניסים את האנשים היקרים האלה לבתים של אנשים אחרים וזה לא דבר פשוט.
טלב אלסאנע: תקופת המעבר הזאת היא קריטית, היא חשובה כדי להשלים את המהלך.
טלב אלסאנע: אתה שולח אותו ללא מסגרת רלוונטית מתאימה, זה משפיע על סיכויי ההצלחה.
גדי לובין: זו בדיוק הפינה שאנחנו רוצים לסגור השנה.
גדי לובין: זה נכון, יש פער.
גדי לובין: הפער הזה רלוונטי להערכתי - - -
טלב אלסאנע: הוסטל אחד יספיק לדעתך?
גדי לובין: אני לא יודע, בכנות.
גדי לובין: אני רוצה להדגיש, הפער הזה הוא רלוונטי להיקף מצומצם למדי של אנשים מבין עולם התוכן המאוד רחב הזה של מכורים.
גדי לובין: למכורים פעילים לא נתפתח הוסטלים כי לא נחלק סמים, סמים קשים, ביוזמת המדינה.
גדי לובין: לפחות אני לא מכיר יוזמה כזאת.
גדי לובין: המדינות הכי ליברליות בעולם ספק אם הן עושות את זה, לדעתי לא עושות את זה ואני חושב שלא צריך לעשות את זה.
טלב אלסאנע: היתה ישיבה בעניין הזה בשבוע שעבר.
גדי לובין: זה נושא אחר, ישאלו את דעתי, אני אביע את דעתי.
גדי לובין: זה מחוץ לדיון הזה.
גדי לובין: אנחנו נהיה הרבה יותר חכמים לגבי מהו היקף הפער שאנחנו רוצים למלא השנה אחרי שנפתח את המרכז הזה.
גדי לובין: נראה בדיאלוג שלנו עם הרווחה, עם האשפוזיות, על כמה אנשים מדובר.
טלב אלסאנע: נציגת המשטרה בבקשה.
אראלה כנפו: בפתח הדברים אני רוצה להגיד למעשה שהמסמך שיצא והתייחס לנושא הישיבה לא התייחס לפעילות המשטרה בנושא ההברחות ובשאר הנושאים שהועלו, המניעה, ההסברה והסחר.
אראלה כנפו: כלל החברים כאן שדיברו כל אחד בתחומו ציינו את שיתוף הפעולה שמקבלים ממשטרת ישראל, כל אחד בתחומו, אבל נכון לבוא להגיד ולהדגיש שנעשית פעילות מרובה בכל אחד מהתחומים, פעילות יזומה עם בגבולות היבשתיים, הימיים, האוויריים, פעילות לסיכול אותן הברחות סמים לתוך ישראל וכן בתחום השימוש והסחר.
אראלה כנפו: ברצוני להגיד שלמעשה משטרת ישראל בפעילותה הגדירה כיעד ארגון, יעד המפכ"ל, את נושא המאבק, הטיפול בסחר ויבוא הסמים לישראל, היא הגדירה יעד ארגוני לדבר.
אראלה כנפו: הפעילות נעשית ברבדים שונים במשטרה, הן ברמת השטח, הן על ידי היחידות הארציות, היחידות המרכזיות במחוזות וכן על ידי מחלקת נוער ויחידות אחרות.
אראלה כנפו: הפעילות היזומה למניעה למעשה מתבצעת גם בגבולות וגם במעברים, לצורך זה הוקמו משנת 2008 אותן יחידות גבול הנמצאות לאורך הגבולות כדי לתת מענה להברחות הסמים, מגבול ירדן ומצרים – יחידת גבול יגאל בלבנון, יאג"י, שנמצאת באזור הגבול הצפוני של ירדן, יש לנו את יחידת ימ"ר שי שנותנת את המענה לאזור המרכז של גבול ירדן והחלק הדרומי של גבול ירדן שנמצא תחת אחריות יחידת מגן בדרום.
אראלה כנפו: חשוב לציין כאן שאותה פעילות למעשה של היחידות הביאה גם להגברת ההרתעה וגם הובילה לפעילות מכובדת ויפה מבחינת היקף התפיסות של הסמים.
אראלה כנפו: ניתן לבוא לציין מבחינה מספרית, אולי באחוזים, שלפחות מבחינת הנתונים הקיימים אצלנו, מכלל התפיסות בשנת 2010 של מריחואנה כ- 4,000-5,000, כ- , אנחנו יכולים להגיד ש- 57% ניתן למעשה לייחס לתפיסות בגבול מצרים.
