GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נטע וייס: שאלתי אותה, הרופא שלך שעוקב אחר ההריון שלך לא דיבר איתך על הכול?
נטע וייס: היא אמרה לי, לא.
נטע וייס: הוא כנראה הבין שאני מספיק אינטליגנטית ויודעת ולא צריך לדבר על זה.
נטע וייס: אז באמת אין קהל שהוא לא קהל יעד, חשוב לי להדגיש את זה.
נטע וייס: דבר שני.
נטע וייס: קראתי את הפרוטוקול של הישיבה הקודמת של הוועדה הזאת בנושא וחשבתי על כמה רעיונות מאוד פשוטים ומאוד זולים איך באמת להפיץ את הנושא הזה.
נטע וייס: אני אספר איזו אנקדוטה קטנה.
נטע וייס: לפני כמה חודשים היה חודש בריאות האישה.
נטע וייס: ב- facebook דובר באותו שבוע של מודעות האישה לשאול, איפה את הכי אוהבת לשים את התיק שלך כשאת נכנסת הביתה?
נטע וייס: התשובות היו כך, אני אוהבת את זה על הרצפה, אני אוהבת את זה על הכורסה בסלון.
נטע וייס: זה כלי מאוד פשוט face book.
נטע וייס: אפשר להשתמש בזה אפילו בצורה הומוריסטית.
אתי גלוון: זה מזכיר לי את הפרסום על החיסון לפפילומה.
אתי גלוון: זה עבר בכל מקום.
אתי גלוון: לכל אישה, לכל ילדה ב-face book.
אתי גלוון: זה עבר וחלחל לכולן.
אתי גלוון: אני מסכימה איתם שגניקולוגים ורופאים לא שואלים את השאלות הכי בסיסיות.
יהודה סנצקי: אני לא אוסיף הרבה.
יהודה סנצקי: אמרו כאן הרבה מאוד דברים.
יהודה סנצקי: הישיבה הזאת מראה את ההתקדמות שהיתה מאז הישיבה הקודמת.
יהודה סנצקי: הועלו פה דברים פרקטיים.
יהודה סנצקי: אנחנו מקיימים בבית חולים שניידר ב-30 למרץ כנס ארצי בנושא של תסמונת העובר השתיין.
יהודה סנצקי: אנשים מאוד מובילים בנושא הזה, שני אנשים מקנדה ששם יש את המרכז הגדול, שניהם ישראלים לשעבר, גידי קורן ואירנה נולמן.
יהודה סנצקי: ותהיה לנו גם הרצאה פרופ' אברהם שטיינברג שהוא איש מוכר מהאתיקה הרפואית.
יהודה סנצקי: הוא מנהל מחלקה נוירולוגית בשערי צדק על החובות המוסריות של האם כלפי העובר המתפתח.
יהודה סנצקי: ונטע וייס תציג את התוצאות שלנו.
יהודה סנצקי: ד"ר טטנבויים מהדסה ידבר על התסמונת אצל ילדים שמועמדים לאימוץ.
יהודה סנצקי: אני מקווה שמישהו מהרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול ירצה שם על הרגלי שתייה של אלכוהול בישראל.
יהודה סנצקי: אנחנו נקיף את הנושא.
יהודה סנצקי: אני רוצה לשתף אתכם בעניין.
יהודה סנצקי: אני חושב שזה איזושהי תרומה גם לאנשי מקצוע.
יהודה סנצקי: מוזמנים לשם הרבה מאוד סקטורים שעוסקים בעניין.
יהודה סנצקי: זה חלק מהמודעות הכללית.
יהודה סנצקי: זה יהיה בחסות של רופאי הילדים, בחסות של חיב"ה, כל ארגוני רופאי הילדים יתנו חסות.
יהודה סנצקי: של אחיות בריאות הציבור.
יהודה סנצקי: זה מה שיש לי להוסיף לדיון של היום.
מוחמד ברכה: טוב, רבותיי.
מוחמד ברכה: עלו כאן רעיונות טובים שאני מקווה שד"ר פאולה רושקה שמעה אותם.
מוחמד ברכה: האמת שגם לי עלה רעיון כלשהו.
מוחמד ברכה: יש במדינת ישראל את מוסד הנישואים.
מוחמד ברכה: רוב הלידות הן של נשים נשואות.
מוחמד ברכה: חשבתי שאולי כאשר הולכים להירשם לנישואים אצל הרב או אצל השייך שבאותה הזדמנות יקבלו חוזר שייקחו אותו הביתה.
מוחמד ברכה: זה לא עולה כסף.
מוחמד ברכה: לפחות שזה ייתן הדרכה.
מוחמד ברכה: כמה דפים של מידע או אפילו חוברת קטנה לחינוך לחיי המשפחה.
מוחמד ברכה: בכלל זה אפשר לכתוב על עניין סכנות חיי המין ועניין העובר וכל מיני דברים כאלה.
מוחמד ברכה: זה לא צריך לעלות הרבה.
יונה אמיתי: עשינו משהו דומה בנושא הדרכת כלה.
יונה אמיתי: זה תפס בציבור עשרות אלפים.
מוחמד ברכה: שמענו רעיונות ושמענו את משרד הבריאות בנושא.
מוחמד ברכה: בהמשך לדבריו של פרופ' אמיתי יש צורך במעקב בעוד שנה אחרי הפצת המידע וגם יהיה מעקב של הישיבה הזאת איך אנחנו מתקדמים.
