GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה סנצקי: זאת אומרת יש להם את הידע הזה, לחלק, ל- 70%, שאסור לשתות, זה מספר, אני חושב שהוא חשוב, כי הן שומעות, הן קוראות, הן יודעות.
יהודה סנצקי: ו- 22% סבורות שמותר לשתות בהיריון.
יהודה סנצקי: מצאנו גם בסקר שכשהדריכו אישה בהיריון בנושא שתיית אלכוהול, הסיכוי שלה שהיא תשתה בהיריון היה קטן יותר מבחינת המספרים שקיבלנו, זאת אומרת, שההדרכה כן פעלה.
יהודה סנצקי: מה נעשה עד היום בישראל?
יהודה סנצקי: קודם כל, יש עבודות מחקר שונות בנושא אלכוהול בכלל, יש עבודות של נושא של הרגלי שתייה בישראל, בקרב קבוצות גיל שונות, רובן ללא קשר לשתייה במהלך ההיריון, יש עבודה אחת של ד"ר שושנה וייס בשנת 2000 שבדקה בבילינסון יולדות בנושא של שתייה, והיא בדקה עוד הרבה מאוד דברים, זה היה חבוי בתוך שאלון של סיגריות ועוד כל מיני דברים ולא היה לזה המשך.
יהודה סנצקי: הופץ בדף מידע לכל רופאי הילדים ורופאי המשפחה בישראל, ביוזמת פרופ' מתי ברקוביץ', שהוא ראש איגוד רופאי הילדים, זה דף מידע שיוצא בנושא מסוים פעם בחודש, חודשיים.
יהודה סנצקי: יש את המחקר הזה שאני הצגתי בכמה כנסים בארץ ולאחרונה, לפני שלושה שבועות, היה בהולנד כנס אירופאי, שהיה מוקדש אך ורק ל- Fetal alcohol spectrum disorders, כנס שארך יומיים וחצי ואני הצגתי מה שיש בארץ.
יהודה סנצקי: אנשים אחרים מהעולם הציגו כמובן דברים יותר משמעותיים.
יהודה סנצקי: אנחנו מתכננים בבית-החולים שניידר ב- 30.3.2011, כנס, יש שם מרצה אורח, פרופ' גידי קורן שהוא ישראלי שיושב בטורונטו בקנדה, שהוא אחד המובילים בעולם בנושא הזה וזה גם בתמיכה של הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול ואיגוד רופאי הילדים ואני מקווה שגם פרופ' אור-נוי יהיה שם, אני מקווה שפרופ' יונה אמיתי גם כן יהיה שותף לזה,  ואנחנו פשוט נדבר על זה.
יהודה סנצקי: אנחנו שולחים הזמנות לאחיות בריאות הציבור לכל התפוצה לשם ארגון העניין.
יהודה סנצקי: אני קצת אעבור על ההמלצות של האיגוד האמריקאי לרפואת ילדים לגבי נשים בהיריון.
יהודה סנצקי: אני רוצה לדבר כמה דקות בודדות, קצת מה קורה בעולם.
יהודה סנצקי: באירופה יש את ה- Euro-care, שזה European alcohol policy alliance, שהוקמה ב- 1990 והם מתעסקים בנושא של אלכוהול בכלל.
יהודה סנצקי: אני עובר לשורה האחרונה, שהם מאגדים את כל המדינות האירופאיות שהיו עכשיו בכנס באירופה והם אלה שמובילים באירופה בנושא של שתיית אלכוהול וגם שתיית אלכוהול בהיריון.
יהודה סנצקי: יש איזה שהוא עניין שמדובר עליו באירופה, זה נושא של פרסום של אלכוהול בכל אמצעי, בעיתונות, בטלוויזיה, בכל מקום, וב- 2009 המדינות היו צריכות לקחת על עצמן, ליישם את החוק שהפרלמנט האירופאי העביר בנושא.
יהודה סנצקי: יש עוד עניין שאני רוצה לגעת בו, יש מספיק הוכחות שמראות לגבי איך אפשר להוריד את הפגיעה של האלכוהול.
יהודה סנצקי: באופן כללי הראו שכמו כל מצרך שקיים, אם אנחנו מעלים את המחיר שלו, וזה לא איזה שהיא המלצה שלי כי אני לא מתמצא מספיק, אבל ברגע שמעלים את המחיר שלו, השימוש בו יורד באופן כללי.
מוחמד ברכה: אז מתחילים להשתמש במוצרים גרועים וזולים.
יהודה סנצקי: ויש להם כל מיני פרסומות, מדבקות, פעילויות גם בארצות-הברית וגם באירופה וגם בקנדה, יש מרפאות שמתעסקות, מרפאות בבתי-חולים, שעוסקות, מרפאה לטיפול ומעקב ואיתור של ילדים עם התסמונת ועם הספקטרום.
מוחמד ברכה: אפשר לעשות משהו דרך המעקב?
מוחמד ברכה: זאת אומרת, אפשר לשנות את ההשפעות?
יהודה סנצקי: קודם כל, צריך לזכור יש דבר מאוד משמעותי, שהאיתור הוא מאוד חשוב מכל מיני סיבות, גם כדי לטפל בילד, למרות שהילד הפגוע הוא ילד לפעמים נכה מאוד.
מוחמד ברכה: נזק בלתי הפיך.
יהודה סנצקי: נכון.