אראלה כנפו: בנגיעה של נתונים, חשיש – כ- 63% מכלל התפיסות שהיו לנו נתפסו בגבול מצרים.
אראלה כנפו: אני יכולה גם להתייחס להרואין כי גם שם למעשה יש לנו נתון שכ- 80% נתפסו בגבולות ירדן, מצרים וכן בגבול סוריה.
אראלה כנפו: חשוב להדגיש את הדברים האלה.
אראלה כנפו: לסיכום הדברים חשוב לציין שאנחנו חושבים שהמענה צריך להיות מענה בתחום האכיפה לצד הטיפול במניעה.
אראלה כנפו: אמרתי את זה גם בישיבה הקודמת שהופעתי בה, טיפול מניעה - - -
טלב אלסאנע: המשטרה שותפה לכל התכניות של מניעה, הסברה מעבר לטיפול בהברחות?
אראלה כנפו: לגמרי.
אראלה כנפו: לגמרי .
טלב אלסאנע: "מצילה", אחרוני הדוברים, בבקשה.
רון אל חרמץ: אגף "מצילה" הוא אגף חברה ומניעת פשיעה במשרד לביטחון פנים, הוא קיים משנת 1985 כמועצה הציבורית למניעת עבריינות בישראל ומשנת 2001 כאגף במשרד לביטחון פנים.
רון אל חרמץ: הפעילות שלנו, כמו שנאמר כאן, מתקיימת ב- 76 רשויות מקומיות וב- 20 פנימיות נוער.
רון אל חרמץ: אנחנו מפעילים כ- 400 תכניות מניעה בשנה, בעיקר תכניות מניעת אלימות ופשיעה, אבל הקשר הברור בין פשיעה ואלימות לבין צריכה של סמים ואלכוהול, וגם לאור הקמפיין המושקע שהשקיעה הרשות למלחמה בסמים בנושא של מניעת אלכוהול בתקופה האחרונה, אנחנו בעצם משלבים היום ב- 130 פרויקטים בכל הארץ תכנים שקשורים לאלכוהול וסמים ברמה השוטפת.
רון אל חרמץ: אנחנו עושים את זה גם בשלוש פנימיות נוער מתוך ה- 20 בהן אנחנו פועלים.
רון אל חרמץ: מבחינת המגזר הלא יהודי אנחנו נוקטים בשנים האחרונות בפעילות של אפליה מתקנת והגדלנו את היקף הפעילות במגזר הלא יהודי.
רון אל חרמץ: היום אנחנו פועלים ב- 30 רשויות במגזר הלא יהודי, בעיקר בצפון ובגליל אבל גם בדרום בפזורה, במשולש ובמקומות נוספים.
רון אל חרמץ: התחלנו בתקופה האחרונה לפעול גם כן בצורה נרחבת יותר במגזר החרדי, בערים של אוכלוסייה חרדית.
רון אל חרמץ: נשאלה שאלה לגבי החפיפה בין הפעילות שלנו לבין הפעילות של "עיר ללא אלימות", אני חייב להצהיר כאן שאין ישוב אחד בישראל בו קיימת תכנית של "עיר ללא אלימות" ו"מצילה".
רון אל חרמץ: מאחר ותכנית "עיר ללא אלימות" היא בעצם תכנית שנבחרה להוביל במשרד לביטחון פנים, אנחנו נתבקשנו שבמקומות "עיר ללא אלימות" נכנסה לפנות את מקומנו ולהיכנס לרשויות אחרות, בהן אין עדיין פעילות.
רון אל חרמץ: לכן אנחנו משלימים אחד את השני ואין היום רשות אחת שיש גם את "עיר ללא אלימות" וגם את "מצילה".
גלעד נתן: הערה אחת, אתם צריכים לעדכן את האתרים שלכם ואת לשכות המשרדים שלכם, אנחנו פונים ומקבלים רשימות, אני יכול להראות לכם - - -
רון אל חרמץ: אני קיבלתי את ההערה הזאת, אנחנו נדאג שהאתרים יעודכנו.
רון אל חרמץ: תודה.
רון אל חרמץ: יש חפיפה עם הרשות למלחמה בסמים ויש חפיפה עם משטרת ישראל.
טלב אלסאנע: אם לא תהיה, אז לא טוב.
