GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד ברכה: קרן, אנחנו עדיין לא, בישיבות רבות על העניין של אלכוהול לבני נוער, אנחנו רוצים להתמקד בהקשר הזה.
מוחמד ברכה: מה אנחנו עושים מהיום והלאה.
קרן רוט-איטח: בהקשר הזה, זה מובלע, כשמדברים על מידע והשפעות של אלכוהול זה כן נכנס.
קרן רוט-איטח: אני לוקחת את זה כשיעורי בית ליחידה אצלנו, לראות איך אנחנו יכולים להדגיש את החשיבות והגברת המודעות שבני נוער, במיוחד בחטיבה העליונה, לנושא הזה.
קרן רוט-איטח: אני מאוד אשמח מהנתונים שנקבל במרץ, מהממצאים שלך, ד"ר הראל, ונוכל באמת דרך זה גם כן לחזק את העשייה.
פאולה רושקה: קודם כל, תודה רבה באמת להרצאה המאוד חשובה ואני חיפשתי בספרות כל מיני חומרים, ראיתי גם מאמרים שלך, ד"ר סנצקי, על הנושא, אז ככה השכלתי קצת.
פאולה רושקה: מה שאני רוצה לומר זה שאנחנו ביחד עם המחלקה לבריאות הציבור שפעם פרופ' יונה אמיתי ניהל והיום ד"ר ליזה רובין מנהלת, התחלנו קצת בפעילויות לקראת הנושא הזה.
פאולה רושקה: אחד מהם – הם העבירו כבר איזה הכשרה קצרה או יום עיון, שחלק מהמרצים מטעם המחלקה שלי היו שותפים לגבי רופאים גינקולוגיים בטיפות חלב, להעלות את המודעות לנושא הזה, זה כבר היה.
פאולה רושקה: עכשיו הם מתחילים להעביר איזה שאלון שגם כן קשור לשתיית אלכוהול בקרב אימהות, זה משהו שהם מתחילים.
פאולה רושקה: בנוסף, אנחנו מתוך ההרצאות וההכשרות שאנחנו מבצעים, מול כל מיני גורמים רפואיים, גם יחד עם הרשות, למשל התחלנו עם רופאי ילדים של הקופות, למשל בירושלים, של הקופות השונות, אנחנו נכניס את הנושא הזה ספציפי ונבקש אולי מהמומחים לבוא ולהראות, אנחנו נשמח.
מוחמד ברכה: מה את אומרת על מה שאמר הדר?
פאולה רושקה: על הנושא הזה, אנחנו היינו שותפים גם בכל המיילים האלה, בעצם, לגבי הנוסח.
פאולה רושקה: אני הייתי בטוחה שהנושא הזה התקדם.
פאולה רושקה: אז אני אבדוק עם היועצים המשפטיים, כי יכול להיות ששם הבעיה.
פאולה רושקה: אתמול אני גם דיברתי עם ראש מינהל רפואה, לגבי אולי צורך בלכתוב איזה חוזר מנהל רפואה והוא מאוד שמח על זה ובירך על כך.
פאולה רושקה: אז יכול להיות שאנחנו צריכים לשבת יחד ולכתוב משהו שיגיע לכלל הרופאים שמתעסקים בנושא, כולל רופאי התפתחות הילד, גינקולוגים וככה.
פאולה רושקה: אנחנו גם בתחום הגינקולוגיה רוצים להעלות את המודעות בקרב שלהם, בדיוק בנושא של מניעה עוד קודמת, אז נצטרך לשבת ביחד ולארגן הרצאות.
מוחמד ברכה: לשבת ביחד מי?
מוחמד ברכה: מי ישב?
פאולה רושקה: יחד עם פרופ' אור-נוי, עם פרופ' יונה אמיתי, עם הרשות, שהיא שותפה לנו בכל ההכשרות שאנחנו נותנים ולבנות איזה הכשרה שתכלול גם את הנושא הזה.
פאולה רושקה: עוד דבר יש לי.
פאולה רושקה: והשאלה באמת מה ההיקף של הבעיה שאנחנו לא כל-כך יודעים.
פאולה רושקה: אבל כפי שיש למשל בחוק הנוער, טיפול והשגחה, הגדרה של קטין נזקק, כשהוא בסינדרום חסר סם, לא משנה שזה לא תמיד נאכף, השאלה אם אנחנו לא צריכים לעשות פעולה כזאת ולכלול גם את הסינדרום פאס בתוך זה.
פאולה רושקה: זה אני אשמח לשמוע.
אור-נוי: רק להוסיף על זה, בין ההגדרות של ילדים שחייבים להפנות אותם למכונים להתפתחות הילד, אז ילדים לאימהות אלכוהוליסטיות מופיעים שם.
אור-נוי: הבעיה היא, עוד פעם, שבדרך-כלל קשה לאבחן אותם והאימהות, כמו שהן מסתירות סמים הרבה פעמים, גם מסתירות את השתייה.
פאולה רושקה: זה ברור.
אור-נוי: יש דברים שצריך קצת לשנות אותם.
פאולה רושקה: צריך אולי לחדד אותם, קצת לשנות.
פאולה רושקה: עוד דבר, אנחנו הרי אחראים גם הרופאים, אלכוהול, שעובדים במסגרות הרווחה וגם לתחום הרופאים האלה אני אנסה להיכנס עם איזו הכשרה, עם העלאת המודעות של הנושא, כדי שאם אימא, אם אישה שנמצאת בטיפול, היא נכנסת להיריון, לפחות נוכל בתחום הזה לאסוף נתונים.