מוחמד ברכה: אנחנו רוצים לראות דברים בפועל.
פאולה רושקה: אנחנו כתבנו פה תוכנית לשנת 2011.
מוחמד ברכה: השאלה היא כמה זמן ייקח לכם להתארגן כדי לצאת לשטח?
מוחמד ברכה: כי גם בעניין של הרשויות המקומיות, למה שהתייחס ד"ר ברקוביץ, בעניין ההרצאות לתלמידים, אני חושב שאתם צריכים לפנות לשלטון המקומי.
מוחמד ברכה: מערכת החינוך גם כן צריכה לפנות כבר עכשיו.
פאולה רושקה: קודם כל אני חושבת שדרך המתאמים של הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול אפשר לעשות דברים ביחד, לעודד כל מיני פעילויות בתוך הרשויות, ביחד איתנו.
פאולה רושקה: זה לא ייקח הרבה זמן לפי דעתי אם אנחנו שמים על זה דגש.
מוחמד ברכה: איפה שיש רשויות חזקות יש מתאמים, איפה שיש רשויות חלשות אין מתאמים.
מוחמד ברכה: החלש נעשה חלש יותר.
מוחמד ברכה: המעגל הזה.
מוחמד ברכה: אבל אני מדבר על החלק שלכם כמשרד.
מוחמד ברכה: מתי אתם יכולים לצאת עם ערכה מגובשת להעלות את המודעות בכל מה שקשור לאלכוהול העוברי?
פאולה רושקה: אנחנו צריכים לתאם ישיבה עם המומחים בקרוב.
מוחמד ברכה: אני מציע שגם המלומדים שיושבים פה יעירו את ההערות שלהם ולהחזיר לי תשובה.
מוחמד ברכה: כמה זמן זה ייקח?
פאולה רושקה: משהו כמו חודש או חודשיים.
מתי ברקוביץ: אני מתחייב בשם החברים מתי שאת מתקשרת תקבלי תשובות.
מוחמד ברכה: תוך חודשיים אתם מגבשים תוכנית פעולה, מעבירים לוועדה, מעבירים לאנשי המקצוע ואני ממליץ שזה ייכתב בפרוטוקול.
מוחמד ברכה: היושב ראש הבא יכנס ישיבה לשמוע את ההערות של כולם.
יוסי הראל פיש: אני רוצה להציע שכל פעילות שאנחנו נחליט עליה שמראש אנחנו מדגלים מדד מיד להשגה, מדד מדיד להשגה ובונים כבר את תוכנית ההערכה, איך אנחנו מעריכים את זה.
יוסי הראל פיש: זה לא תמיד יהיה סקר.
מוחמד ברכה: בעניין משרד החינוך אני מוכרח להגיד שלא שבעתי נחת מהצד הזה.
מוחמד ברכה: גם אם תלמידים לא חושבים על זה בטווח המיידי צריך לזרוע בהם את הזרעים של המידע.
מוחמד ברכה: היות ויש כל מיני הדרכות אפשר להכניס את זה תוך מתן דוגמאות מעשיות ולא הטפה משעממת.
קרן רוט איטח: זה נכנס וזה ייכנס.
קרן רוט איטח: אני רק אומרת שצריך לקחת בחשבון מה המשמעות של המידע הזה.
מוחמד ברכה: באמת, אני לא אישה ואני לא בחורה ואני לא שאלתי את הבת שלי.
מוחמד ברכה: אבל מי שרואה את התמונות של העוברים איך הם נראים באותו מחקר של ד"ר סנצקי זה ילווה אותו למשך זמן רב.
יוסי הראל פיש: צריך רק לוודא שלא יקרה מה שקרה בתחילת הדרך עם עישון.
יוסי הראל פיש: שלא יתפסו את זה כאילו מסוכן לשתות אלכוהול בהריון.
יוסי הראל פיש: אני לא בהריון אז אני יכול לשתות אלכוהול.
יוסי הראל פיש: .
יהודה סנצקי: טוב אנחנו לא יוצאים למערכה כוללת נגד שתיית אלכוהול.
יוסי הראל פיש: אנחנו כן, אתם לא.
יהודה סנצקי: לא. אני רוצה לשאול שאלה.
יהודה סנצקי: אם אנחנו נכריז על אלכוהול כאויב הרי אנחנו נסתבך כל מיני גורמים.
מוחמד ברכה: הראשון שיתנגד לזה זה סגן שר הבריאות.
יוסי הראל  פיש: בואו לא ניכנס לנושא הזה כי זו שיחה נפרדת ומאוד מורכבת ואי אפשר להגיד שאלכוהול מזיק לבריאות.
יוסי הראל  פיש: המשפט הזה לא נכון.
יוסי הראל  פיש: אבל כן אפשר לדבר על מסוכנות של אלכוהול בגיל מסוים.
מוחמד ברכה: הישיבה הזאת מתמקדת בנקודה מסוימת.
מוחמד ברכה: אנחנו בכיוון הנכון מאז הישיבה הקודמת.
מוחמד ברכה: בישיבה הבאה אני מקווה שיהיו לנו תוצאות מסוימות.
מוחמד ברכה: הדברים אמורים לא רק לגבי משרד הבריאות ומשרד החינוך אלא גם לגבי משרד הרווחה.