רון אל חרמץ: וגם עם התכנית הלאומית של משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
רון אל חרמץ: משפט נוסף, אנחנו מודדים את הפעילויות שלנו, יש לנו יעדים מאוד ברורים לגבי כל אחת מהתכניות.
רון אל חרמץ: בשנת 2010 הגענו למדד הצלחה של 90% בתכניות שביצענו.
רון אל חרמץ: אנחנו קובעים לגבי כל אחת מהתכניות את - - -
טלב אלסאנע: אתם בוחנים את עצמכם ואתם גם נותנים ציונים לעצמכם.
רון אל חרמץ: אנחנו נשמח שיהיה גוף חיצוני שיעשה את העבודה בשבילנו, אבל לגוף חיצוני צריך לשלם כסף.
רון אל חרמץ: התקציב שלנו עומד על 8.7 מיליון שקלים, התקציב הזה, באמצעותו אנחנו מגיעים היום ל- 80,000 איש שנמצאים בתכניות שלנו.
רון אל חרמץ: מבחינת האוכלוסייה בישובים היא יותר מ- 4.5 מיליון איש במדינה, לא מגיעים אליהם ישירות, אבל אם סופרים את כל התושבים באותם ישובים שבהם אנחנו פועלים אנחנו מגיעים לנתונים האלה.
רון אל חרמץ: כמובן שאנחנו גם נתקלים בדילמה הזאת איך נכנסים לעוד רשויות עם אותו תקציב.
רון אל חרמץ: מאוד היינו רוצים להמשיך ולהתרחב כמו "עיר ללא אלימות" וכמו הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, כדי להגיע לכל הרשויות בישראל.
רון אל חרמץ: נושא המניעה - המילה הראשונה בסדר-היום היום היא מניעה.
רון אל חרמץ: אני חושב שלמרות שכולם מכירים בעובדה ששקל שמושקע במניעה יכול לחסוך שקלים רבים אחר כך בשיקום ובטיפול, כולם תמימי דעים בעניין הזה וגם מודים בכך בפומבי, בסופו של דבר לא מושקעים מספיק משאבים במניעה למרות שזה הדבר המקצועי לעשות אותו מכל מיני טעמים שאינם בהכרח מקצועיים.
רון אל חרמץ: אני חושב שעל זה צריך לתת את הדעת.
טלב אלסאנע: אני רוצה לסכם את הדיון הזה ולציין את העובדה שהגורמים הרלוונטיים השותפים לעשייה ושפועלים בצורה מערכתית עושים כמיטב יכולתם.
טלב אלסאנע: כולנו מתרשמים שהבעיה לרוב היא בעיה תקציבית.
טלב אלסאנע: הוועדה תיזום ישיבה עם מנכ"ל משרד האוצר, ניזום אפילו ישיבה עם שר האוצר עצמו, דוקטור יובל שטייניץ, כדי לעלות את הבעיה הזאת בפניו.
טלב אלסאנע: בגלל הסיבה הזאת לא הזמנו היום את הרפרנטים מהאוצר לישיבה כי אנחנו יודעים שהם יחזרו על הסיסמאות שכבר שמענו בישיבות קודמות.
טלב אלסאנע: לדעתי הפתרון חייב להיות בהקצאת תקציבים ראויים.
טלב אלסאנע: לא יכול להיות שיש לנו גוף שעושה עבודה רצינית ויש לו רק שלושה איש.
טלב אלסאנע: אפשר להגיד שיש לנו את הכותל ונלך לבכות, אבל לא נקבל את המענה והטיפול הראוי.
טלב אלסאנע: מבחינת הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, נעלה את הסוגיה בפני משרד האוצר.
טלב אלסאנע: לדעתי זה המפתח לשינוי מבחינת הכלים להתמודדות עם המציאות הקיימת.
טלב אלסאנע: תודה רבה לכם.
טלב אלסאנע: שלום לכולם, אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה למאבק בנגע הסמים בנושא קידום ומיסוד הטיפול בקנאביס רפואי בישראל.
טלב אלסאנע: נושא זה נדון על כה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
טלב אלסאנע: אני סבור שמן הדין שנקיים גם כאן דיון בשני הקשרים.
טלב אלסאנע: ראשית במסגרת הדיון לבדיקת המדיניות והתפיסה הקיימת בכל הנוגע להתמודדות הוא יכלול את נושא הקנאביס וכן את הטיפול הרפואי.