יהודה סנצקי: אבל אם למשל אני מאתר אישה שיש לה ילד שנפגע מאלכוהול בהיריון, הסיכוי שלה לילד נוסף הוא פי 800 יותר גדול.
יהודה סנצקי: יש על זה עבודות.
יהודה סנצקי: ולפעמים זה מחוסר ידע, לפעמים הן לא יודעות שזה הנזק.
יהודה סנצקי: לפעמים, אם אני אומר לה – תקשיבי, זה בגלל האלכוהול ששתית, אני מונע ילד נוסף.
יהודה סנצקי: אני חושב שיש מקום למרפאה כזו שתהיה בארץ, גם לצורך מחקר, לראות מה קורה בארץ.
יהודה סנצקי: קיימים כאן מספרים של התסמונת עצמה, לא של הידע של אנשי מקצוע, של האימהות, אני מביא מהעולם הגדול.
יהודה סנצקי: אני מאמין שבארץ התמונה היא לא לגמרי שונה.
יהודה סנצקי: אבל אין לי לזה הוכחות.
יהודה סנצקי: צריך לעשות גם מרפאות שיעשו מחקר וגם שיעקבו ובמסגרת, למשל של התפתחות הילד, איפה שאני עובד בשניידר, או שפרופ' נוי מנהל, אנחנו צריכים לתת להם את השירותים שמגיעים להם, זאת אומרת כל הטיפולים שכרוכים מסביב, כל המעקב, זה משמעותי.
יהודה סנצקי: כל מיני מדבקות שהם מוציאים, גם על בקבוקים וגם בפרסומים אחרים וזהו, בקצרה מאוד.
מוחמד ברכה: תודה, ד"ר סנצקי.
גלעד נתן: כב' היושב-ראש, אם יורשה לי.
גלעד נתן: מניסיוני הלא כל-כך רחוק על מידע שאישה מקבלת בהיריון, האישה מופצצת במידע ויש פה גם הרבה מאוד מידע של פחד.
גלעד נתן: הבעיה היא שרוב המידע הזה קשור בידי גורמים שיש להם אינטרס.
גלעד נתן: האישה תגיע לאחות, האחות תמליץ לה על רופא לצורך בדיקה מיוחדת, כאשר היא לא נמצאת בסל ושתעלה כך וכך כסף, והיא תלך לגנטית וגם תהיה המלצה.
גלעד נתן: כאן צריך, ההסברה כאן, למי יש את ה- Incentive לגרום לזה שכל אותם גורמים שגם ככה מפגיזים בטיפת חלב ואצל האחות ובקופת חולים ואצל המומחה, ללכת ולעשות עוד בדיקות ולהיזהר מעוד ועוד דברים, כדי למנוע את בעיית האלכוהול.
גלעד נתן: כי אני ראיתי את זה עכשיו, יש לי ילד בן שלושה חודשים, ראיתי את זה עכשיו בכל פעם שאתה הולך לבדיקה – תעשה את זה ותעשה את זה ותימנע מזה ותימנע מזה.
גלעד נתן: אבל כל הדברים הם בדרך-כלל דברים שהם מחוץ לסל ומה שבתוך הסל, הרופא מסביר לך, מטפל בך, אבל לא לוחצים עליך יותר, כי אין פה תמריץ לאף אחד לעשות את זה.
יונה אמיתי: באיזה מעקב היריון אשתך עשתה?
יונה אמיתי: איפה?
יונה אמיתי: קופת-חולים או טיפת חלב?
גלעד נתן: קופת-חולים.
גלעד נתן: והגיעו גם לטיפת חלב, דרך אגב, אבל קופת-חולים נתנה, יש רופא היריון, הולכים פעם בחודש.
יהודה סנצקי: אני מוכרח להגיד שאני לא הבנתי את הנקודה.
גלעד נתן: צריך הסברה.
גלעד נתן: יש היום מנגנונים של הסברה.
גלעד נתן: האישה מגיעה ובאמת יש המון הסברה, יש גם תעשייה שלמה שבנויה על ההיריון, שנותנת הסברה לצרכים שהם מחוץ לסל, כיוון שיש תמריץ.
גלעד נתן: אנשים נותנים לך את ההסברה הזאת כדי שאתה תלך לרופא הספציפי הזה, שיעשה את הבדיקה הזאת ואת כבר בגיל הזה, והילד שלך ככה, ואתה עושה בדיקה גנטית.
גלעד נתן: אם רוצים להרחיב את ההסברה לנשים בהיריון, לגבי אלכוהול, כדאי או למצוא את התמריץ, או לחייב את מי שמחלק כל סוג של הסברה, לחלק גם את זה.
גלעד נתן: הרי אחרת, איך יעשו את זה?
גלעד נתן: מי ירוויח מזה שחוץ מהאישה והילד, והמדינה בסופו של דבר, שתחסוך בהוצאות, מי ירוויח מזה שאישה תהיה מודעת?
גלעד נתן: כי כל דבר שיש בו מישהו שמרוויח, יש מודעות גבוהה.
גלעד נתן: אנחנו הולכים לבדיקה גנטית, פתאום מסתבר שזה שאנחנו משתי עדות שונות לגמרי בלי שום קשר, זה לא מספיק.
גלעד נתן: כי לא מספיקה הבדיקה שאתה מקבל מהמדינה, שש בדיקות, ואחריהן עוד יש איזה שהוא סיכוי ואז לוחצים עליך, כי יש מערכות הסברה קיימות, אבל הן כולן מערכות הסברה שנובעות מתמריץ כלכלי.
