GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים מהל: גם מבתי המשפט של מה שקורה היום.
חיים מהל: מגיע נער כזה לא מיישמים איתו שום דבר.
חיים מהל: זאת אומרת הוא לא הולך לא לטיפול ולא למאסר ולא לשום דבר כי אין מה לעשות איתו והוא בחוץ.
מרדכי ויס: זה אני חושב צריך לתת קדימות לטיפול בבני נוער וילדים לתת קדימות על פני מבוגרים.
מרדכי ויס: זו ההתחלה של הדברים האלה ואחר כך לקבל את הבחור בגיל שלושים ארבעים כשהוא יסיים עם סכיזופרניה או לא יודע מה, זה נורא.
חיים מהל: מבחינה כלכלית זהו החלק הכי חזק פה בעניין, מבחינת הצרכים.
חיים מהל: הדבר הנוסף הוא הטיפול בקהילה.
חיים מהל: צריך לדעת שיש פה כבר שיתוף פעולה בין משרד הרווחה לבין משרד הבריאות ושיש כבר ארבעה יועצים פסיכיאטריים אזוריים שנותנים יעוץ בחלקי משרה והוועדה חושבת שצריך להגדיל את זה למשרה לכל מחוז שיהיו ארבע משרות.
חיים מהל: אנחנו רואים למשל שבאזור הצפון זה נותן שירות מצוין.
חיים מהל: יש הרבה פניות אבל הן מקבלות פתרון.
חיים מהל: אנחנו פשוט צריכים להגדיל את זה, לעובד במשרה מלאה ,שזה לא בשמים, הדבר הזה.
חיים מהל: לדעתי בשנים הראשונות לפרויקט כזה אפשר לפנות לראש המלחמה בסמים שתהיה שותפה במימון.
חיים מהל: הדבר הנוסף הוא, רתיעה של רופאים פסיכיאטריים לנוער ושל מטפלים אחרים לנוער לטפל שנערים עם תחלואה כפולה, היא דבר שצריך להתגבר איתו על ידי הכשרות.
מרדכי ויס: שוב פעם תחום שיש בו מחסור בכוח אדם.
מרדכי ויס: אין מקומות התמחות לבני נוער.
חיים מהל: לפעמים נער מגיע ונמצא בטיפול במרפאה.
מרדכי ויס: אותו אשדוד לילד רגיל להגיע למרפאה לבריאות הנפש זה שנה, שנה וחצי.
מרדכי ויס: כל בעיה נפשית שהיא ללא קשר לסמים ולהתמכרויות.
גד לובין: הוספנו עכשיו שלושים ושניים תקני התמחות לבני נוער בגלל המחסור הזה אבל אלו פירות שנראה לא לפני שלוש שנים.
מרדכי ויס: זה לא שלוש שנים זה חמש שש שנים.
חיים מהל: הסעיף האחרון הוא הסבת מכסות בקהילות טיפוליות לטובת נוער.
חיים מהל: צריך לדעת שבמלכישוע משרד הרווחה נתן מכסות רבות בחסות הנוער, נתנו מכסות רבות לבני נוער מכורים.
חיים מהל: בין נוער שהוא מכור היום יש לו לאן ללכת זה לא שאין מקומות.
חיים מהל: צריך להסב חלק מהמכסות האלה לטובת נוער עם תחלואה כפולה ואולי צריך ליעד את הקהילה הטיפולית החדשה שנפתחת בזמן הקרוב בנגב "רוח מדבר", גם לנושא הזה ולהקצות לזה מכסות שהיא תתמחה בנושא הזה.
חיים מהל: אני רוצה להגיד, שאנחנו פה לא נתנו התייחסות תקציבית לכל התכנית שהצגנו, עשינו את החיים קלים, אנחנו נתנו רק את החלק המקצועי.
חיים מהל: אני חושב שתהייה תגובה ממשרד הבריאות איך הם רואים את זה.
חיים מהל: בהמשך יכול לבוא ראש שרותי בריאות הנפש ויגיד שסעיף תשע ועשר זה יופי אבל אנחנו לא צריכים את זה.
חיים מהל: אני רוצה להודות לחברי הוועדה שהיו פה.
מוחמד ברכה: תודה לכל חברי הועדה על העבודה הרצינית שנעשתה.
מוחמד ברכה: אנחנו צריכים לגעת בשלושה דברים לסיכום, לדעתי.
מוחמד ברכה: ותגידו מה אתם חושבים.
מוחמד ברכה: דבר ראשון, אני לא יודע עד כמה זה ראלי.
מוחמד ברכה: מהם פתרונות הביניים עד שהדוח הזה אם וכאשר יהפוך למציאות.
מוחמד ברכה: דבר שני, צריך לעשות לדוח הזה הערכה תקציבית.