טלב אלסאנע: שאנחנו מתייחסים לממד המעשי מה מתירים, באיזו מידה, מהם השיקולים המנחים במתן היתר לסוכנות ממשלתית לטיפול בנושא זה בהקשר ליבוא או לייצור המקומי.
טלב אלסאנע: נרצה לבחון את ההשלכות על החולים הנזקקים לקנאביס הרפואי.
טלב אלסאנע: האם מתייחסים לקנאביס כתרופה או ממשיכים להתייחס אליו כאל סם ובאופן חריג מתייחסים אליו גם בהיבט התרופתי.
טלב אלסאנע: אין ספק על סמך מחקרים מבחינה רפואית, השימוש בקנאביס רפואי ניתן כדי להקל ולסייע למגוון רחב של מחלות.
טלב אלסאנע: יש מחלוקות בהקשר זה ולכן נשמח לשמוע התייחסות למחקרים שבוצעו והאם הם מצביעים שאכן הוא מועיל ומטיב.
טלב אלסאנע: האם ההשלכות החיוביות הגדולות עולות על ההשלכות השליליות והאם יש מקום לשכלל את השימוש בקנאביס רפואי עד כדי הכרה בו כתרופה ממש.
טלב אלסאנע: השאלה הנשאלת היא בעניין החלוקה של הקנאביס, מדוע לא ניתן לחלק את הקנאביס הרפואי כפי שמחלקים כל תרופה אחרת בבתי המרקחת.
טלב אלסאנע: היום תרופות רבות שנמצאות בשימוש מכילות סמים מסוכנים הרבה יותר מהחומרים הפעילים שנמצאים בקנאביס.
טלב אלסאנע: ארצה לשמוע מדוע ההתייחסות שונה ומה עומד מאחורי גישה זו.
טלב אלסאנע: אבקש גם לשמוע האם יבוא הקנאביס הרפואי גורם להעלאת המחירים וגם מי ישלם ומי ישא בהוצאות והאם כשמכירים בקנאביס כתרופה האם המדינה תממן או תסבסד אותו.
טלב אלסאנע: נבקש את התייחסותה של משטרת ישראל לחלקה בנושא.
טלב אלסאנע: הבנתי שהוועדה הבין משרדית שהוקמה באחריותו של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות המליצה על ייצור מקומי.
טלב אלסאנע: כך הבנתי ואם הבנתי נכון אני מציע לשי חרמש לקחת את זה לאזור הדרום כדי לספק באזור עבודה.
שי חרמש: הבעיה היחידה זה הגידול.
טלב אלסאנע: כדי למנוע שהגידול הזה יהווה מקור הכנסה ופרנסה לפושעים ולארגוני הפשע צריך לגדל, לפקח ולבקר באופן מסודר ואז נוכל לראות ששוברים את מעגל הפשע סביב אספקת הקנאביס.
טלב אלסאנע: אני מברך את חבריי חברי הכנסת המשתתפים בדיון.
טלב אלסאנע: נאפשר זכות דיבור לכל מגישי בקשה בכתב לבת שבע פנחסוב מנהלת הוועדה.
טלב אלסאנע: בבקשה חבר הכנסת שי חרמש.
שי חרמש: ראשית אני מודה שאני מעורב בעניין, לא מצד השימוש אלא דווקא מצד הגידול החקלאי.
שי חרמש: אנחנו נמצאים כעת ברגע מאוד מאוד קריטי.
שי חרמש: ברור היום לגמרי שהקנאביס הרפואי במציאות בריאותית בעייתית וקשה ביותר ובמקרים הקיצוניים ביותר הוא מוצר נדרש ונצרך.
שי חרמש: הקנאביס מחליף חומרים נרקוטיים ונותן מענה, לא אני הרופא, אבל שמעתי אין סוף הרצאות בעניין וגם בדיונים קודמים שהיו.
שי חרמש: ברור לגמרי שלחומר הזה ישנה רגישות פלילית מוכרת וידועה, אדוני היושב ראש, לא רק במקום ששנינו גרים אלא בכל מדינת ישראל.
שי חרמש: זה חומר שנצרך לא בדיוק רק לצרכים רפואיים.
שי חרמש: ברור גם דבר שלישי, שישנו ידע, יכולות ותנאי אקלים לגידולו בארץ, גם באיכויות טובות וגם במחירים זולים לעין שיעור מכל חלופה אחרת.