גלעד נתן: בואו נראה איך יוצרים את זה.
מוחמד ברכה: פרופ' אור-נוי, בבקשה.
אור-נוי: קודם כל, אני רוצה באמת להודות לד"ר סנצקי שמוביל מהלך שלדעתי הוא מהלך חשוב מאוד וכל מי שעובד אתך בנושא הזה.
אור-נוי: אני רוצה בכמה דקות להבהיר כמה דברים.
אור-נוי: תראו, בנושא הזה של השפעה של גורמים חיצוניים על התפתחות העובר, בהחלט אלכוהול או אתנול, כי אלכוהול זה שם כללי לכל הקבוצה, תופש מקום חשוב ביותר ואולי אחד המקומות החשובים, בגלל השכיחות הגבוהה של שימוש בו.
אור-נוי: וצריך לזכור שאלכוהול זה לא רק יין.
אור-נוי: בירה אולי יותר בעייתית מאשר יין, כי אף אחד לא שם לב שיש שם שלושה או שישה, עד שישה אחוז של אלכוהול.
אור-נוי: פעם אנחנו הגדרנו סף של כמות אלכוהול שבעקבות שתייה יומית של 60 גרם, 70 גרם, 80 גרם, הסיכוי לכל התסמונת, מגיע למשהו כמו 10% וכמובן שככל ששותים פחות, הרי התסמונת היא חלקית.
אור-נוי: אבל אני רוצה להדגיש, ההפרעה החלקית הזאת, זה לא דבר של מה בכך, זה לא איזה מום לב שמחר תלך ותנתח ותתקן אותו.
אור-נוי: מדובר פה על עיכוב או ביכולות האינטלקטואליות, שזה הדבר המרכזי כאן, בכל התסמונת המלאה יש פיגור שכלי, אבל אנחנו מדברים בתסמונת המלאה.
אור-נוי: אבל כשאנחנו מדברים על אפקט, על השפעה, אחת ההשפעות המשמעותיות היא יכולת אינטלקטואלית נמוכה יותר.
אור-נוי: לא פיגור שכלי, אבל נמוכה יותר.
אור-נוי: ליקויי למידה, הפרעות קשב וריכוז ועוד ועוד.
אור-נוי: לכן, כבעיה זאת בעיה אמיתית, משמעותית ורצינית.
אור-נוי: עכשיו, בנוגע להסברה.
אור-נוי: אני חושב שזה כן תפקידו של משרד הבריאות ואני לא חושב שמשרד הבריאות הוא אינטרסנט לטובת אדם כזה או אחר, או מערכת כזאת או אחרת.
אור-נוי: אבל צריך לזכור שכשאישה מגיעה לטיפת חלב, היא כבר בדרך-כלל בשבוע שישי, שביעי, שמיני, ולפעמים יותר מאוחר, בהיריון.
אור-נוי: ואנחנו ראינו, ובצדק, מערכת העצבים מתחילה להתפתח בשבוע שלישי לאחר ההפריה והיא רגישה במשך כל ההיריון.
אור-נוי: הסברה מתחילה בתיכון.
אור-נוי: הסברה צריכה להיות בבתי-הספר, לבנות, גם לבנים, מפני שבכמויות גדולות מאוד יש בהחלט אפשרות לפגיעה בתאי הזרע, ואני פה מסכים אתך ללא שמץ של ספק.
אור-נוי: כשיש היום הסברה, אמנם חלקית, לשימוש בסמים או כנגד שימוש בסמים, אסור לשכוח שהאלכוהול הוא באותה סירה עם תפוצה הרבה יותר גבוהה ואולי, אולי, אני מפחד לקוות, זה יעשה משהו גם להנמכת השתייה של בני נוער, שעדיין לא בהיריון.
אור-נוי: אבל זה דבר משני לחלוטין.
מוחמד ברכה: פרופ' אור-נוי, בכל-זאת הייתי, כמובן אתה תגיד מה שאתה רוצה, אבל כראש המחלקה להתפתחות הילד, מה אתם עושים שם?
מוחמד ברכה: זה מה שאתה צריך לעשות, בעצם.
אור-נוי: לא. אנחנו צריכים למעשה, אני מציע כמה דברים.
מוחמד ברכה: לצד הדיאגנוזה של המסוכנות.
אור-נוי: לא לא לא, חוץ מההסברה בטיפות חלב, שזה משרד הבריאות יכול לעשות, צריך להגיע, אם אנחנו נמליץ כאן שלמעשה משרד הבריאות, יחד עם משרד החינוך, וגם משרד הרווחה יצאו במסעי הסברה אצל בני נוער לפני כניסה להיריון, וכמובן במהלך ההיריון.
אור-נוי: בתי-הספר לרפואה אינם מקדישים לזה מספיק זמן, מספיק נאמר עבודה וידע, ואני מלמד בבית-הספר לרפואה בירושלים ואני יודע מה שקורה גם אצלנו, ונקודה נוספת, אני לא הייתי מתבייש להוציא על בקבוקי היין ואולי גם על בירה, בדיוק כמו שכותבים על סיגריות, שהשתייה בהיריון מסוכנת.