מוחמד ברכה: הדבר השלישי אני חושב שיש מקום לקיים ישיבה עם סגן שר הבריאות או אפילו ללכת אליו להעביר את הדוח הזה לשר הרווחה, למשרד הרווחה וגם לשר הבריאות במשרד הבריאות, לקבל התייחסות ולקבוע את ישיבות ההמשך עם המשרדים הרלוונטיים.
מוחמד ברכה: אנחנו לא רוצים שיבצר מצב שיש לנו דוח חשוב ומקצועי אבל הוא מונח על הדף.
מוחמד ברכה: יש לנו הרבה כוונות טובות והרבה הנחיות טובות אבל אנחנו דורכים במקום.
מוחמד ברכה: הועדה צריכה למלא את תפקידה בכך שהיא תקדם את הביצוע ולא רק לתת המלצות.
מוחמד ברכה: כמובן שמי שצריך לבצע זה משרדי הממשלה, כמובן שלא אנחנו.
מוחמד ברכה: אנחנו צריכים לשמש מין דוחף, מאיץ ומעודד.
מוחמד ברכה: לא התייחסתם לתקופת הביניים או שאתם לא רוצים להתייחס?
מוחמד ברכה: תקופת הביניים יכולה להיות למשל בעניינים מסוימים של הסבה של מקום מסוים שישה חודשים, במקום אחר זה שלוש שנים ובמקום שלישי זה חמש שנים.
חיים מהל: אם הועדה תאמץ את הדוח ואם משרד הבריאות יאמץ את הדוח או את רוחו של הדוח אז אנחנו יכולים להגיד שבשנה שנתיים הקרובות נעשה מאמץ לכוון לכך.
חיים מהל: ראשית נאמר לפרוטוקול שהוועדה מאמצת את הדוח הזה בתוספת של ההערה של איריס בעניין של ההוסטלים.
חיים מהל: אני חושב שאתה ענית על זה אבל צריך לכלול את זה בדוח.
חיים מהל: לפני כמה שנים הוטל עלינו להקים ועדה בנושא מזעור נזקים בנושא החלפת מזרקים.
חיים מהל: יצאו פה המלצות ומכיוון שגם משרד הבריאות וגם הרשות אמצו את הדוח.
חיים מהל: עם השנים אתה רואה עברו ארבע חמש שנים אבל היום יש מערך להחלפת מזרקים תגיד יותר טוב פחות טוב אבל הוא קיים.
חיים מהל: אני חושב שגם פה, אם תהיה הסכמה של השותפים ננסה להתכוונן לעניין הזה.
מוחמד ברכה: האמת שנושא הזמן הוא מאד לוחץ כי היום ההצבעה היא על תקציב לשנתיים ועוד חודשיים תהייה הצעת תקציב על השולחן, כנראה באוגוסט או ספטמבר, הממשלה תאשר אחר כך זה יובא לכנסת באוקטובר, הקראה ראשונה ואחרי כן יהי האישור לקראת סוף השנה.
מוחמד ברכה: לכן אנחנו צריכים להתאמץ לעשות את הדברים מהר ככל האפשר על מנת שהדברים יכללו בתוך התקציב.
מוחמד ברכה: אם זה לא יקרה אז אנחנו נחכה עם הנייר הזה זה חומר מדף מצוין.
מוחמד ברכה: לכן נלך בדרך הזו .
מוחמד ברכה: ראשית, נעביר זאת למשרד הבריאות ולמשרד הרווחה ואנחנו נקבל את ההתייחסות והדבר השלישי אנחנו רוצים הערכה תקציבית.
מוחמד ברכה: מי עושה זאת, אתם?
איריס פלורנטין: אנחנו צריכים לאשר את זה.
מוחמד ברכה: ובמקביל, לא לחכות, אנחנו ננסה לקבוע ישיבות עם השרים.
איריס פלורנטין: יש מקום שאני אדווח משהו שחשוב שהועדה תדע?
איריס פלורנטין: אנחנו סיימנו אתמול תהליך של שנה עבודה של סגירת קהילה טיפולית שתפקדה במצב מזעזע.
איריס פלורנטין: קהילה זוהרים הייתה איתנו בתהליך משפטי של כמעט שנה ונכון ליום חמישי הבאנו יחד עם משרד הבריאות צו סגירה ופינינו את המטופלים.
איריס פלורנטין: נכון לאתמול קיבלנו מבית המשפט דחייה של העתירה שלהם.
איריס פלורנטין: כדי שתבינו על מה מדובר זו קהילה שהמטופלים לא קיבלו טיפול.
איריס פלורנטין: מטופלים בתחלואה כפולה היו שם ולא היה להם שום רישיון לעשות את זה הם לא קיבלו תרופות.
מוחמד ברכה: הם פעלו על פי מכרז שזכו בו.