שי חרמש: בשלב הביניים היתה הסתייגות של משרד החקלאות לקחת אחריות בעניין.
שי חרמש: העניין נדון בין משרד הבריאות לבין המשרד לביטחון פנים.
שי חרמש: בצורה מאוד מוזרה באחד מהדיונים אצל חבר הכנסת חיים כץ בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שם חבר הכנסת פרופסור אריה אלדד, חבר הכנסת אילן גילאון ואני הובלנו את נושא הקנאביס הרפואי, בחר מישהו להטיל את האחריות על גידול הקנאביס הרפואי בארץ על הרשות הלאומית למלחמה בסמים.
שי חרמש: אחד הדברים הכי עקומים שיכולים להיות.
שי חרמש: השר לביטחון פנים שהגיע וראה את - - -
טלב אלסאנע: ישנן עוד תרופות שהרשות מטפלת בהן?
שי חרמש: זה פשוט מעניין, אם יש דבר עקום על עקום על עקום.
שי חרמש: יאמר לזכותו של השר אהרונוביץ, שהוא איש ישר וחכם, שכשהוא גילה את העניין הזה, הוא אמר "רבותי היקרים, אני לא מתעסק אצלי בגידול קנאביס רפואי, אני מוכן לטפל בנושאים הפליליים, הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול אצלי לא תטפל בקנאביס רפואי".
שי חרמש: לרגע אחד נוצר מצב שהנושא נשאר תלוי באוויר.
שי חרמש: כלובי חקלאי ניסיתי לחבר בין סגן שר הבריאות יעקב ליצמן, השר אהרונוביץ והשרה הנכנסת אורית נוקד, היה גם דיון אצל אורית נוקד בלשכה, דיון ארוך ומורכב עם כל הגורמים.
שי חרמש: לשמחתי הרבה לפני כשבוע וחצי הודיעה השרה אורית נוקד שמשרד החקלאות מוכן לקחת את האחריות על הגידול ברגולציות, כלומר נושא שמירה, אבטחה, צילום, בקרה ומעקב, בידיעה שלמשרד החקלאות ישנן שתי זרועות מקצועיות שנותנות מענה לעניין, אחת, אגף הצומח שבו כל הבקרה המקצועית, השנייה זה הפיצו"ח.
שי חרמש: מי שלא מכיר את הפיצו"ח שיבוא לשדה התעופה עם תוכי ביד ויגלה את הפיצו"ח מיד.
שי חרמש: יש גורמי אכיפה מסודרים, פיצו"ח זה פיקוח על תוצרת חקלאית.
טלב אלסאנע: מה שאתה אומר לא מתיישב עם החלטת הממשלה.
שי חרמש: בעניין הצהרות ההחלטה, חכה עד לישיבה הבאה.
שי חרמש: יש כרגע נייר מחליטים.
שי חרמש: בנייר המחליטים יש שבעה סעיפים שניתן לחיות איתם שמגדירים מי עושה מה, מתי וכמה.
שי חרמש: סעיף 8, אדוני היושב ראש, הוא הסעיף שעליו אנחנו צריכים לתת קריאה כדי למחוק אותו.
שי חרמש: הסעיף הזה אומר בערך, אין לי כרגע אותו ביד, שאנחנו נעשה כל מאמץ לסגור את הגידול בארץ ולהעביר את האספקה מיבוא מחוץ לארץ.
שי חרמש: מעבר לכמה היבטים שהם פחות מעניינים אותי כחקלאי, זאת העובדה שהגידול בחוץ לארץ הוא יקר פי חמש ופי עשר, היא העובדה שהחקלאות בארץ יודעת לייצר את זה במחיר יותר ויכולה גם לייצא לחוץ לארץ, היתה כאן אמירה עקרונית-אידיאולוגית שאומרת חקלאות בארץ מולדת כאן.
שי חרמש: אני אומר שעל זה אני אלך לבג"צ והודעתי את זה לשרת החקלאות, לא יהיה מצב שבו יהיה דבר שמותר להשתמש בארץ ברגולציה ואסור לגדל בארץ ברגולציה ! החקלאים יקבלו את כל הרגולציה, יושבת כאן המשטרה, יש ממצלמות ועד מקלעי 05 על הגגות ועד פיילרים בין השיחים, כל מה שתשיתו יהיה, אבל לא יהיה מצב שבו מותר להשתמש בפיקוח ואסור לגדל בפיקוח.