אור-נוי: יש לנו רק בעיה אחת שהיא לא בעיה פשוטה, כמויות קטנות של אלכוהול, במיוחד אלכוהול מתוק, ששותים בקידוש, רבותיי, אין עם זה שום בעיה וצריך לדאוג בצורה כזאת שלפחות זה לא יימנע מפני שאם מישהו יבין מכל נניח, מכל מה שאנחנו נכתוב, שלאישה אסור לשתות טיפת יין בקידוש, אנחנו איבדנו את המערכה כי פשוט אי-אפשר ללכת לכיוון כזה.
אור-נוי: אז צריך לעשות את זה בזהירות, אני לא הייתי מתבייש לעשות את זה.
אור-נוי: אני לא יודע מה אתה חושב, אבל במשרד הבריאות אני חושב שאנחנו מוכנים ללכת על זה.
מוחמד ברכה: האם העובדה שלא עושים את זה, זה מחוסר תקציב או מחוסר מודעות או שזה לא שייך לסדר העדיפות?
אור-נוי: זה לא בעיה של תקציב, זה יותר חוסר מודעות.
אור-נוי: העובדה היא, תראו, אני כן שם לב לסממנים של אותה תסמונת.
אור-נוי: אני מוכרח לומר שבקריירה של 20 השנים האחרונות, אבחנתי רק שלושה ילדים, או 15 שנים אחרונות בתחום התפתחות הילד.
אור-נוי: קרוב לוודאי, אבל אני מתכוון לתסמונת המלאה, שיש סימנים חיצוניים.
אור-נוי: קרוב לוודאי שמספר הילדים שנפגעו באופן קל, בלי סימנים חיצוניים, הוא הרבה יותר גדול.
אור-נוי: אין לנו משהו ביד שנוכל לשים אצבע על הילד הזה, כאשר האימא אומרת – אני?
אור-נוי: מה פתאום, לא שתיתי במהלך ההיריון.
אור-נוי: וזאת אחת הבעיות.
אור-נוי: אבל הסברה, אפשר לצאת, צריך לצאת, ואני מקווה שמשרד הבריאות יעשה את זה.
מוחמד ברכה: פרופ' אמיתי, בבקשה.
יונה אמיתי: קודם כל, אני מברך את ד"ר סנצקי על המחקר היפה הזה, חשוב ופורץ דרך וברכות לרשות למלחמה בסמים שתקצבה אותו, ומעבר לכל – לוועדה שמצאה לנכון להתכנס להצגת הנושא.
יונה אמיתי: אני חושב שהדיון הזה יכול להיות באמת מפתח לשינוי.
יונה אמיתי: האמירה האחרונה של פרופ' אור-נוי לגבי הסברה, ואני ארחיב את זה, היא בעצם המפתח לכל.
יונה אמיתי: בניגוד למה שאמר אחד מקודמיי בדיון, לגבי המסרים שאישה מקבלת בהיריון, שהם מכוונני כספים והוצאות, אני מוכרח להגיד כדוגמה, עישון.
יונה אמיתי: אף אחות ואף רופא לא ירוויח מזה שאישה מקבלת מידע שעישון מסוכן בהיריון ועושים את זה המון.
יונה אמיתי: אז אי-אפשר להאשים את האחיות ואת רופאי טיפת חלב או מי שעושה מעקב היריון בקופת-חולים, שהוא התכוונן לבדיקות הגנטיות היקרות לפני שהוא נותן את הבסיס.
יונה אמיתי: בוודאי לא בטיפות חלב של משרד הבריאות, בוודאי לא אחיות בקופות החולים.
יונה אמיתי: יכול להיות שפה ושם יש עירוב של הצד הזה, אבל זה בטח לא המסר העיקרי.
יונה אמיתי: הבעיה היא במודעות.
יונה אמיתי: ומכאן חשיבות הדיון הזה.
יונה אמיתי: הגורמים המזיקים בהיריון, ובכלל, לכל האוכלוסייה בארץ, הם הרבה יותר טריוויאליים.
יונה אמיתי: זה לא רק החגיגת והקטינון, ואיזה שהוא סם חדש שמישהו סינתז אתמול, שגם זה גרוע.
יונה אמיתי: האלכוהול, העישון וההשמנה, הורגים ופוגעים יותר מכל הדברים האיזוטריים האלה שמושכים תקשורת ופתאום מקפיצים למישהו איזה שהוא משהו ברמה של חידוש ומכאן חשיבות הדיון.
יונה אמיתי: התסמונת של אלכוהול בהיריון, אני מוכרח לומר כרופא ילדים ותיק, 35 שנה, ראיתי אולי ילד אחד כזה לפני הרבה שנים שאבחנתי, אני בטוח שהיו רבים אחרים שעברו מתחת לידינו ללא הכותרת הזאת, ויש קושי.
יונה אמיתי: אם לתקוף את הנושא במכונים להתפתחות הילד, זה טוב לאותם ילדים, אבל החזית היא לא שם.
יונה אמיתי: החזית היא להעביר את המסרים לציבור הרחב כולו ויותר מזה אני אומר, להשתמש כמנוף במחקר הזה, בדיון הזה, בליווי התקשורתי שיש או אין לדיון הזה, כהתחלה של קמפיין הסברה נוסף בנושא אלכוהול בכלל, נזקי האלכוהול בכלל לציבור ולנוער.
יונה אמיתי: יש עלייה דרמטית ומדאיגה בשימוש באלכוהול בנוער בישראל.