מוחמד ברכה: איריס פלורנטין, משרד הרווחה.
איריס פלורנטין: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו עושים את זה אולי בשלב הקודם.
איריס פלורנטין: כי בדרך-כלל, אישה שכבר מגיעה לטיפול, היא כבר בלי אלכוהול.
איריס פלורנטין: זאת אומרת, נצטרך לראות איך מגיעים לאוכלוסייה יותר רחבה, אני לא יודעת איך.
איריס פלורנטין: אבל הנשים שאצלנו בטיפול, הן כבר נקיות.
מוחמד ברכה: אתם מודעים לעניין הזה, למשל, מטופלים או אנשים שבאים אליכם, שמוכרים כצורכי אלכוהול?
איריס פלורנטין: אני רוצה להבחן, וזו סוגיה שעולה לא רק בתחום של אלכוהול, אלא בתחומים אחרים וצריך לפתור את זה באיזו שהיא דרך.
איריס פלורנטין: מי שמגיע לשירותי הטיפול, מגיע נקי מאלכוהול ונקי מסמים וצריך לדעת את זה.
איריס פלורנטין: אז אנחנו את האוכלוסייה שמסכנת, לא רואים.
מוחמד ברכה: באותה מידה שהוא נקי, הוא גם עומד לחזור.
איריס פלורנטין: הם אפילו לא מגיעים אלינו.
איריס פלורנטין: כי צריך לדבר על אימהות בסיכון, שצורכות סמים או אלכוהול, הן לא מגיעות אלינו, אין להן שום אינטרס להגיע, כי הן יודעות שייקחו להן את הילדים.
מוחמד ברכה: את יודעת את האחוזים, כפי שאנחנו יודעים אותם, שחלק מאלה שבאים, מגיעים אליהם, וזה יותר מחצי, חוזרים למעגל האלכוהול או הסמים.
מוחמד ברכה: אני חושב שבכל-זאת, למרות שאת יכולה להגיד שאלה נקיים, כאילו שזה מאחוריהם, לא, זה יכול להיות גם לפניהם.
איריס פלורנטין: מקובל לגמרי.
איריס פלורנטין: מי שאצלנו במערכת, אני אשמח לעשות כל דבר שיגידו לי פה.
איריס פלורנטין: זה סגור וברור.
איריס פלורנטין: אבל אני רוצה להוסיף עוד אוכלוסייה שאני לא יודעת איך מגיעים אליה, שזו האוכלוסייה של הנשים שבהיריון ואין להן שום אינטרס להגיע אלינו, כי הם יודעים שנעשה מבחני מסוגלות הורית והן לא מגיעות, צריך לדעת את זה.
איריס פלורנטין: זו אוכלוסייה ענקית.
איריס פלורנטין: וזה הילדים שהם הכי בסיכון.
קריאה: ויש להם ילדים פגועים.
קריאה: יש להם ילדים קודמים שהם פגועים.
איריס פלורנטין: בבית כבר, והן יכולות להיות בהיריון, גם צורכות סמים וגם אלכוהול ואנחנו לא רואים אותן.
איריס פלורנטין: הן לא מגיעות אלינו, ולא רק אלינו, גם ללשכה בכלל.
אור-נוי: צריך לזכור שחלק גדול מהמכורים מקבלים גמלה מהביטוח הלאומי ולכן יכול להיות שלביטוח הלאומי, בעצם, לא יכול להיות, בטוח, שלביטוח הלאומי יש נתונים.
אור-נוי: השאלה היא האם מבחינה חוקית אפשר להעביר אותם, זאת הבעיה.
אור-נוי: אבל יש להם נתונים ואני יודע שיש לפחות 20,000.
איריס פלורנטין: יכול להיות שכאן יושב ראש הוועדה, כי אני לא יודעת איך לפתור את זה.
איריס פלורנטין: יש אוכלוסייה ענקית של נשים שמסכנות את הילדים, שלא נמצאות בקשר עם אף אחד מאיתנו.
מוחמד ברכה: כאשת מקצוע וכבעלת ניסיון, איך אפשר?
איריס פלורנטין: צריך לעשות כאן ישיבה בין משרדית, בין משרד הבריאות למשרד הרווחה, כי הם נמצאות איפה שהוא.
איריס פלורנטין: הן נמצאות ברחובות, חלקן מגיעות לתחנות של מתאדון, חלקן לא מגיעות.
איריס פלורנטין: חלקן מסתובבות איפה שהוא בכל המקומות ולא מגיעות לצרוך שירותים.
איריס פלורנטין: זו אוכלוסייה שלא צורכת שירותים.
איריס פלורנטין: צריך לחשוב איך מגיעים אליהן.
איריס פלורנטין: כי איפה שהוא הן בין כולנו פה.
איריס פלורנטין: אולי הן מגיעות עם ילדים אחרים לטיפול סביב בעיות אחרות, אולי הן מגיעות לטיפת חלב, אני מוכנה לחבור, אבל הן לא אצלנו כעת.
אור-נוי: כן, יש חפיפה בין האוכלוסיות בסיכון.
מוחמד ברכה: רבותיי.