מוחמד ברכה: יש צורך בשיתוף פעולה בין המשרדים.
מוחמד ברכה: אני מודה לכם על הזמן היקר שהקדשתם לנושא.
מוחמד ברכה: ניפגש בעתיד.
מוחמד ברכה: הנושא על סדר היום, הדרישה לmatching בתוכניות למלחמה בסמים ולמען נוער בסיכון ברשויות המקומיות.
מוחמד ברכה: בישיבת הוועדה שנערכה ביום חמישי שלפני האחרון, עלה הנושא של matching וחוסר היכולת של הרשויות המקומיות, לממש את זכויותיהן בכל מה שקשור למלחמה בסמים ודאגה לנוער בסיכון, בגלל שנדרש מהם לשלם, חלק על פי חוק,  את מימון אותן משרות ואותן פעילויות.
מוחמד ברכה: יש מימון של התוכנית בתוכניות סמים ונוער בסיכון על ידי משרדי הממשלה השונים, כמו למשל: משרד הרווחה, משרד הפנים, משרד החינוך, המועצה המקומית, אבל הרשות המקומית נדרשת לשלם חלק מההוצאות של התוכנית, נניח 25% על הרשות המקומית ו- 75% על המשרד הממשלתי.
מוחמד ברכה: נוצר מצב כזה שרשויות מקומיות חלשות, שאין להן מקורות מימון, או אין להן תקציב גדול, נאלצות לוותר על השירות הזה, שהוא חיובי דווקא בישובים שלהם, שיש שם שכבות חלשות, מכיוון שהם לא יכולים להשתתף, או לשלם את החלק שלהם, במימון אותה משרה.
מוחמד ברכה: כל הסיפור הזה, נקרא matching.
מוחמד ברכה: ד"ר גלעד נתן, חוקר הוועדה, חיבר פה מסמך שלדעתי הוא חשוב מאוד, שהוא גם מעין מדריך לרשויות המקומיות, שחלקן אינן מודעות לזכויותיהן בכל הקשור לנושא הדיון, וגם מבליט את חומרת הבעיה שדווקא איפה שיש רשויות חלשות, שם זקוקים יותר לאותן משרות חברתיות, והן נשללות מהן בגלל חוסר תקציב.
מוחמד ברכה: אני התוודעתי לעובדה מאוד מטרידה, שהכסף המיועד לרשויות החלשות שאינן יכולות להשתמש בו, נשאר במשרד האוצר, ואז לקראת סוף שנת התקציב פונים לרשויות שיכולות להשתמש בזה.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, עוזרים לרשויות שכבר קיבלו את הזכויות שלהם, כי הן יכולות  לממן את החלק שלהן, ומציעים להן את הכסף שהרשויות החלשות לא השתמשו בו.
מוחמד ברכה: הרשויות החזקות, נהנות מהטבה כפולה ומכופלת על חשבון הרשויות החלשות.
מוחמד ברכה: יש דברים שאנחנו לא יכולים להכריע בהם כאן והיום כמו הדרישה לפטור רשויות חלשות מ- matching.
מוחמד ברכה: אבל הנושא הזה מטריד ואנחנו רוצים לשמוע את הנציגים של המשרדים השונים איך אנחנו מקדמים את המודעות שהרשויות יקבלו מה שהן זכאיות לקבל וגם כן אם יש הצעות לפטור את העניין של matching.
מוחמד ברכה: סוגיה נוספת שנוגעת לרשות לשיקום האסיר שכביכול המשרות שהם מציעים הן פתוחות לכל הרשויות אבל התקציב שלהם מוגבל.
מוחמד ברכה: לכן הניצול הוא מקסימאלי או מלא.
מוחמד ברכה: אבל יש הרבה רשויות שנמצאות בהמתנה כדי לקבל את המשרות האלה מהרשות למלחמה בסמים ומהרשות לשיקום האסיר שזה גם כן יוצר עיוות  מסוים.
מוחמד ברכה: אני מציע שנעשה סבב נוכחים.
מוחמד ברכה: (סבב נוכחים)
גלית רייכמן מיימון: אני חושבת שהדבר הכי חשוב הוא לעדכן את ראשי הרשויות לגבי המסמך הזה ושידעו מה הם יכולים לדרוש ולאן צריכים לפנות.
גלית רייכמן מיימון: דבר ראשון אנחנו נעדכן אותם.
גלית רייכמן מיימון: כן, אני אפיץ את זה   היום כבר במייל, לכל ראשי הרשויות עם מכתב.
גלית רייכמן מיימון: נוציא מכתב מטעמך היושב ראש כדי שהרשויות תדענה מה הן יכולות לקבל ומה צריך לעשות כדי שאכן הן תקבלנה את התקציבים האלה.
גלית רייכמן מיימון: אני מברכת על היוזמה.
מוחמד ברכה: חשוב לקדם את הנושא הזה.
גלית רייכמן מיימון: יש מספר דרכים שכרגע מטפלים בנושא של matching.
גלית רייכמן מיימון: משרד הרווחה מצא דרכים שבהן הרשויות החלשות בעיקר רשויות ערביות יהיה להן סוג של matching   אחר באיזשהו דירוג כזה או אחר בהתאם למצבן הסוציו אקונומי.
גלית רייכמן מיימון: אם יש ועדה ממונה או אין ועדה ממונה באותן רשויות, זה בא לפתחו של שר הרווחה.