יונה אמיתי: זה לקחת הצגה כזאת יפה, נתונים כאלה אותנטיים, ולהציב את זה בוויטרינה של ההסברה ולהגיד – לא רק העישון, גם האלכוהול.
יונה אמיתי: כי העישון, אחרי 30 שנה אולי, לקח זמן, שהפך להיות מקובל חברתית שעישון זה לא נכון ואלכוהול עדיין לא שם ואלכוהול מזיק לא פחות.
יונה אמיתי: אני מעריך שבישראל זה פחות מאשר באירופה ובארצות-הברית.
יונה אמיתי: אני אומר את זה אינטואיטיבית, אני חושב שאנחנו עדיין לא שם.
יונה אמיתי: אבל הגלובליזציה, גלי העלייה או לא עלייה, מהגרים, לא מהגרים, תנועות של אנשים ממקום למקום, יעמידו אותנו בתוך מספר שנים במקום לא טוב והמסרים של ההסברה צריכים להגיע לנוער.
יונה אמיתי: יש לנו אתר, אני היום יושב-ראש החברה הישראלית לרפואת ילדים בקהילה.
יונה אמיתי: אנחנו למעלה מאלף רופאים, כ- 900 חברים בארגון, אנחנו רואים את הילדים.
יונה אמיתי: רופאי קהילה, המשפחה, אולי יותר חשוב, כי הם בוגרים יותר, ואת האנשים, צריכים להעביר את המסרים.
יונה אמיתי: אני אשמח מאוד, אגב, להזמין לאתר שלנו, את המצגת הזאת שכל רופאי הילדים ייראו אותה ולחלחל את המושגים האלה כמה שיותר.
יונה אמיתי: נקודה אחרונה – אימוץ.
יונה אמיתי: מזה אני מודאג.
יונה אמיתי: אתה עסקת בזה הרבה באופן אישי, ד"ר סנצקי.
יונה אמיתי: אין ספק שילדים שהם מועמדים לאימוץ הם ילדים שהייתי אומר בהגדרה, הם בסיכון כי מי הולך לאימוץ?
יונה אמיתי: כאלה שמזניחים אותם.
יונה אמיתי: מי אלו שמזניחים אותם?
יונה אמיתי: אלה שבכשל חברתי משפחתי, ושם הסיכוי למצוא השפעות אלכוהול וסמים הוא אדיר וכשמביאים ילדים לאימוץ לארץ, הקושי לאבחון הוא גדול.
יונה אמיתי: אולי עכשיו אתם תוכלו לחדד את המסרים לאותם רופאי ילדים שהולכים לבדוק ילדים לפני אימוץ ולאותן משפחות.
מוחמד ברכה: פרופ' אמיתי כשאתה אומר אולי אתם יכולים לחדד, מי זה אתם?
יונה אמיתי: אתם, אני מתכוון כך – ד"ר סנצקי, פרופ' אור-נוי, כל מי שעסק.
מוחמד ברכה: באיזו סמכות ד"ר סנצקי צריך לעשות את זה?
מוחמד ברכה: זה שהוא עשה את המחקר, אז המחקר הוא לרשות הרבים.
יונה אמיתי: כאן משרד הבריאות חייב לעשות משהו.
מוחמד ברכה: בוא נשים את האצבע במקום הנכון.
יונה אמיתי: להבנות את הנושא בנוהל האימוץ, להעביר את המידע גם למשפחות שהן מועמדות לאימוץ, גם לרופאים שעושים את האבחון ואולי, כמו שעושים בדיקות איידס, בדיקות דם לשלול איידס, להכליל בנוהל של אימוץ בדיקת מיקוניום.
יונה אמיתי: בדיקת מיקוניום OCR.
יונה אמיתי: זה כשלוקחים דגימת צואה, זה רק עם תינוק קטן, אבל דגימת צואה אולי בגיל שבועיים או חודשיים אפשר למצוא.
יונה אמיתי: יש היום ממצאים לאתר באופן ביוכימי אובייקטיבי אם התינוק נחשף.
יונה אמיתי: אז אם זה ילד בן שנתיים, חבל על הזמן, אין שום סיכוי, אז כבר אפשר להעריך אותו מבחינה התפתחותית, זה לגבי פיגור.
יונה אמיתי: אבל אם זה ילד בן שבועיים או חודשיים, אני חושב שיש אמצעים, כמו שפרופ' גידי קורן פיתח, בבדיקות צואה של היילוד, להכניס את זה בנוהל שכמו שבודקים דם לאיידס, לשלול שאין איידס, לבדוק שאין חשיפה לאלכוהול בתינוקות בגיל הרך.
יהודה סנצקי: אני רוצה להגיד לכם משפט אחד לגבי האימוץ.
יהודה סנצקי: הצגנו את זה גם לפני מספר ימים בכנס המכונים שהיה כאן בבנייני האומה, מעקב אחרי ילדים שהגיעו לאימוץ מחו"ל, 137 ילדים.
יהודה סנצקי: אי-אפשר לתת למשפחות האלה שום אזהרה בנושא של האלכוהול, מפני שאל"ף, הם מגיעים אלינו בגיל מבוגר יחסית, מגיעים אלינו כשהצעירים ביותר הם בני חצי שנה עד שנה.