שי חרמש: באתי לכאן כדי לומר את הדברים האלה ולבקש מהוועדה הנכבדה הזאת לעשות כל מאמץ לפנות לוועדת השרים להוריד את סעיף 8 ולהביא את נייר המחליטים - --
טלב אלסאנע: הסעיף שמדבר על היבוא.
טלב אלסאנע: "הסדרה, פיקוח ובקרה של ייבוא של קנאביס .. . "
שי חרמש: הערה נוספת אדוני היושב ראש לגורמי המשטרה.
שי חרמש: העולם התחתון לא מקבל את הקנאביס מהחקלאים.
שי חרמש: העולם התחתון לא מקבל את הקנאביס, הוא כן מקבל משום שאותם משתמשים מסכנים הם אנשים שאינם יכולים לעבוד, לא יכולים להתפרנס, פת לחם חסרה בבית.
שי חרמש: במציאות כזאת של בין לחם בפה לבין קנאביס מוכרים כדי לקבל לחם לפה.
שי חרמש: הרואין ועבריינות אל תחפשו אצלנו.
שי חרמש: אם אתם מטילים היום את הגזרה שבגלל הגלישה לשוק העולם התחתון אתם בולמים את הגידול החקלאי, אני אומר שזה לא יהיה ואני מקווה שהוועדה תעמוד מאחורינו בעניין.
שי חרמש: אני מודה לך על קיום הישיבה.
טלב אלסאנע: בבקשה נציג משרד הבריאות, המשנה למנכ"ל דוקטור בועז לב בבקשה.
בועז לב: באמת לא צריך לדבר בשבחו של הגידול החקלאי הזה.
בועז לב: אני חושב שהאנשים מצביעים ברגליים וגם בתועלות שיש בו.
בועז לב: יש בו גם סיכונים ונזקים, גם על זה אני לא ארחיב.
בועז לב: באופן עקרוני - - -
טלב אלסאנע: האם ניתן לנטרל את הנזקים והסיכונים הקיימים?
בועז לב: כמו לכל תרופה, אגב בכל תרופה יש נזקים ויש תועלות וצריך לשקול את התועלות והנזקים, כמובן שככל שיש יותר CBD, אז נטרול יותר גדול של האפקט הפסיכוטי, צריך למצוא את האיזון הנכון בכמויות שנמצאות בתוך הצמח.
בועז לב: בסך הכל ניתן להגיע לסוג כזה של צמח שיהווה אופטימום מסוים.
בועז לב: זה לא נטול סכנות, זה לא רק תועלות.
קריאה: לא יתכן - - -
טלב אלסאנע: סליחה, אני מבקש ממך, כעת הוא ברשות דיבור תאפשר לו לסיים.
טלב אלסאנע: לא להפריע בבקשה.
בועז לב: אני מבקש שתאפשר לי לסיים.
בועז לב: מעמדו החוקי של הדבר הזה נחשב על פי פקודת הסמים כסם מסוכן והוא אינו מופיע כתכשיר שניתן לקבל אותו במרשם רופא - נכון להיום על פי הגדרת החוק.
בועז לב: זה כמובן דבר שאתם המחוקקים צריכים לתת עליו את הדעת לשנות או לא לשנות.
בועז לב: הוא שונה במהות כתרופה, הוא איננו תרופה כדרכן של תרופות אחרות.
בועז לב: כלומר אין כאן חומר פעיל אחד שמייצרים אותו בתהליך של זקוק, זה צמח.
בועז לב: כמעט ואין צמחים אחרים שרשומים כתרופות בתוך רשימת התרופות, זה מהווה כשלעצמו בעיה למרות שהיא לא בעיה שבגינה צריך למנוע ממי שצריך את החומרים האלה.
בועז לב: כמובן שיש תכשירים שעשויים מקנאביס, מהחומרים הפעילים שמופעים בתרופות שהן לכל דבר ועניין ובאלה לא ניגע.
בועז לב: צריך לזכור שהקנאביס כצמח איננו רשום כתרופה בשום ארץ אחרת.
בועז לב: אני לא אגע בפיזיולוגיה של הצמח כי זה לא כל כך מעניין ברגע זה.
בועז לב: אני רוצה לומר כמה דברים, ראשית הכוונה של משרד הבריאות ושל המשרדים האחרים המעורבים בעניין זה להסדיר, לתת סידור או איזו קורת גג חוקית מסודרת לשימוש בקנאביס.