מוחמד ברכה: עוד מישהו רוצה להגיד משהו, לפני שאנחנו מסיימים?
מוחמד ברכה: אני אגיד.
מוחמד ברכה: ראשית, אני רוצה לברך על עשיית המחקר, ד"ר סנצקי ועמיתיו, אני חושב עשיתם עבודה טובה והארתם את עינינו לדבר מאוד חשוב.
מוחמד ברכה: אני רוצה להביע את הדאגה שלנו, של הוועדה, מחוסר המודעות לעניין של השפעות של אלכוהול על עוברים.
מוחמד ברכה: זה נושא שגם כן יכול, יש פיתוי שהוא יתפתח או יגלוש לכל מיני נושאים אחרים ותחומים אחרים, אבל אני בהחלט רוצה שאנחנו נתמקד בעניין הזה בכל המישורים.
מוחמד ברכה: היו כאן הרבה הצעות חשובות, אם זה במסגרת מערכת החינוך, בתי-ספר לרפואה, אם זה משרד התמ"ת והמדבקות, אם זה משרד הבריאות והרשות.
מוחמד ברכה: אני אמור לסיים את תפקידי בכיסא הזה ב- 23 לדצמבר.
מוחמד ברכה: ב- 21 לדצמבר, אני מבקש, אנחנו נשמע מה נעשה, תוך תיאום בין כל הגורמים הנוגעים לעניין, אם זה משרד הבריאות, כמובן בהתייעצות עם ד"ר סנצקי ועורכי המחקר, משרד הבריאות, משרד הרווחה והרשות ומערכת החינוך, לספק לנו תשובה – מה אנחנו עושים, מהיום והלאה.
מוחמד ברכה: אני מתרשם שזה נושא חדש, שלא זכה לטיפול המתאים.
מוחמד ברכה: לפני שאני מפנה את הכיסא אני באמת שואף ואני חושב שזה דבר חשוב שאנחנו לפחות נדע שיש טיפול בעניינים האלה.
מוחמד ברכה: אם יש משהו שתקוע בוועדת הפנים, אנחנו נעשה מה שצריך, אם צריך את הסכמת משרד התמ"ת לגבי התוויות, אנחנו נעשה את זה, אם מודעות דרך טיפות חלב, דרך קופות החולים, דרך משרד החינוך, דרך משרדי רווחה, כל הדברים האלה אני מבקש שאנחנו נטיל עלייך, ד"ר רושקה ועל ד"ר הראל שאתם תביאו לנו, אחרי התייעצות עם כל הגורמים הנוגעים בעניין, תוכנית ברורה מה עושים.
מוחמד ברכה: לא רק דיאגנוזה, אלא איך מטפלים.
מוחמד ברכה: אני מאוד מודה לעורכי המחקר, בשם כולנו.
מוחמד ברכה: אני מודה לכל המשתתפים, שנתתם מזמנכם לוועדה למען הנושא החשוב הזה.
מוחמד ברכה: אני פותח את הישיבה של הוועדה למאבק בנגע הסמים.
מוחמד ברכה: נושא הדיון היום הוא השימוש בסם היאבה בקרב פועלי חקלאות תאילנדים.
מוחמד ברכה: אני רוצה לברך את כל הנוכחים אלה ובכללם את נציגי שגרירות תאילנד בישראל.
מוחמד ברכה: אנחנו נתחיל את הישיבה היום עם דוח ממשרד הבריאות שבא בעקבות כנס מיוחד.
מוחמד ברכה: לדעתי הנושא שעומד על סדר היום גם משתלב בנושא של הכנס.
מוחמד ברכה: יש את הנושא של המלחמה בסמים כמובן אבל יש גם היבטים אחרים לשימוש בסם היאבה.
מוחמד ברכה: הסם הזה יכול להמריץ את הפועלים ולהפיק מהם יותר.
מוחמד ברכה: לדעתי זו פגיעה בזכויות האדם כאשר מכניסים את הסם הזה לצרכים כאלה.
מוחמד ברכה: לכן אנחנו מייחסים חשיבות גדולה לדיון הזה.
מוחמד ברכה: אנחנו נרצה לשמוע מהגורמים השונים, מהרשות למלחמה בסמים כמובן, משגרירות תאילנד בישראל, מהמשטרה, מהמכס, וגם מנציגי החקלאים וכל הנוגעים בדבר.
מוחמד ברכה: אני רוצה להגיד, יכול להיות שאני מקדים את המאוחר.
מוחמד ברכה: אני חושב שעצם העובדה שפועלי חקלאות משתמשים בסם היאבה כדי שיתנו יותר שעות עבודה זה בניגוד לצרכים הבריאותיים שלהם ובניגוד לחוקי העבודה.
מוחמד ברכה: אני חושב שזה מוטל על רשויות המדינה כולן לעשות הכול על מנת שתופעה כזו לא תתקיים בקרב התאילנדים.
מוחמד ברכה: אני מבין שזה עניין מסורתי ועניין שקיים במולדת של העובדים מתאילנד.
מוחמד ברכה: אבל זה עדיין לא מקהה ולא מחליש מעצם הביקורת שלנו כלפי התופעה הזאת.
מוחמד ברכה: זה סוג של עבדות במסווה.
מוחמד ברכה: יכול להיות שהחברים סביב השולחן הזה יביעו הסתייגות מהדברים האלה, אבל עם כל הכבוד הראוי, סם הוא דבר אסור על פי החוקים של מדינת ישראל, גם אם לצרכים של הנאה במירכאות וגם אם לצרכים של המרצה.