גלית רייכמן מיימון: העמדה של המשרד היא ללכת לפי מפתח סוציו אקונומי.
מוחמד ברכה: אני מעיין במסמך שלפנינו.
מוחמד ברכה: למשל, ישוב שנמצא באשכול מס' 9 ישלם 25%.
מוחמד ברכה: מי שנמצא באשכול מס' 2 ישלם 25% לטובת התלמידים.
מוחמד ברכה: יש חלוקה של המצב הסוציו אקונומי של הישובים.
מוחמד ברכה: אבל 10 זה המספר הכי גבוה ו- 1 זה המספר הכי נמוך.
מוחמד ברכה: המצב הכלכלי.
מוחמד ברכה: ואז יש ישובים שנמצאים באמצע.
מוחמד ברכה: יש אותו דין לגבי מי שנמצא במספר 9 ומי שנמצא במספר 2.
גלית רייכמן מיימון: המשרד חושב שצריך כן לסייע.
גלית רייכמן מיימון: כשאנחנו רוצים לתת סיוע המדד הסוציו אקונומי הוא  חלק נכבד, 25% מהקריטריונים לתת מימון.
גלית רייכמן מיימון: זאת אומרת שרשויות חלשות מכניסות את זה כהוצאה מוכרת בהצעת התקציב שלהן.
גלית רייכמן מיימון: ל5בי הנושא של ה- matching, אז יש כלי במדינה שאמור לתת מענה לנושא של ה-matching.
גלית רייכמן מיימון: והכלי הזה זה מענק מיוחד.
גלית רייכמן מיימון: אני בטוחה שהנושא של ההשתתפות של הרשויות נכון לא רק במשרד הרווחה אלא גם במשרד אחרים.
גלית רייכמן מיימון: לכן המשרד חושב שהכלי הזה הוא כלי שראוי להתמודד  ובאמת האמירות האלה לגבי הקושי של הרשויות החלשות להשתתף בתקציבים הן נאמרות באמת מאז הקיצוצים הגדולים של מענק האיזון.
מוחמד ברכה: אם משרד האוצר היה אומר את הדברים האלה, משרד הרווחה והשירותים החברתיים אמור להיות בעמדה של תמיכה בחלשים.
מוחמד ברכה: זה משרד הרווחה ושירותים חברתיים.
מוחמד ברכה: זה מיועד לחלשים.
מוחמד ברכה: את אומרת את הדברים שמשרד האוצר שלא נמצא כאן, שלא הואיל בטובו להגיע לכאן צריך לומר את זה.
גלית רייכמן מיימון: כמו שהסברתי, כן אנחנו נותנים עדיפות לרשויות החלשות.
גלית רייכמן מיימון: לגבי הנושא של ה-matching, כמו שנאמר פה, אנחנו כן נמצאים בדיונים יחד עם משרד הפנים, כן כדי לנסות למצוא מענה לבעיה הזאת, עלה הרעיון של הרשויות שיש להן חשב מבקר, הרשויות עם ועדה ממונה כן למצוא איזשהו פתרון.
גלית רייכמן מיימון: הנושא הזה עלה לדיון ואנחנו כן פועלים בכיוון הזה.
מוחמד ברכה: כשיש חשב מבקר, יש בדרך כלל מחסום בפני הקצאת כסף ל-matching.
מוחמד ברכה: אנחנו רוצים לשמוע את הרשות למלחמה בסמים.
מוחמד ברכה: בין השאר לתאר לנו מה זו רשימת ההמתנה, איך זה נפתר ותוך כמה זמן.
אורנה שביט: הרשות עובדת היום ב-70 רשויות מקומיות.
אורנה שביט: יש לנו היום מתאמים ב- 66 רשויות ועוד מספר רשויות שאנחנו נותנים להן תקציבים ללא מתאם.
אורנה שביט: אנחנו עושים איתן matching.
אורנה שביט: מעבר לנושא של הרשות שעובדת דרך המתאמים אנחנו עובדים בתוכניות שונות שהן לאו דווקא ב-matching.
אורנה שביט: אנחנו מפתחים את התוכניות לקידום נוער בנושא של מלחמה בסמים עם משרד הרווחה.
אורנה שביט: אחד הסרטים שעשינו יחד איתכם.
אורנה שביט: יש לנו עוד תוכניות רבות אחרות שהן ללא matching.
אורנה שביט: ה-matching שהרשות מבקשת הוא matching   בשביל התנעת התהליך, כי בעצם המתאם שעובד או הרכז שנמצא ברשות הוא מישהו שמעגן את התקציבים ודווקא מביא עוד תקציבים.
אורנה שביט: הנושא של ה-matching הוא קודם כל גם בשביל מחויבות של הרשות המקומית.
מוחמד ברכה: אבל גם אלה שרוצים להתחייב אין באפשרותם  להיכנס לתוכנית.
אורנה שביט: נכון.
אורנה שביט: התקציב של הרשות בנוי בצורה מסוימת כאשר נכון להיום ונכון לשנת 2011 אנחנו ביקשנו עוד תקציבים דווקא בשביל הנושא הזה שהוא נוגע לקהילה.
מוחמד ברכה: מה התקציב שאנחנו אמורים להציע לשנים 2011 – 2012?
אורנה שביט: לשנת 2011 מבחינת הקהילה.