יהודה סנצקי: דבר שני, כמעט 80% מהילדים שמגיעים מחוץ לארץ לאימוץ, אחרי שאנחנו, אנשים שמבינים בהתפתחות הילד, בדקנו אותם, שם בחוץ לארץ, נסענו לאוקראינה, לרוסיה, לרומניה, בדקנו, כמעט 80% מגיעים להתפתחות הילד באיזה שהוא שלב בחיים  וחלק גדול בגלל אלכוהול, כמובן.
יהודה סנצקי: אנחנו לא מסוגלים להגיד להורה – תשמע, הסיכון באימוץ גדול כי האימא שתתה אלכוהול, כי אחרת לא יהיו בכלל אימוצים וזו טרגדיה נוראית למשפחות.
יהודה סנצקי: זה נושא לדיון נפרד בכלל.
מוחמד ברכה: ההתעלמות יוצרת טרגדיה אחרת.
יהודה סנצקי: כן, אבל אם הילד הוא ילד שאין לו את התסמונת ואנחנו נלמד להכיר את התסמונת, אנחנו תמיד אומרים להם – תדעי, אנחנו לא יודעים מה האימא היתה, איזה גנים יש במשפחה, כמה היא שתתה.
מוחמד ברכה: אחרי גיל חצי שנה יותר קשה לזהות?
יהודה סנצקי: זה אפשר לזהות, צריכים לדעת לזהות, זה לא פשוט, זה שאני מראה לכם כאן את התמונות זה לא אומר שכל מי שבודק, מכיר את זה.
יהודה סנצקי: ואני עצמי גם כן ראיתי שני ילדים אולי, אין לי הרבה ניסיון.
יהודה סנצקי: אני חושב שאת רוב הילדים אנחנו מחמיצים.
יהודה סנצקי: אבל אני לא מדבר על התסמונת, אני מדבר על הילדים, כמו שפרופ' אור-נוי אמר, לא קצה הקרחון, אלא כל אלה עם בעיות ריכוז, קשב, למידה, שזה מספר מאוד גדול של ילדים.
יהודה סנצקי: אבל אימוץ, אנחנו לא יכולים לגעת בזה, לדעתי.
גלעד נתן: היושב-ראש, מה שהתכוונתי לומר קודם, לא התכוונתי להטיל דופי באף עובד, לא של קופת חולים ולא של מערכת הבריאות.
גלעד נתן: אני מתכוון כדבר של תכל'ס.
גלעד נתן: משרד הבריאות לא מסוגל היום להוציא קמפיין לתרופות מזויפות, בלי שיממן אותו גורם פרטי.
גלעד נתן: לכן בתכל'ס, אם עכשיו מדברים על מערכת שתצריך הסברה, כדאי שיבוא לפני הוועדה כדי שאפשר יהיה לקדם את זה, איך יעשו את זה, מה צריך.
גלעד נתן: אם יש צורך במשאבים, אם יש צורך רק בנוהל של המנכ"ל, שמורה לכל הרופאים להבהיר וזהו, אם יש צורך במישהו שיעבור עם הסברה.
גלעד נתן: כי אחרת אנחנו נדבר ונדבר ולא יהיה גיוס.
גלעד נתן: הכוונה שלי היתה שכשיש גורם כלכלי שעושה את זה לבד, אז הדברים יכולים לזוז מהצד.
גלעד נתן: כשאתה צריך לשים לזה עכשיו תקציב, אז צריך לדעת את זה.
גלעד נתן: לכן, כשאתם מעלים את הוועדה, תגידו בדיוק מה הדרישות.
יונה אמיתי: גם השיח הציבורי שמתחיל פה, יכול להשפיע.
יוסי הראל פיש: אני המדען הראשי החדש של הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.
יוסי הראל פיש: אני עוד לא מכיר.
יוסי הראל פיש: אנשים מדברים, אז אני לאט לאט מתרשם.
יוסי הראל פיש: קודם כל, אני מצטרף לכל הברכות בהעלאת הנושא, ד"ר סנצקי, זה מחקר מאוד חשוב ואני מסכים למעשה עם כל מה שנאמר פה.
יוסי הראל פיש: רציתי להוסיף שתי נקודות קטנות.
יוסי הראל פיש: קודם כל, אנחנו מימנו עוד מחקר של פרופ' מתי ברקוביץ', מאסף הרופא ו-וולפסון, שהם מסתכלים על ההתנהגות של נשים בהיריון ויהיה לנו קצת מידע לגבי ההתנהגויות לפחות במדגם הזה שהם עושים, אני מקווה תוך כמה חודשים.
יוסי הראל פיש: אני רוצה להזכיר שהסכנה, הבעיה בשתיית אלכוהול בהיריון זה לא רק הסכנות הפיסיולוגיות לעובר, אלא יש, כמו שכל אדם שותה אלכוהול ומסכן את עצמו, בעיקר בשתיית אביסה, כמו שאתה קורא הלולים, במקרה של אישה בהיריון היא מסכנת גם את העובר וגם את עצמה, וזה צריך לא לשכוח שיש פה גם את הפן של ההשפעה של ההתנהלות עם הפגיעה ביכולת השיפוטית וביכולת המוטורית שמעמידה גם את העובר בסכנה.
יוסי הראל פיש: המודעות היא מאוד נמוכה בנושא של שתיית אלכוהול בזמן ההיריון, גם בקרב הציבור הרחב ואני מסכים שלא צריך להיות מכוונים רק על הנשים אלא על האוכלוסייה הכללית ואני בוודאי ובוודאי מסכים, כמישהו שהוא מומחה בנוער, שזה הזמן שצריך להתחיל לדבר על הנושא הזה וגם בקרב אנשי מקצוע.