בועז לב: זה צריך לכלול מספר אלמנטים.
בועז לב: כמו כל אבטחת איכות צריך לדעת שצרכן, לקוח, מטופל מקבל את התכשיר הוא יודע מה הוא מקבל, כלומר יש בזה כמות כזאת של CBD, THC , ואלה דברים שניתן לעשות אותם היום.
בועז לב: יש היום מעבדות גם בעולם וגם בארץ, יש את האפשרות העקרונית לקבוע מה איכות התכשיר.
בועז לב: זה דבר שצריך להיות סטנדרטי ובפיקוח.
בועז לב: בנושא הביטחון אני לא רוצה בינתיים לגעת בכלל, זה הדומיין של משרד הבריאות לצורך העניין ויש גורמים רבים אחרים שאמורים להתעסק בזה.
בועז לב: ישנה אמנה בינלאומית שמחייבת את מדינת ישראל, או בעצם באמצעותה או באמצעות מי שמקובל עליה, באמצעות סוכנות ממשלתית, לרכוש את הסם ואחר כך לספק אותו לצרכים רפואיים בדרך שהיא קובעת.
בועז לב: לצורך העניין אנחנו ערים למגבלה שקיימת היום של מי רשאי לרשום ומי אינו רשאי לרשום.
בועז לב: קיימת היום איזו מגבלה ואנחנו לא נותנים לכל אחד לרשום, בין השאר משום שהנושא הזה טרם הוסדר.
בועז לב: יחד עם זאת הרחבנו את מספר הרופאים המורשים לרשום, יש היום ועדה מקצועית שעוסקת גם בהתוויות כי היינו רוצים שככל תרופה וככל תכשיר רפואי ההתוויות תהיינה מבוססות על ראיות מבוססות ולהועיל לאנשים יותר מאשר להזיק להם.
בועז לב: זו בעיקרון הכוונה ויש ועדה מקצועית שעוסקת בהתוויות הרפואיות כפי שאנחנו עוסקים עם כל תרופה.
בועז לב: ישנם העקרונות להחלטת הממשלה, כפי שציינת יש שם שמונה סעיפים, לא נדון על שבעה המקובלים, גם על השמיני אני לא אדון כי זה נושא שאתם רוצים לדון עליו.
בועז לב: באופן עקרוני רק לומר שהכוונה היא באמת למצוא את הדרך הנכונה ולבחון גם יבוא, להמשיך את הייצור המקומי ולהביא אותו לאיכויות ראויות וגם לייצר מצב שהדבר הזה אכן מוסדר ונכון.
בועז לב: תודה רבה.
טלב אלסאנע: מדוע אי אפשר לעשות את החלוקה כדרך חלוקת התרופות במקום כל האלתורים הקיימים בלי מערך מוסדר לחלוקה?
טלב אלסאנע: היום כל מי שמבקש יותר מ- אומרים לו שהוא צריך לקבל את זה באבטחה, עניין שמוסיף לעלויות.
טלב אלסאנע: יש כאן התייחסות אחרת, זו תרופה מקלה, זה מסייע אבל ממשיכים להתייחס אל זה כסם.
טלב אלסאנע: צריך להגדיר את השימוש ולא יתכן שזה יהיה בין לבין.
בועז לב: בינתיים עד להודעה אחרת זה מוגדר כסם.
בועז לב: זה סם לצורך העניין, כך החוק מגדיר וזה לא איזו גחמה פרטית של - - -
טלב אלסאנע: תסכים שבהרבה תרופות יש גם סמים.
בועז לב: תרופות שיש בהן סם נמצאות בסוג של פיקוח מאוד הדוק וקפדני, זאת אומרת שהן - - -
טלב אלסאנע: והן נמכרות בבית המרקחת?
בועז לב: כן, בהחלט.
טלב אלסאנע: למה לא לעשות את אותו הסדר ולמכור את זה בפיקוח ובקרה?
בועז לב: בטווח הארוך אני לא רואה איזו מניעה עקרונית שלתכשיר תהיה הסדרה ובתי המרקחת.
בועז לב: .. שתהיינה מצוידות, הן יודעות לטפל בסוגיה הזאת, יודעות איך לרשום ואיך להדריך.
בועז לב: אני לא רואה מניעה עקרונית שהדבר הזה יופץ בבתי מרקחת.