מוחמד ברכה: יש עלייה?
מוחמד ברכה: יש ירידה?
מוחמד ברכה: דורכים במקום?
מוחמד ברכה: התקציב של הרשות כולה הוא 10 מיליון.
אורנה שביט: לא. הוא 30 מיליון.
אורנה שביט: אני מקווה שנצביע עכשיו.
מוחמד ברכה: אנחנו מצביעים על 10 מיליון, אחר כך יש כסף שבא ממקור אחר.
אורנה שביט: אבל זה חלק גדול של התקציב של הקהילה.
מוחמד ברכה: זה לא משרד הפנים?
אורנה שביט: אז כשאני מקבלת את התקציב שלי בתחום הקהילה אני רואה את הכול.
אורנה שביט: כי כל התקציבים הנוספים מגיעים מכל מיני מקורות נוספים.
מוחמד ברכה: 9 מיליון שקלים  בתקציב של 2011, לעומת כמה בשנת 2009?
אורנה שביט: אנחנו עומדים פחות או יותר על אותו תקציב אבל יחד עם זה אנחנו משתדלים למרות זאת לגייס עוד מקורות כדי להגדיל את התקציב.
מוחמד ברכה: תקציב זאת אומרת זה יעמוד על אותו דבר.
מוחמד ברכה: זאת אומרת אמור לקבל את מה שיש או גם כן להכניס רשויות חלשות?
אורנה שביט: אנחנו כבר מתכננים לשנת 2011 להכניס עוד חמש או שש רשויות נוספות.
אורנה שביט: היעד הוא בכל שנה לגדול ב-10.
אורנה שביט: זה היעד של המנכ"ל.
אורנה שביט: אנחנו עשינו את זה בשנה קודמת ולפני כן, והצלחנו לגייס תקציבים כדי להעלות את מספר הרשויות.
אורנה שביט: אנחנו עובדים היום על 66 רשויות שזה בדיוק 10% תוספת ממה שהיה לנו מלפני שנה.
אורנה שביט: יחד עם זה התקציב בנוי לפי ה-matching.
אורנה שביט: במידה ולא ניתן תקציב לכל הרשויות אנחנו נצטרך לתת לפחות רשויות כי זה בסיס  התקציב.
אורנה שביט: עכשיו לבקשתנו למשרד לביטחון פנים להגדלת התקציב בנושא הזה אז אנחנו כרגע, אמרו לנו שהתקציב לא גדל.
אורנה שביט: המשימות צריכות להישאר אותו דבר.
אורנה שביט: אז אנחנו משתדלים, אתה יודע, לעשות מפה ומשם ולנסות.
מוחמד ברכה: התוכנית שלכם פועלת ב-56 רשויות.
אורנה שביט: יש כאן איזו טעות, אנחנו פועלים ב-66 רשויות.
מוחמד ברכה: 66 רשויות מתוך 248 רשויות?
אורנה שביט: כן, אבל אנחנו גם בכל הערים הגדולות כך שאנחנו הגענו לסביבות 60% עד 70% מהאוכלוסייה.
יוסי וילנר: אני מהרשות לשיקום האסיר.
יוסי וילנר: אנחנו פועלים בכל הרשויות, השירות שאנחנו נותנים זה בדרך כלל לאסירים המכורים לסמים.
מוחמד ברכה: נושא הדיון פה הוא היכולת לעזור לרשויות חלשות.
מוחמד ברכה: בתל אביב, ברעננה ובגבעתיים יכולים להסתדר גם בלעדיכם.
מוחמד ברכה: השאלה איך עוזרים לרשויות החלשות.
יוסי וילנר: במשמעות הזו של ה-matching , יש בעצם לקיחת אחריות של ראש העירייה, של מי שאחראי על הרווחה על הנושא של המחויבות שלהם לעסוק בעניין ולתת מענה הולם.
יוסי וילנר: ה-matching  יהיה דיפרנציאלי והוא יהיה בנוי על חוזה.
יוסי וילנר: החוזה הוא דיפרנציאלי בהתאם ליכולות של הרשויות המקומיות.
יוסי וילנר: כלומר אם רשות מקומית תבוא ותגיד אנחנו מאוד מעוניינים בשיתוף הפעולה.
יוסי וילנר: אנחנו לא יכולים היום להגיע למצב שאנחנו נתחלק איתכם 50% - 50%, אז אנחנו נבחן את המקרה באור חיובי כי יש נכונות של הרשות המקומית להיכנס למעורבות ולאכפתיות בעניין.
יוסי וילנר: במידה והרשות המקומית חושבת שרק אנחנו נקצה תקציב אנחנו מסבירים שבאופן הזה אין חלוקת אחריות ולא לקיחת אחריות מטעם הרשות המקומית ואנחנו לא נכנסים לזה.
מוחמד ברכה: איך אתם עונים  לצורך?
מוחמד ברכה: האם קיים נוהל למנות בפועל רכז אחד שיתאם?
יוסי וילנר: כן, בעיקר הבשורה.
ירום גונן: השנה יש עזרה ל-66 רשויות אבל למעשה אנחנו פרושים היום ב-78 רשויות.
ירום גונן: בעיר ללא אלימות כמו שפורסם כן נתנו את דעתנו לנושא של ה-matching הדיפרנציאלי בהתאם לדירוג החברתי כלכלי מה שאתה דיברת.