איריס פלורנטין: במרכז האחרון שהוצאנו בספטמבר הם הגישו עתירה שהמכרז נתפר נגדם.
איריס פלורנטין: השופט דחה את העתירה ואמר להם שהמכרז לא נתפר נגדם , מה שהיה ברור.
איריס פלורנטין: במכרז הראשון הם לא זכו ואז הם הגישו עוד עתירה לבית המשפט שהם לא זכו במכסות כי משהו התנגד להם.
איריס פלורנטין: השופט, בהסכמת שני הצדדים, פסק אם אפשר להגיד את זה שזה יחזור לוועדה נוספת לבדיקת נושא המבנה וניסיון שלילי של המשרד עם המציע.
איריס פלורנטין: החזרנו את זה פעם נוספת לוועדה.
איריס פלורנטין: המבנים נבדקו שוב.
איריס פלורנטין: העברנו לכל הקהילות דוחות פיקוח של שנה שלמה של עבודה, יצאנו לבדוק את כל המבנה מחדש זה חזר לועדת המכרזים.
איריס פלורנטין: ב28 לאפריל הם לא זכו שוב בועדת המכרזים למכסות שוב הם תבעו אותנו לבית משפט, זה עבר לשופט אחר השופט הזה אסף את כל המסמכים.
מוחמד ברכה: איפה היו המטופלים בכל הזמן הזה?
איריס פלורנטין: שם, נעולים בפנים.
איריס פלורנטין: לא נתנו לפיקוח שלי להיכנס.
איריס פלורנטין: היו משאירים אותם בשער שש שעות ומיבשים אותם עד שממש היו צריכים בכוח להיכנס.
איריס פלורנטין: נכון ליום חמישי הצלחנו להוציא את כל המטופלים משם אחרי שהיה תהליך הזוי של נעילת הצוות שלי בחוץ ונעילת המטופלים בפנים .
איריס פלורנטין: היה נורא.
איריס פלורנטין: והוצאנו אותם , זה היה מאד קשה.
מוחמד ברכה: בצורה של פסק דין?
איריס פלורנטין: הלכנו לבצע את זה, זה היה מאד קשה לבצע את זה.
מוחמד ברכה: יש רשויות אכיפה.
איריס פלורנטין: הם לא באות כשצריך.
איריס פלורנטין: המשטרה לא הסכמה להגיע.
מוחמד ברכה: יש החלטה של בית משפט מה זאת אומרת?
איריס פלורנטין: זה לא עזר.
איריס פלורנטין: כרגע אין מטופלים יש לנו את כל הפסיקות, כולל שהשופט טען שהם צריכים להחזיר את כל עלות בתי המשפט למשרד ולכל הגופים שנתבעו.
איריס פלורנטין: אף אחד לא יגבה את הכסף אבל השופט פסק עשרים אלף שקל למשרד הרווחה שזה הרבה מאד כסף.
איריס פלורנטין: הקהילה כרגע סגורה המטופלים נמצאים במסגרות אחרות.
איריס פלורנטין: הדיווחים שאנחנו מקבלים מהמסגרות החדשות הקימות מהמטופלים הם מאד קשים.
איריס פלורנטין: הרעה על העדר טיפול.
מוחמד ברכה: איפה הם עכשיו?
איריס פלורנטין: הם פוזרו בכל הקהילות.
גלעד רדק: זה לא להיום אבל צריך לבדוק איך יכול להיות שיש רגולאטור שמגלה מקום שהפעולה שלו תקינה וזה לוקח שנה שלמה עד שהוא מסוגל בכלל להוציא את האנשים מהמקום הזה.
מוחמד ברכה: רבותי, יש עוד חזקה עלינו שהחלטת בית המשפט היא החלטה נכונה .
מוחמד ברכה: אנחנו נפעל על פי הסיכום והדברים צריכים להיות במקביל גם הערכה התקציבית וגם הפגישות עם המשרדים וגם תגובות המשרד.
מוחמד ברכה: והמשרדים הנוגעים בדבר.
גלעד רודיק: עוד שבועיים יש לנו תחלואה כפולה לקהילה לראות מה מעקב של זה לקראת הטיפול בקהילה.
מוחמד ברכה: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.
מוחמד ברכה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מוחמד ברכה: ישיבה זו נדחתה לפני כמה שבועות וחשוב לנו לקיים את הישיבה לפני יציאתנו לפגרה לקראת סוף החודש.
מוחמד ברכה: הנושא שעומד על סדר היום הוא לא נושא חדש במסדרונות הכנסת.
מוחמד ברכה: לדעתי הגיע הזמן שנתייחס לנושא ברצינות גם בוועדה וגם במשרדים השונים.