טלב אלסאנע: המערך הקיים לחלוקה ומתן הרישיונות, הבנתי שדוקטור יהודה ברוך הוא זה שמנפיק את ההיתרים והרישיונות?
בועז לב: זה היה כך.
טלב אלסאנע: הוא עובד במשרה חלקית בעניין הזה?
טלב אלסאנע: האם הוא יכול לתת מענה לכל הדרישות?
בועז לב: דוקטור משיח יתאר לך את המנגנון.
מרדכי משיח: המנגנון הוא כזה שרופא מומחה שולח אלינו בקשה אחרי שהוא בדק את החולה, אחר כך אנחנו כן או לא מאשרים את השימוש.
מרדכי משיח: לשאלה הקודמת למה זה לא בבית מרקחת, קודם כל זאת לא תרופה.
מרדכי משיח: תרופות נמצאות בבתי מרקחת, כל עוד זה לא מאושר כתרופה אף רוקח לא יכניס את זה לבית המרקחת.
מרדכי משיח: יש התנגדות של הרוקחים להכניס את זה לבתי המרקחת.
קריאה: הם כן יכולים להגדיר את זה כתרופה.
טלב אלסאנע: אתה שומע את התגובות, ההחלטה לא למכור לא בגלל שזה סם, ההחלטה למכור בגלל שזה תרופה.
מרדכי משיח: כשאתה קונה כדור אקמול כתוב על האריזה שיש 500 מיליגרם של חומר מסוים, כשאתה מקבל קנאביס אתה לא יודע מה יש שם בפנים.
מרדכי משיח: זאת לא תרופה, ברגע שאתה - - -
קריאה: יש פתרונות.
טלב אלסאנע: מי שרוצה להגיב, יכול באופן רשמי לבקש ולהירשם ולקבל זכות דיבור
מרדכי משיח: בכדי שזה יהפוך לתרופה - - -
אלכסנדר ברק: אני יושב ראש של ארגון המטופלים, אני הגשתי לוועדה נייר עמדה - - -
מרדכי משיח: אני רוצה לחזור למנגנון.
מרדכי משיח: המנגנון עצמו הוא כזה שהרופאים המומחים שולחים אלינו בקשות, כרגע יש 6,000 בעלי רישיונות שמתוכם בפועל משתמשים 4,800 אנשים.
מרדכי משיח: יש ועדה שתקבע את ההתוויות על בסיס רפואי מקצועי מי יקבל, מי רשאי או לא רשאי לקבל.
מרדכי משיח: זה נכון שזה סוג של מנגנון שלאט לאט הולך ומתנפח.
טלב אלסאנע: במצב הקיים היצרן הוא הספק.
טלב אלסאנע: הוא המחלק.
טלב אלסאנע: יש תרופה אחרת שיש מצב שהיצרן הוא הספק והמחלק?
מרדכי משיח: לדעתי הדבר הבעייתי שהממשלה צריכה לקבל בו הכרעה זה הקמת סוכנות.
מרדכי משיח: לא יכול להיות שהמגדל מספק למטופל.
מרדכי משיח: כלומר "טבע" לא מוכרת שום דבר לצרכן, היא מוכרת דרך בית מרקחת.
מרדכי משיח: לא יכול להיות שיש קשר בין מטופל למגדל.
טלב אלסאנע: תסכים שכל הבעיה הזאת תיפתר ברגע שנגדיר את זה כתרופה ונתייחס אל זה כתרופה.
מרדכי משיח: אנחנו מאמינים שצריכה לקום איזו סוכנות ממשלתית שתיקח את החומר - -
קריאה: זה כבר בצינור.
מרדכי משיח: בצינור ועדיין לא קיים.
מרדכי משיח: ברגע שתוקם סוכנות ממשלתית שתקנה את כל החומר ותרכז, כמו שהיא עושה עם תרופות אחרות, היא תספק את זה למטופלים ויהיה סדר מסוים.
מרדכי משיח: כרגע הסדר הזה לא קיים לכן המטופלים מגיעים ומקבלים את זה ישירות מהמגדל.
טלב אלסאנע: מה הרכב הוועדה שמחליטה לתת או לדחות את ההיתר?
מרדכי משיח: הקריטריונים כרגע הם חולי סרטן - - -
טלב אלסאנע: הקריטריונים האלה ברורים, רשומים, מוגדרים?
מרדכי משיח: כן.