ירום גונן: כך שרשות חלשה ה-matching  שלה הוא הנמוך ביותר למעשה.
ירום גונן: הוא עומד על 20%.
מוחמד ברכה: בין 15% ל-30%.
ירום גונן: Matching  של 15% היה לרשויות הותיקות בתוכנית.
ירום גונן: שיטת ה-matching הקודמת.
ירום גונן: לרשויות החדשות שנכנסו לתוכנית הוגדר matching  בין 20% ל-30%, על פי הדירוג החברתי כלכלי.
ירום גונן: ה- matching  הנמוך ביותר נקבע על 20% בהתאם לדירוג.
ירום גונן: כך שאנחנו כן באים לקראת הרשויות החלשות ב-matching  נמוך יותר לעומת רשויות חזקות.
ירום גונן: בנוסף קרן הידידות ששותפה להובלה של התוכנית משתתפת ב-11% מן התקציב כך שזה בעצם מאפשר לנו,
מוחמד ברכה: לא במקום ה-Matching.
מוחמד ברכה: במקום הפרויקט שלכם.
ירום גונן: לא במקום ה-Matching.
ירום גונן: כן.
ירום גונן: היא שמה כסף.
ירום גונן: עכשיו במשרד לביטחון פנים יש למעשה גם את תוכנית מצילה, גם כן שפרושה על 70 רשויות כך שאם אתה מסתכל על כל הפרישה של המשרד לביטחון פנים, יש לנו כ-80 רשויות, 70 רשויות באגף מצילה כך שלמעשה המשרד פרוש ב-150 רשויות במדינת ישראל.
ירום גונן: אני מקווה שבעתיד תהיה התרחבות נוספת.
ירום גונן: עוד שתי נקודות שאנחנו מתייחסים אליהן ברשויות חלשות זה בעצם נותנים משאבים נוספים מעבר לתקציב הישן שאנחנו שמים, זה בשתי דרכים.
ירום גונן: דרך אחת זה דרך פרויקט שירות לאומי אזרחי.
ירום גונן: אנחנו בעצם מאפשרים לרשות לקבל כוח אדם נוסף לפרויקטים שונים כך שלמעשה יש פה עיגון משאבים נוסף, ודבר נוסף זה דרך השותפות עם תוכנית שמיד.
ירום גונן: כרגע רק תוכניות מצילה אבל בעתיד אני מקווה גם תוכנית של עיר ללא אלימות.
ירום גונן: כך שבעצם אנחנו מאפשרים לרשויות לקחת פרויקטים שאושרו בתוכנית שמיד ושם אם אני זוכר נכון אין השתתפות עצמית, כך שלמעשה אנחנו מאפשרים עיגון משאבים.
ירום גונן: אם אנחנו מסתכלים על התמונה הכוללת אנחנו נותנים פה מגוון של פתרונות ומענים לסוגים שונים של רשויות.
עודד ברוק: אחוזי הניצול קרובים למאה אחוז.
עודד ברוק: אני לא יודע מאיפה הנתון הזה שיש פה אי ניצול.
עודד ברוק: בעיר ללא אלימות שנת 2010 היתה שנת ההקמה, שנת ההרחבה.
עודד ברוק: מ-12 רשויות נכנסנו ל-66 רשויות.
מוחמד ברכה: אבל אתה אומר שאין לא מדויק.
מוחמד ברכה: שאין אי ניצול.
עודד ברוק: בוודאי שלא.
מוחמד ברכה: נציג משרד החינוך, בבקשה.
אילן שמש: המשרד שלנו משרד החינוך עוסק בעצם בשני מגרשים.
אילן שמש: אחד, מגרש בתי הספר, והמגרש השני זה כמובן מגרש הקהילה.
אילן שמש: הנייר הנהדר שגלעד הכין עשה קצת סדר בדברים אבל הוא לא נגע בנקודה של משרד החינוך בתוך בתי הספר.
מוחמד ברכה: יש פחות בעיות שם.
אילן שמש: יש פחות בעיות.
מוחמד ברכה: אני לא צוחק בנושא הקונקרטי הזה, לא שחסרות בעיות במערכת החינוך.
אילן שמש: אוקיי.
אילן שמש: גם את זה צריכים להגיד.
אילן שמש: אז בסוגיה הזאת בעצם משרד החינוך, בעצם אין matching.
אילן שמש: בתי הספר העל יסודיים, מקבלים שירותים מיוחדים ממוקדים בתחום הזה של הסמים, חוץ מפעולות נוספות שנעשות.
אילן שמש: לגבי הקהילה, פה אני רוצה לעשות את האבחנה בין שני סוגי תקצוב, ברשותך אדוני.
אילן שמש: אחד זה תקצוב תשתיות, והשני זה תקצוב תוכניות.
אילן שמש: אכן יש matching וזה נאמר במסמך של תקציב תשתיות כוח אדם.
אילן שמש: לגבי תוכניות.
אילן שמש: ברגע שיש תשתית שפועלת ברשות המקומית בצורה כזאת או אחרת התוכניות עצמן מוגשות לרשות המקומית.
אילן שמש: הם בדרך כלל במאה אחוז, מה שהמשרד נותן, מעביר בצורות שונות או מעביר בצורה ישירה, זה תקציב פעולה, או בצורה של הנגשה על ידי מכרזים לעמותות שמפעילות תוכניות מיוחדות בתוך הרשות המקומית.