מוחמד ברכה: איפה הרשות יכולה להשתלב?
יוסי הראל פיש: אנחנו נמצא את המקומות להשתלב.
יוסי הראל פיש: קודם כל, אנחנו מברכים על ההתחלה של הליין של המחקרים בנושא ואנחנו מאוד נשמח לבדוק אפשרות להמשיך לממן את זה.
יוסי הראל פיש: אני בוודאי ובוודאי אדאג לזה שכל הנושא הספציפי הזה ייכנס לתוך כל סל החשיבה שלנו בנושא של הקמפיין הלאומי למניעת אלכוהול שיוצא לדרך עכשיו עם המימון של הממשלה, הוא הולך לצאת במספר גדול מאוד של רשויות, באמת הוא מכוון בעיקר לצעירים אבל את הנושא הזה, הספציפי, בעזרת אנשים שיושבים פה מסביב לשולחן, אנחנו נדאג להכליל אותו בתוך כל הקמפיינים, גם הקמפיינים בנושא של האלכוהול ההסברתיים ובוודאי ובוודאי בפעילויות שייעשו בתוך הרשויות המקומיות.
יוסי הראל פיש: אני כבר היום נותן הוראה להכניס שאלה בשאלון של ארגון הבריאות העולמי.
יוסי הראל פיש: אני גם משמש כחוקר הראשי של המחקר של ארגון הבריאות העולמי שמתבצע פה בארץ מ- 1994.
יוסי הראל פיש: אנחנו נכנסים לשטח מחר למדגם מייצג ארצי של מעל 10,000 ילדים, כולל מכיתות ו' עד י"ב.
יוסי הראל פיש: אני הולך להכניס בתוך השאלות של תפישת המסוכנות של התנהגויות שקשורות בצריכת חומרים, שאלה ספציפית על הנושא של תפישת המסוכנות של שתיית אלכוהול בהיריון, דבר שלא היה בתוך השאלון וכרגע נפל לי האסימון, היום זה טלקרד שנופל, כבר לא נופלים אסימונים.
מוחמד ברכה: אפשר להשתמש במושגים ישנים, זה עדיין מבטא.
יוסי הראל פיש: אז את זה אנחנו כבר נעשה ואז בסביבות חודש מרץ יהיה לנו כבר מידע, לפחות בנושא של האוכלוסייה הצעירה בארץ, מהן התפישות שלהם לגבי הנושא הזה.
יוסי הראל פיש: כמו שאמרתי, אנחנו עובדים ונמשיך לעבוד בשיתוף פעולה גם עם משרד הבריאות וכמובן עם משרד החינוך ועם אנשים וגורמים אחרים שמיוצגים סביב לשולחן, כדי לוודא שהנושא הזה ייכנס.
יוסי הראל פיש: אני חושב שזה נושא חשוב מאוד ואני ממש מברך על זה.
יואל הדר: אני היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים.
יואל הדר: במשך שנה, התחלנו לפני למעלה משנה, התחלנו לקדם את כל הנושא של הטיפול במלחמה בנגע האלכוהול.
יואל הדר: הרצח של אריק קרפ ז"ל, מי שזוכר, בחוף הים של תל-אביב, הוא בעצם היה Starter מאוד חזק ולא רק אנחנו, גם חברי כנסת, ביניהם גם יושב-הראש, הגישו הצעות חוק פרטיות בעניין הזה.
יואל הדר: הצלחנו יפה בדברים מסוימים.
מוחמד ברכה: לצערי, באים אלי בטענות על החוק.
יואל הדר: זה חוק מצוין.
יואל הדר: הוא מוצלח ביותר, בנושא של שפיכת אלכוהול.
יואל הדר: אני הייתי ביום חמישי בלילה בירושלים, במרכז העיר, ראיתי דברים שהם קשים מבחינתי והשוטרים מצליחים כן לשפוך את זה ולעשות איזה שהוא אפקט מאוד מהיר של הטיפול באלכוהול.
יואל הדר: בין היתר, לא מזמן, לפני מספר חודשים, גם העברנו חוק לעניין של איסור מכירת אלכוהול מ- 11 בלילה עד שש בבוקר, שזה גם נותן איזה שהוא אפקט.
יואל הדר: כמובן, מכירת אלכוהול לקטינים כבר מזמן יש לנו את הנושא של שידול.
יואל הדר: במסגרת החקיקה האחרונה, בשתי החקיקות האחרונות, דווקא הנושא של המודעות כן היה בתוך המסגרת שהתווינו ואנחנו העברנו לפני מספר חודשים את התקנה לגבי הנושא של שילוט, לגבי איסור מכירה מ- 11 עד שש ומשרד הבריאות, במסגרת אותה חקיקה, נדרש להוציא שילוט לגבי הנושא של אזהרה מפני צריכה מופרזת של אלכוהול בכלל ולגבי נשים בהיריון, על זה היתה, אני ניהלתי בתוך המיילים גם כן התכתבות מפני שאני גם ראיתי מחקרים, לא את זה, מחקרים אחרים בעניין הזה.
יואל הדר: רוב המחקרים שאני ראיתי, מראים שזה עלול לפגוע גם בעובר ולגרום למומים.