מוחמד ברכה: ההיבט של המרצה הוא לשון סגי נהור.
מוחמד ברכה: זה שימוש במילים מכובסות או עדינות כדי לתאר תופעה אחרת שקראתי לה סוג של עבדות.
מוחמד ברכה: אני מציע שנתחיל היום דווקא עם משרד הבריאות שיסבירו לנו מה הוא הסם הזה, למה הוא גורם, מבחינה מדעית רפואית ומבחינה מעשית.
מוחמד ברכה: מי רוצה להתחיל?
מיקי אריאלי: היאבה, אני חייב לציין שזה הוא אחד הסמים הממריצים הכי מסוכנים.
מיקי אריאלי: היום אנחנו יודעים שבארצות הברית הסם הזה הוא אחד מהבעיות כמעט העיקרית מבחינת נושא של אלימות.
מיקי אריאלי: גם מבחינת נושא של בעיות בריאותיות של בן אדם שלוקח את הסם הזה, הוא נורא מתמכר.
מיקי אריאלי: זה הוא חומר ממריץ וממכר ביותר.
מיקי אריאלי: בסך הכול אי אפשר להסביר את זה שהעובדה שהיאבה מבחינה תרבותית או לא תרבותית הוא בהחלט סם מסוג אמפטמין.
מיקי אריאלי: ולכן הסכנה, איך שאנחנו רואים את זה, גם מבחינת הבריאות של העובדים כפי שיושב הראש מוחמד ברכה אמר.
מיקי אריאלי: אנחנו רואים את זה בהחלט כסכנה בריאותית וגם בהחלט יש את ההיבט של חדירת הסם אל האוכלוסייה שלנו בארץ גם כן.
מיקי אריאלי: לכן קיימת הסכנה הגדולה בכל הנושא הזה של אמפטמין שלא ראינו בעבר במידה גדולה בארץ.
מיקי אריאלי: דווקא מפני היאבה אנחנו חוששים ואנחנו נוכחים בסיכונים.
מיקי אריאלי: צריך נורא להיזהר.
מוחמד ברכה: מה הן ההשפעות של היאבה?
מיקי אריאלי: זהו חומר ממריץ, לכן המערכת הקרדיו וסקולרית, יש לו השפעה על לחץ הדם.
מיקי אריאלי: זו אחת התופעות שאנחנו ראינו כאשר לוקחים באמפטין.
מיקי אריאלי: לא רק שיש נושא של התמכרות וכמו שאמרתי שהוא יכול לגרום לאלימות, גם הנושא שבעצם הסם הזה גורם לחוסר תיאבון.
מיקי אריאלי: ואנחנו רואים אנשים שהם בשימוש כרוני.
מיקי אריאלי: אם זה שימוש כרוני זה לא יחזיק מעמד הרבה הרבה שנים.
מיקי אריאלי: כי בהחלט יש מקרי מוות ואשפוזים של האנשים האלה הנוטלים את הסם.
מיקי אריאלי: גם הנושא כמו שאמרתי, הנושא של חוסר תיאבון.
מוחמד ברכה: זה גורם למוות כאשר החומר הזה מצטבר בגוף?
מיקי אריאלי: בהחלט.
מיקי אריאלי: מבחינת התהליך של השפעת הסם, ראשית אנחנו אומרים שבעצם ההשפעה על המערכת הקרדיו וסקולרית, אנחנו רואים דופק גבוה.
מיקי אריאלי: אנחנו רואים לחץ דם גבוה.
מיקי אריאלי: יש ממש עומס על הלב בכל המערכת.
מיקי אריאלי: אנחנו רואים כמו שאמרתי, חוסר תיאבון.
מיקי אריאלי: ואנחנו רואים למשל, יש תמונות של אנשים שמשתמשים בסם באופן כרוני, בן אדם שהוא נראה אנורקסי.
מיקי אריאלי: וזה גם כן חלק מהנושא של הבעיות הבריאותיות.
מיקי אריאלי: אנחנו רואים איבוד שיניים וכל הסיפור הזה.
מיקי אריאלי: יש בהחלט מקרי מוות, אשפוזים.
מיקי אריאלי: בארץ שלנו אנחנו לא כל כך מודעים להשפעות ההרסניות של הסם.
מיקי אריאלי: אנחנו יכולים להתבסס על עדויות גם מאירופה וגם מארצות הברית, שם זו בעיה בריאותית כמעט מספר אחת.
אבשלום וילן: מי שמשתמש בסם הזה תקופה ארוכה בעצם יכול להיקרא מכור.
מיקי אריאלי: מכיוון שזה סם ממריץ הירידה באותה מידה מביאה את בן האדם לאיבוד טוטאלי, למצבי דיכאון.
מיקי אריאלי: הוא בהחלט זה ידוע שהקשר בין אמפטין ואלימות ופשע, בהחלט יש חיבור ישיר ורואים את זה מבחינה סטטיסטית גם בארצות הברית וגם באירופה.
מיקי אריאלי: לכן אני אומר זאת הבעיה שלנו.
מיקי אריאלי: להתמכר זה אחד החסמים שיש בהחלט.
רוני ברקוביץ: אולי צריך להסביר שזה גם חומר מעורר הזיות.