אילן שמש: לגבי הרשויות החלשות, אתה רואה גם באופי של הטבלה שבסך הכול אנחנו נמצאים באיזון סביר גם בישובים החלשים.
אילן שמש: יש דיפרנציאליות בשני פרמטרים.
אילן שמש: פרמטר אחד שאצלנו הוא עיקרי, זה היקף הילדים בסיכון.
אילן שמש: לאו דווקא המצב הסוציו אקונומי אלא היקף הילדים בסיכון.
אילן שמש: זה פרמטר ראשון שמכתיב לנו נכנסים או לא נכנסים וכמה נותנים.
אילן שמש: הפרמטר השני זה הפרמטר של מצב  הרשות המקומית.
אילן שמש: סוגית הישובים החלשים נפתרת לפחות ביחידה שאני מנהל באמצעות ישובי עוגן.
אילן שמש: יש ישוב אחד שנותן תמיכה לישובים סמוכים בדרך כלל בגין או שהישוב קטן ואין לו אפשרות להקים תשתיות או בגלל הסיבות שאתה מדבר עליהן שאין אפשרות בכלל להתרומם, לבקש בכלל התחלה.
אילן שמש: אבל מי שמבקש לפחות בשנים שאני נמצא במערכת, מי שביקש, לא נתקלתי במצב שהוא לא יכול היה לממש את זה, לא קיבל את האפשרות ואת הסיוע כדי למצוא את המקורות המשלימים כדי להגיע לפתרון.
אילן שמש: נכון, יש מצבים שנכנסים להסכם והרשות באיזשהו שלב, באמצע השנה פתאום מרימה ידיים באיזושהי צורה ולא מצליחה לממש את עצמה.
אילן שמש: זה כבר סיפור אחר.
אילן שמש: אז  אתה כבר מתוכנן על תקציב, אתה מתוכנן על תוכנית עבודה ובאמת, מנסים למצוא את התקצוב ממקורות אחרים, לאו דווקא מתוך מניעת האפשרות לרשות החלשה אלא באמת כדי להגיע למיצוי נכון של התקציב, למקסימום הצרכים.
אילן שמש: תמיד יש חסר.
מוחמד ברכה: נציג משרד הפנים בבקשה.
כפיר מצוינים: טוב, ממש בקצרה.
מוחמד ברכה: למה בקצרה?
מוחמד ברכה: אתה משרד הפנים.
מוחמד ברכה: זאת אומרת,  הכול אמור להתנקז אליך בכל מה שקשור לשלטון המקומי.
כפיר מצוינים: אז אני אגיד, בסך הכול אני די אחזור כאן על מה שאמרו.
כפיר מצוינים: האלמנט הדיפרנציאלי הוא דבר שהמשרד בהחלט תומך בו.
מוחמד ברכה: בממשלה, הכתובת של השלטון המקומי זה משרד הפנים.
מוחמד ברכה: ואז העניין של הרשויות החלשות זה אמור להיות מטופל במשרד הפנים.
מוחמד ברכה: הנושא של הדרישה והעמידה לפטור רשויות חלשות מ-Matching זה במשרד הפנים.
מוחמד ברכה: מי שאמור לעמוד מול משרד האוצר שלא נמצא כאן ואני רואה את זה בחומרה רבה, זה אתם.
מוחמד ברכה: זאת אומרת השלטון המקומי אפילו, כשהוא ירצה לדבר עם משרד האוצר הוא ידבר דרככם.
מוחמד ברכה: לכן אני לא בצחוק שאלתי אותך למה בקצרה?
מוחמד ברכה: כי פשוט, אני חושב, אם אתה מייצג את משרד הפנים יש לך ראיה כוללת לגבי מה שעושה המשרד כדי להתגבר על הבעיה הקונקרטית שאנחנו התכנסו כדי לפתור אותה.
כפיר מצוינים: אני אציג את העמדה, אחרי זה אנחנו נתדיין בקצרה או באריכות.
מוחמד ברכה: קח את הזמן שלך.
כפיר מצוינים: לגבי משרד הרווחה, הציגו כאן את עניין הקריטריונים הדיפרנציאלים שבעצם 25%, זאת אומרת שזה לפי הדירוג הסוציו אקונומי.
כפיר מצוינים: אנחנו היינו מציעים שחלק מהדירוג, אולי חלק מאוד מאוד ניכר מהדירוג שאותם 25% יהיו לא רק לגבי הדירוג הסוציו אקונומי אלא גם לגבי מדדים של איתנות פיננסית.
כפיר מצוינים: איתנות פיננסית זה כולל מדדים של שיעורי גביית ארנונה, שיעור הכנסות עצמיות, גירעון נצבר, גירעון שוטף.
כפיר מצוינים: לצורך העניין, יכול להיות ישוב עם מצב סוציו אקונומי של 4 וגירעון נצבר של 200%.
כפיר מצוינים: לעומת זאת יש רשות מקומית עם מצב סוציו אקונומי 2 וגירעון נצבר של 20% או 30%.
כפיר מצוינים: אז המדד הסוציו אקונומי אמנם משחק כאן תפקיד חשוב אבל לא פחות, אולי אפילו יותר משחק תפקיד המדד של הגירעון.
כפיר מצוינים: בנוסף יש רשויות שנמצאות בתוכנית הבראה.