יואל הדר: זאת אומרת, זה נרשם במפורש ברוב המחקרים.
יואל הדר: יש לפחות מחקר אחד שזה יותר אבסולוטי מהעניין הזה, אבל רוב המחקרים מעלים את החשש בעניין הזה.
יואל הדר: הגענו לאיזה שהיא הסכמה לגבי השילוט, שזה יהיה בכל החנויות.
יואל הדר: משום מה, משרד הבריאות לא מקדם את העניין הזה וזה לא בעיה, זה רק תקנה שהוא צריך להביא את זה.
יואל הדר: משרד הבריאות יבדוק עם אנשים משלך, לא מקדם את זה.
יואל הדר: בוועדת הפנים אין שום בעיה לקדם את זה, יש את הכל מוכן, והם לא מקדמים.
יואל הדר: לכן, לי זה תמוה שלא מעלים את זה לפה, כי זה צריך לעבור ישירות לוועדת הפנים ואני מניח שיושב-ראש הוועדה ייקרא למשרד הבריאות, כדי לקדם את העניין הזה.
מוחמד ברכה: כבר בישיבה הזו נבקש תשובות.
יואל הדר: לגבי הנושא השני, זה נושא על התוויות.
יואל הדר: מה שקרה, גם הבאנו נושא, על הבקבוקים גם כן שתייה זרה, וזה עבר בחקיקה הראשונה של חוק המאבק בתופעת השכרות.
יואל הדר: זה הועלה לדיון וביקשו לפצל את הנושא של תוויות מפני שהיבואנים העלו את הבעיות שלהם, איך הם ישימו תווית.
מוחמד ברכה: תווית שנוגעת רק לעניין של היריון?
יואל הדר: לגבי הנושא בכלל של צריכה מוגזמת של אלכוהול וגם לגבי נשים בהיריון, כי זה אחד מהדברים, אותו דבר לגבי השילוט, יכול להיכנס לתוך התווית.
יואל הדר: אני הלכתי אישית לחנויות של אלכוהול וראיתי בקבוקים שמיובאים מארצות-הברית וממקומות אחרים, יש על התווית.
יואל הדר: יש תווית של אזהרה, יש כל מיני נוסחים שונים, מרמה שזה אבסולוטי שזה פוגע, ורוב האזהרות הן אזהרות יותר מינוריות, שאומרות שזה עלול לפגוע.
יואל הדר: אני חושב שעלול לפגוע זה דבר יותר נכון, מינוח יותר נכון, מפני שכמו שנאמר פה, אין מחקר אבסולוטי שזה פוגע וגם אנחנו לא רוצים לעשות הבחנה גם לגבי היין.
יואל הדר: כי אנחנו לא נעשה הבחנה, נוריד את התוויות מהיין.
יואל הדר: אבל ודאי שצריכה מופרזת, גם של יין, עלולה לגרום לבעיות.
יואל הדר: צריכה מופרזת, אני לא מדבר על לגימה וגם זה יותר קל להעביר בכנסת את הנושא, בגלל כל הבעיות של נושא של לגימת יין בשבת.
יואל הדר: לכן, לגבי הנושא של תוויות שזה כבר נמצא בוועדת הפנים והם פיצלו את זה, אני מקווה שיושב-ראש הוועדה ייקרא לוועדת הפנים דווקא עוד פעם לחדש את הדיון בנושא של תוויות, כי זה נמצא, מונח אחרי קריאה ראשונה.
יואל הדר: זאת אומרת, אין שום בעיה לקדם את העניין הזה ושני הדברים האלה, זה נכון, זה לא כל המודעות, זה לא כמו חינוך וזה לא כמו כל הדברים, אבל זה לפחות תחילתו של דבר שנמצא כבר מוכן, מוכן כבר לקידום.
יהודה סנצקי: בארצות הברית, הבקבוקים שמגיעים מחו"ל, התווית אזהרה היא ספציפית להיריון, נכון.
יהודה סנצקי: היא לא מובלעת באיזה רשימה של דברים-?
יואל הדר: זה ביחד.
יהודה סנצקי: כי יש מקומות שזה בנפרד.
יהודה סנצקי: כי אם אתה רושם שם את כל הסיפור שלהם, אז העוקץ יוצא מזה.
יואל הדר: די בגדול אפשר לקרוא את זה.
יואל הדר: אבל לא משנה, זה עוד נדבך ועוד נדבך ועוד נדבך, כמובן ההסברה והחינוך, זה עוד נדבכים נוספים, אבל יש לנו את האפשרות להתחיל את זה ויש כבר את ה- Starter, אז ני מקווה שמישהו יכניס את המפתח ויתניע.
מוחמד ברכה: כמו שבסיגריות יש אזהרות ספציפיות שונות שמשתנות.
יואל הדר: נכון, יש אפשרות.
יואל הדר: אז ני מקווה שמישהו מהיום, יתחיל להניע את ההליך הזה כי זה נמצא, זה מוכן.
קרן רוט-איטח: קודם כל, אני מאוד שמחה על הנתונים ששמענו ואין ספק שהנושא הזה כבר נכנס בתוך תוכניות העבודה שלנו.
קרן רוט-איטח: השנה הזו, נושא של אלכוהול נמצא על קדמת הבמה, יש עשייה מאוד נרחבת, כשהעבודה היא על שינוי עמדות של בני נוער כלפי שימוש באלכוהול.