מיקי אריאלי: אולי ד"ר רוני ברקוביץ יכול להוסיף.
מיקי אריאלי: בבקשה.
רוני ברקוביץ: כפי שהתחלתי להגיד זה גורם להזיות, זה גורם לנזק כבד למוח.
רוני ברקוביץ: להגיד את זה בשפה פשוטה, המוח נדפק.
רוני ברקוביץ: זה חומר נורא נורא מסוכן למשתמשים בו.
רוני ברקוביץ: אחרי זה יש תוצאות עגומות.
איריס מעיין: אני אתחיל מהתחום שלי.
איריס מעיין: שמי איריס מעיין, אני ממונה על זכויות עובדים זרים  ועבודה במשרד התמ"ת.
איריס מעיין: התחום שלי והסמכויות שלי הם עניין חדש שנוסד בחודש אפריל השנה כאשר מדובר בארבע גזרות פעולה עיקריות.
איריס מעיין: גזרת פעולה אחת זה הסברה.
איריס מעיין: מבחינתי זו גזרת הפעולה החשובה  ביותר.
איריס מעיין: גזרת פעולה שנייה היא הנושא של בירור תלונות שנוגעות להפרת זכויות ולבעיות ביחסי עבודה בין עובדים זרים למעסיקים שלהם.
איריס מעיין: הגזרה השלישית היא הגזרה של אכיפה אזרחית, של זכויות בעבודה של עובדים זרים והגזרה הרביעית זו הגזרה של סיוע והסדרה של עניינים שונים שקשורים בזכויות של עובדים זרים בכלל.
מוחמד ברכה: האם את יכולה להסביר לוועדה מה היא חלוקת האחריות בין משרד הפנים למשרד  התמ"ת בכל מה שקשור בנושא הזה?
איריס מעיין: בחודש אפריל התקבל תיקון 12 לחוק עובדים זרים.
איריס מעיין: התיקון הזה תוקן בעקבות תהליך מאוד ארוך מאוד שארך מספר שנים והוא פירק יחידה שהיתה עד אז ונקראה יחידת הסמך לעניין העובדים הזרים.
איריס מעיין: זאת היתה יחידה שטיפלה בכל הנושאים שקשורים באנשים שאינם אזרחי ישראל ותושביה ושהם באו לישראל.
מוחמד ברכה: גם בהיבטים של הכניסה לארץ וגם בהיבטים של השהייה בארץ.
איריס מעיין: הכול.
איריס מעיין: כל מה שהיה קשור לענייני עובדי הזרים טופל על ידי יחידת סמך.
איריס מעיין: תיקון מספר 12 של חוק עובדים זרים בעצם פירק את אותה יחידה לפי החלטות שהתקבלו לאורך שנים, החלטות ממשלה והחלטות אחרות שהתקבלו בוועדות שישבו ודנו על הנושא, יישום ההחלטות שלהן, והיחידה הזאת פורקה, הסמכויות שלה חולקו בין המשרדים והן היום נמצאות בעיקר בתחום פעילות של שתי יחידות בכל הנושא שקשור להיתר הן של העובד והן של המעסיק ולנושא של אשרת הכניסה וכיוצא באלה עניינים, כל הדברים הללו נמצאים באכיפה של רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול במשרד הפנים.
איריס מעיין: וכל התחומים שקשורים בזכויות העובדים בעבודה, כל דיני העבודה, כל הדברים הללו נשארו בסמכות טיפול של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
איריס מעיין: בחוק עובדים זרים ישנה רשימה של זכויות יתר שהמדינה החליטה להקנות למי שהוא עובד זר בישראל לעומת חוקי עבודה רגילים למשל, לעומת תנאי העסקה של עובד שאיננו זר.
איריס מעיין: כמו למשל, מי שאיננו אזרח ישראל או תושב בה ומועסק בישראל, המעסיק שלו חייב לדאוג לו למגורים.
איריס מעיין: זה לא קיים אם אתה מעסיק אזרח ישראל או תושב ישראל.
איריס מעיין: אתה לא חייב לדאוג לו למגורים.
איריס מעיין: חוק עובדים זרים מקנה את זכות היתר הזאת.
איריס מעיין: ויש עוד כל מיני תנאים.
מוחמד ברכה: איזה זכויות יתר יש לעובדים הזרים?
איריס מעיין: אותה זכות יתר של מגורים ויש הסדרה של כל מיני עניינים והיא אמורה להטיל חיובי יתר על מעסיק של עובדים זרים.
איריס מעיין: החובות הללו, התנאים הללו בחוק עובדים זרים, האכיפה שלהם מתבצעת ככל שזה נוגע לנושא האשרה וההיתר של העובד הזר ועוד עניינים שאינם קשורים בזכויות העבודה, בעיקר הדברים האלה נעשים על ידי רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול.
איריס מעיין: וככל שזה נוגע למשל לשכר העובד, לתלושי השכר שלו, חובה להעניק לו תלושי שכר.
מוחמד ברכה: מה בנוגע לאכיפה ולשעות העבודה?
איריס מעיין: אני לא עוסקת באכיפה.
איריס מעיין: בנושא הזה הפעילות שלי היא חשובה מאוד, הנושא של ההסברה דווקא.
איריס מעיין: ולמה אני מכוונת?