כפיר מצוינים: אלה רשויות שכל נטל חדש, כל עומס נוסף על ההוצאות שלהן, על ההתחייבויות שלהן פשוט בלתי אפשרי עבורן.
כפיר מצוינים: לגבי הרשות למלחמה בסמים.
כפיר מצוינים: תקנו אותי אם אני טועה, פשוט אני הבנתי שיש מאה תקנים שאתם רוצים להפוך את זה למאתיים תקנים.
כפיר מצוינים: אתם לוקחים את מאה התקנים האלה ואתם הופכים אותם לחצאי תקנים.
כפיר מצוינים: אני אסביר את עצמי שוב.
כפיר מצוינים: יש מאה תקנים, מאה מדריכים שעובדים נגד נטילת סמים.
כפיר מצוינים: במקום לקחת את מאה התקנים האלה ולפזר אותם בין הרשויות אתם עושים את זה במאתיים חצאי תקנים.
אורנה שביט: לא. אם אנחנו נצטרך לתת בלי matching לחלק מהרשויות נצטרך לצמצם את הרשויות כי התקציב הוא מסוים.
אורנה שביט: לתת בלי matching  צריך יותר תקציב.
כפיר מצוינים: הבקשה בלי matching
מוחמד ברכה: לא, זה לא הולך ככה.
מוחמד ברכה: אתם לא קובעים מראש את גודל העוגה.
מוחמד ברכה: אני אומר שצריך לחלק אותה כביכול לעשרה, אתם רוצים לחלק אותה לחמישה או להיפך.
מוחמד ברכה: העניין הוא שכל רשות זכאית לקבל matching ואתם הכתובת.
מוחמד ברכה: אתם הכתובת.
מוחמד ברכה: אז זה שאין לכם תקציב, אז אוקיי, אז אנחנו נטפל בזה במקום אחר או לא נטפל, או לא נצליח.
מוחמד ברכה: העניין של ה-matching   עומד בפני עצמו, בואו נגיד ככה.
מוחמד ברכה: אם אנחנו רוצים לקדם ישובים חלשים אז צריך לנקוט כלפיהם במדיניות העדפה או לעשות מימון דיפרנציאלי.
מוחמד ברכה: כפיר, זה משתלב בדברים שלך.
מוחמד ברכה: יש משהו שעלה בישיבת הוועדה.
מוחמד ברכה: בא ראש מועצת עראבה בצפון והוא אמר שהוא רוצה למנות מתאם ברשות המקומית והוא מוכן לשלם את החלק שלו.
מוחמד ברכה: החשב מטעם המשרד שלכם חסם אותו ולא אפשר דבר כזה.
מוחמד ברכה: אז מילא ישוב חלש ומילא ישוב שמוכן לחתוך בבשר החי כדי לקדם תוכניות כאלה ומשרד הפנים במקום לתת דחיפה, להיפך, על ידי החשבים הוא חוסם.
מוחמד ברכה: אני לא דורש ממך בקיאות במקרה הספציפי הזה אבל זו תופעה שקיימת.
כפיר מצוינים: אני באמת לא מכיר את המקרה הספציפי הזה.
כפיר מצוינים: אני בקי בתמונה הגלובאלית.
כפיר מצוינים: חשבים מלווים אכן התפקיד שלהם לחסום דברים כאלה.
מוחמד ברכה: התפקיד שלהם לחסום בזבזנות, לחסום ניהול כושל אבל לחסום שירות חברתי כל כך נחוץ?
כפרי מצוינים: החשב מלווה התקציב, התפקיד שלו הוא כלכלי גרידא.
כפרי מצוינים: הוא לא משרד החינוך, הוא לא משרד הרווחה, הוא לא משרד התרבות.
כפרי מצוינים: אותו מעניינת בסופו של דבר השורה התחתונה שהרשות תהייה באיזון תקציבי, זה מה שמעניין אותו.
מוחמד ברכה: מילא אם משרד האוצר היה אומר את הדברים האלה.
מוחמד ברכה: כל משרדי הממשלה, וגם שמענו לפני רגע את משרד הרווחה, אתם הופכים לשופר של משרד האוצר כאילו שאתם לא מתנגשים איתם בשום דבר.
כפיר מצוינים: ממש לא.
כפיר מצוינים: קודם כל  התקציבים במקרה הזה לא מגיעים ממשרד הפנים.
כפיר מצוינים: הם לא מגיעים מתקציב משרד הפנים.
מוחמד ברכה: משרד הפנים הוא המשרד לענייני פנים, שמטפל בחיים של האזרחים.
מוחמד ברכה: זה לא מוטל על משרד האוצר.
מוחמד ברכה: משרד הפנים לא נוצר כדי לייצר איזון תקציבי.
מוחמד ברכה: כמובן שכן, ניהול תקין וכולי וכולי.
מוחמד ברכה: אבל הוא צריך להבטיח להגיש שירות לאנשים ושהמועצות והרשויות המקומיות לא יהפכו למקום לתשלום משכורות לעובדים.
מוחמד ברכה: אך ורק.
כפיר מצוינים: קודם כל חשוב לי להבין, יכול להיות שכאן ככה ההבנה שלי התפספסה.
כפיר מצוינים: אם ההצעה של matching  דיפרנציאלי מקובלת אז מה כאן הבעיה?