איריס מעיין: קודם כל אני דואגת, יש אתר אינטרנט שלי, ובאתר הזה מפורטות כל הזכויות והחובות ההדדיות של עובדים זרים והמעסיקים שלהם.
איריס מעיין: בין היתר גם חוקים שנוגעים לשעות עבודה, חוק שעות עבודה ומנוחה, חוק שכר המינימום, חוק חופשה שנתית, הסכמים קיבוציים, וצווי הרחבה.
איריס מעיין: כל העניין הזה.
מוחמד ברכה: הסברה בפועל?
איריס מעיין: בנושא זה אנחנו גם יושבים היום ממש בימים האלה ומנסחים הסכם עבודה מחייב שאמור להיות הסכם עבודה שאותם מעסיקים של עובדים זרים בחקלאות למשל, שזה מה שמעניין את הוועדה הזאת היום, יש גם בתחומים אחרים, ידעו שהם כדי לקבל היתר להעסיק עובדים זרים חייבים לחתום עם העובדים שלהם בשפת העובד על הסכם.
מוחמד ברכה: מה בנוגע לאתר שאתם מתפעלים?
איריס מעיין: האתר הוא בהליכי תפעול.
איריס מעיין: הוא עדיין כרגע, בדקה הזאת לא.
מוחמד ברכה: אז זה חסר משמעות.
איריס מעיין: הוא לא חסר משמעות משום שקודם כל אנחנו לא מסבירים רק לעובדים.
איריס מעיין: במשוואה הזאת ישנם גם עובדים וגם מעסיקים.
מוחמד ברכה: המעסיקים יודעים את החוקים ואת הכללים כשהם עומדים לעבור עליהם כי הם רוצים לעבור עליהם.
מוחמד ברכה: אני לא רוצה להאשים אף אחד כרגע אבל הקורבן, העובד, קורבן הניצול לא יכול לדעת את זכויותיו.
איריס מעיין: זה לא לגמרי נכון אדוני.
איריס מעיין: מניסיוני שלי הדברים שאדוני אומר אינם לגמרי מדויקים.
איריס מעיין: זאת אומרת הרבה פעמים מתקשרים אלי ואומרים לי, גברתי אני רוצה לקיים את החוק.
איריס מעיין: מה הוא החוק?
איריס מעיין: אני לא יודע.
איריס מעיין: וזה בסדר כאשר מעסיק אינו יודע ואני יכולה להפנות אותו בקלות יחסית למידע.
איריס מעיין: המידע הזה נמצא בהליכי תפעול והוא יופנה גם לעובדים.
איריס מעיין: הוא נמצא בהליכים כמו שאמרתי לקביעת חוזה מחייב ובחוזה הזה יפורטו אותם תנאים שקובעים בחקלאות ובענפים שונים וכל זה בשפת העובד כדי שהוא ידע איזה שעות הוא צריך לעבוד, ואיזה שעות הוא זכאי לעבוד, ומה הן הזכויות שלו לגבי עבודה נוספת וכיוצא באלה.
איריס מעיין: זה נעשה כדי שהוא ידע לעמוד על הזכויות שלו.
איריס מעיין: אז זה מה שאנחנו עושים.
איריס מעיין: זה מה שאני מבחינת הסמכויות שלי עושה בנושא הזה שהוועדה דנה בו היום כדי לקדם ידיעה קודם כל, ולאחר הידיעה תבוא האכיפה.
מוחמד ברכה: מי מתעסק עם האכיפה של החוקים?
מוחמד ברכה: כן אדוני.
מאיר דוד: מאיר דוד, מנהל הסדר ואכיפה של חוקי העבודה במשרד התמ"ת.
מאיר דוד: בפועל מה-1.6.10 אגף האכיפה קיבל את האחריות.
מאיר דוד: למעשה הסמכות של אכיפת חוקי העבודה נמצאת מבין הסמכויות שלי.
מאיר דוד: אנחנו זיהינו במהלך התקופה הזאת, קיבלנו לא מעט פניות בתחום החקלאות ששעות העבודה של העובדים התאילנדים מעבר ל-12 שעות הן נעות בסביבות ה-15 שעות ביממה בממוצע.
מאיר דוד: זה ממוצע שעלה מתוך הפניות שקיבלנו, מתוך הנתונים שנתנו לנו, שזה כמובן חריגה מחוק שעות עבודה ומנוחה.
מאיר דוד: אני רוצה לציין עד לפני שקיבלנו את האחריות לנושא גם ביחידת הסמך כל הנושא של עובדים זרים, לא היתה התייחסות לאכיפה של שעות העבודה המקובלות.
מאיר דוד: אנחנו מאוד שמנו על זה דגש כי זה אחד החוקים המובילים שלנו.
מאיר דוד: אנחנו מקווים לאכוף את שעות העבודה והמנוחה ולגרום לכך שעובדים לא יעבדו מעבר למותר בחוק.
מאיר דוד: יש את ההיתר הכללי.
מוחמד ברכה: מה הסמכויות שלכם?
מאי ר דוד: בהקשר לחוק עבודה ומנוחה, זה דווקא הישג.
מאי ר דוד: אנחנו תבענו עד כה לא בנושא של עובדים זרים, תבענו בנושא עובדים ישראלים, כן.
מאי ר דוד: תבענו על פי חוק שעות עבודה ומנוחה ואין פה אפשרות של החרגה משעות עבודה.
מוחמד ברכה: מה היו שעות העבודה והמנוחה לגבי עובדים זרים?
מאיר דוד: ידוע לי כי הדברים שהתרחשו לגבי עובדים זרים.
מאיר דוד: זה לא היה בתקופתי.
מוחמד ברכה: מאז חודש אפריל שאתה  נמצא בתפקיד לא היתה אכיפה?
מאיר דוד: היתה.
מאיר דוד: אני חייב לציין שאנחנו כרגע רק 4 עובדים שעוסקים בעניין בכל הארץ.
מאיר דוד: כרגע רק 4 עובדים.
מאיר דוד: אישרו לנו 16 תקנים ואנחנו בתהליכי גיוס.
מאיר דוד: אבל אני רוצה לציין גם שכיוון שלא היתה אכיפה לקח לנו גם זמן להתארגנות.
מאיר דוד: אנחנו יצאנו גם בהודעה לתקשורת כי יש שינוי  מדיניות גם כן שחובה היא להודיע לציבור.
מאיר דוד: אז החל מינואר תהיה אכיפה יותר מוגברת בתחום הזה של שעות עבודה ומנוחה אצל המעסיקים החקלאים ואנחנו מתכננים במסגרת תוכנית העבודה להתכנס מספר פעמים ולדון בנושא.
מוחמד ברכה: משרד הפנים שאמור לדווח על מה שנעשה בארץ מיידע אתכם, מבדיל בין עובדים לעובדים?
מוחמד ברכה: מטבע הדברים כנראה שכן.
מוחמד ברכה: האם משרד הפנים מיידע את העובדים הזרים לגבי זכויותיהם ונותן להם כתובת לתלונות?
מאיר דוד: שושנה היא היועצת המשפטית, היא תגיב.
שושנה שטראוס: מבחינתנו אנחנו מיידעים.
שושנה שטראוס: יצאה חוברת שמסבירה את כל העובדות לעובדים הזרים בארץ.
שושנה שטראוס: העובדים הזרים מקבלים את החוברת הזאת מיד עם הגיעם לישראל.
שושנה שטראוס: הדפסנו מחדש את החוברת והוספנו דברים.
שושנה שטראוס: שם רשומות כל הזכויות לגבי שעות עבודה, שכר מקובל וגם מספרי טלפון, לאן אפשר לפנות, מספרי טלפון של שגרירויות, של ארגוני זכויות אדם, של המשטרה וזה נותן בסיס לעובדים הזרים.
שושנה שטראוס: ברור שאנחנו עכשיו צריכים לעדכן את החוברת הזו.
נאיף הינו: יש כניסה לא חוקית של אנשים לגבולות המדינה.
נאיף הינו: יש גם תיירים שנכנסים ונשארים כאן.
נאיף הינו: יש את המעבר הדרומי.
נאיף הינו: יש הערכה שיש בסביבות מאה אלף עובדים זרים לא חוקיים.
נאיף הינו: אבל זה לא מתייחס לגבי העובדים בחקלאות.
גלעד נתן: גם חלק מהעובדים הזרים שיש להם אישורים והם נמצאים פה על פי חוק כרגע הם לא מועסקים באופן חוקי.
מוחמד ברכה: האם נכון לומר שהם בסיכון לגבי זכויותיהם?
איריס מעיין: העובדים הזרים הם בהרבה יותר סיכון שיפרו את הזכויות שלהם.
איריס מעיין: הם יותר חלשים.
מוחמד ברכה: רציתי לתת לנציגי שגרירות תאילנד לדבר.
מוחמד ברכה: אבשלום וילן האם אתה רוצה עכשיו לדבר?
אבשלום וילן: כשזה יהיה רלוונטי אז אני אדבר.
אבשלום וילן: יש בעיה של אנשים שסיימו את תקופת חמש השנים שהקצו להם והם לא רוצים לחזור לתאילנד.
אבשלום וילן: הם במעמד של פליטים.
אבשלום וילן: אני יודע שיש כמה מאות כאלה.
אבשלום וילן: משרד עורכי דין בתל אביב אפשר להם להישאר עוד שנה ואז הם עובדים במסעדות, בגננות, בדברים כאלה.
אבשלום וילן: זו שאלה שגם הממשלה מטפלת בה אבל בכלל בחקלאות אין כמעט לא חוקיים.
מוחמד ברכה: אנחנו רוצים לאסוף את הקצוות ולחזור לעצם הדיון.
אודי וולף: שימוש בסם היאבה.
אודי וולף: לא הישראלים ולא הערבים משתמשים בסם היאבה.
אודי וולף: באופן כללי יש אזורים שלמים שנקיים מיאבה.
אודי וולף: זה לא מה שקורה במרכז אירופה.
אודי וולף: החשיש הוא יותר נפוץ.
אודי וולף: אפשר להיעזר בתרופות.
אודי וולף: התרופה הזאת קיימת בכל הארצות שרגילות להשתמש ביאבה.
אודי וולף: לשמחתנו הרבה זה לא נפוץ בישראל.
אודי וולף: לכן התופעה של הכנסת חומר כזה גם אם הוא מצטמצם לשימוש של העובדים התאילנדים זה חמור ומסוכן בגלל היכולת של זה לחדור לשוק הכללי ולהשפיע על צרכנים ישראלים.
אודי וולף: היום מה  שמגיע לארץ זה לא בכמויות.
אודי וולף: רק אתמול הגיע למעבדה שקית עם חומר כזה.
אודי וולף: זה מגיע מוכן לשימוש.
אודי וולף: אבל אם חלילה ייכנס היאבה לשימוש בכלל האוכלוסייה אנחנו ניכנס לפאזה אחרת לגמרי מבחינת שימוש בסמים על ידי הישראלים.
אודי וולף: לכן התופעה הזאת היא חמורה.
מיקי אריאלי: גילו בסטטיסטיקה שאין הרבה שימוש של היאבה במערב.
מיקי אריאלי: אבל כן מצאו את זה במיוחד בלוס אנג'לס ובמקומות אחרים בארצות הברית.
מיקי אריאלי: זאת אומרת שזה כן חדרה לאוכלוסייה הכללית.
מיקי אריאלי: דבר שני, היתה תפיסה של 26 אלף כדורים של אמפטין בגשר אלנבי.
מיקי אריאלי: בסופו של דבר הכדורים האלה יכולים להשתמש בהם במעבדה ליצור סם ממריץ.
מיקי אריאלי: התברר בסוף שהכדורים היו מזויפים.
מיקי אריאלי: אנחנו עוד לא יודעים למה ואיפה אבל הסכנה קיימת ומאיימת כל הזמן.
מיקי אריאלי: העובדה שהיתה חדירה או ניסיון לחדירה של כמות כזאת גדולה שבהחלט מספיקה  למעבדה לייצור של האמפטין חייב להדאיג אותנו.
ארמונד כהן: היו לנו תפיסות במכס.
ארמונד כהן: כל מיני שיטות להסתרת הסם בכמויות גדולות.
ארמונד כהן: זה מתחיל להדאיג כי זה יחדור לשימוש בקרב האוכלוסייה היהודית.
ארמונד כהן: חשוב לציין את זה.
ארמונד כהן: אני נפגשתי עם מספר אנשים שעוסקים בחקירות בקשר לנושא הזה.
ארמונד כהן: התדיינו על איזה דברים נוספים אנחנו יכולים לעשות ביחד כדי למנוע את חדירת הסם.
ארמונד כהן: אנחנו רוצים למצוא את הקשר בין השולח והמקבל.
ארמונד כהן: לא רק של המקבל אלא גם מצד השולח.
ארמונד כהן: זו עבודה מאומצת למצוא את המקור של המשלוח.
ארמונד כהן: מה שחשוב לציין שהשיטות של ההברחה הן מתוחכמות וזה דבר שצריך לעצור.
ארמונד כהן: אנחנו מעוניינים בצד של האכיפה.
מוחמד ברכה: מזה כמה חודשים מדברים על לייצר מדד לפי מה שתופסים, כמה לא תופסים.
מוחמד ברכה: זו אחת השאלות הקשות.
מוחמד ברכה: כן בבקשה.
מיקי אריאלי: מכיוון שיש סבילות ויש לקחת בחשבון את הסיכון המקצועי.
מיקי אריאלי: יש סבילות מאוד גבוהה.
מיקי אריאלי: כדי להגיע לאותה הרגשה של מרץ של אותו ממריץ של סם היאבה בן אדם מתחיל בכדורים.
מיקי אריאלי: אז הוא לוקח כדור אחד אבל בן אדם שסובל באופן כרוני לוקח הרבה כדורים כדי להגיע לאותה רמה של המרצה.
מוחמד ברכה: אז פירושו של דבר שבן אדם מתחיל עם כמות קטנה וכדי לשמור על אותו סוג הרגשה ותחושה של מרץ הוא צריך להגדיל את הכמות.
אהוד וולף: ברשותך אני רוצה להוסיף.
אהוד וולף: אנחנו מדברים על כל האזורים, צפון דרום ועל כל התחומים שהסם הזה חודר, חקלאות, תעשייה.
מיכל יקיר: זה בעיקר חודר לעובדי החקלאות.
מיכל יקיר: חשוב לי לציין את שיתוף הפעולה בין רשות המכס למשטרה כי אף אחד מאיתנו לא יכול לעבוד בנפרד כדי להתגבר על הבעיה והשילוב הזה בין הרשויות האלה הוא שילוב מנצח.
מיכל יקיר: משטרת ישראל לא רק מתייחסת לפועלים זרים תאילנדים.
מיכל יקיר: היא מתייחסת גם לאוזבקים ישראלים.
מיכל יקיר: היא מתייחסת לנושא בכללו.
עוזי עובדיה: אנחנו חייבים להיכנס לנושא הזה כי זה נושא חשוב מאוד.
עוזי עובדיה: ביום ראשון האחרון נתפס חומר שהועבר מסיני, 5000 יחידות.
עוזי עובדיה: זה היה מוסתר בצורה מדהימה.
עוזי עובדיה: המילה שהגיעה אלינו היא על מעסיק ישראלי.
עוזי עובדיה: הגענו למספר עובדים זרים, הגענו לתאילנדי שכבר שוהה בארץ כבר הרבה זמן.
עוזי עובדיה: הוא בא, לקחת את החבילה עם סם היאבה מהמעסיק הישראלי.
עוזי עובדיה: בכל מקום זה שונה הדרך להעביר את הסם.
עוזי עובדיה: הוא לקח את החבילה מהמעסיק.
עוזי עובדיה: ברגע שהוא התחיל להתעסק עם החבילה אנחנו תפסנו אותו.