מוחמד ברכה: הדיון הוא בהצעה לרפורמה בשיקום נפגעי התמכרויות וקביעת סל שיקום שיכלול מרכיבים שונים שיבטיחו את היציאה מהתמכרות וכניסה לחיי החברה ולמעגל העבודה.
מוחמד ברכה: אתמול הייתה לי שיחה עם השר הרצוג בנושא הזה, ידוע לי שהוא יודע משהו בנושא אבל הוא מבקש לקבל את הפרטים באופן מלא.
מוחמד ברכה: אני אומר כבר עתה שחלק מהסיכום היום יהיה קיומן של  שתי ישיבות בנושא גם עם השר יצחק הרצוג וגם עם שר הבריאות.
מוחמד ברכה: היום אגב אנחנו נפגשים עם סגן שר הבריאות בנושאים אחרים ואולי נעלה את הנושא הזה.
מוחמד ברכה: אם לא נדון איתו היום בנושא נקבע פגישה אחרת.
מוחמד ברכה: ישנה חשיבות רבה בהתקדמות בנושא הזה.
מוחמד ברכה: לפני כשבועיים, היינו בסיור בכלא חרמון ונפגשנו עם אסירים המטופלים בתוך בית הכלא.
מוחמד ברכה: זה היה סיור מעניין מאוד.
מוחמד ברכה: בסוף הסיור הנקודה העיקרית הייתה מה קורה עם אותם מטופלים/אסירים לאחר שהם יוצאים מהכלא ולמה הם יוצאים.
מוחמד ברכה: נקודה זו מתחברת לדיון היום.
מוחמד ברכה: ראשית אני רוצה לברך את חברת הכנסת לשעבר תמר גוז’נסקי שמכבדת אותנו בנוכחותה.
מוחמד ברכה: אני לא אסקור את העניין ואתן את רשות הדיבור לתמר גוז’נסקי, שהיא אחת מהמחוקקות המרשימות ביותר בכנסת בכל מה שנוגע לנושאים וחקיקה חברתית.
מוחמד ברכה: אנחנו שמחים שאת מתארחת אצלנו.
תמר גוז’נסקי: אני נמצאת כאן כיושבת ראש העמותה שיזמה ודוחפת ומנסה לדחוף את החוק שיקום נפגעי סמים ואלכוהול.
תמר גוז’נסקי: אנחנו עובדים על הנושא הזה למעלה משלוש שנים.
תמר גוז’נסקי: אני בהמשך אסביר למה זה לוקח כל כך הרבה זמן.
תמר גוז’נסקי: קודם תרשו לי לדבר חשיבותו של החוק על ההבדל עם חוק לעומת המצב ללא חוק.
תמר גוז’נסקי: אנחנו יודעים שישנם שירותים שניתנים היום בעיקר על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד הבריאות, ישנם מרכזים שפרוסים במקומות שונים בארץ.
תמר גוז’נסקי: הצוות צריך להעריך את האנשים שעובדים שם ואני יודעת שיש בעיות עם כמה מרכזים.
תמר גוז’נסקי: אנחנו יודעים שבגדול קיים טיפול, וזה לא שאנחנו מתחילים מאפס.
תמר גוז’נסקי: למרות זאת אני חושבת שחשיבותו של החוק הוא שאנחנו נעלה בחברה הישראלית באמצעות חקיקה עוד אוכלוסייה מאותן אוכלוסיות שכוחות שהחברה בכללותה מעדיפה לא לראות, מעדיפה לדחוק אותן לשוליים ולטעון שהאנשים האלה בעצם אחראים לגורלם ועל מה שנותנים להם שיגידו תודה.
תמר גוז’נסקי: השאלה הגדולה שעומדת היא שאלת הזכויות והזכות של אנשים לחיים הוגנים וסבירים למרות כל הקשיים.
תמר גוז’נסקי: ההשראה לחוק הזה מגיעה מחוק שיקום נפגעי נפש בקהילה.
תמר גוז’נסקי: החוק הזה חוקק בשנת 2000 ועד כדי כך הוא חשוב בתולדות החקיקה ובמצב הקיים היום, בסתיו עומדים לקיים כינוס בין לאומי ד לדון בהשלכות, בביצוע, ברעיונות וההשארה שקיבלו מדינות אחרות דרך החוק הזה.
תמר גוז’נסקי: גם בנפגעי נפש היו כל מיני גופים שטיפלו בהם.
תמר גוז’נסקי: הרציונל בחוק היה שברגע שנכנס החוק שנלווה אליו גם סל שירותים ושנפגעי הנפש קיבלו מעמד, כבר לא עושים להם טובה שנותנים להם אולי משהו ואולי מישהו יתנדב לעזור להם.
תמר גוז’נסקי: הם בעצם קיבלו מעמד של אזרחים בשל נכותם והם זכאים לשורה ארוכה של שירותים וזכויות כמו למשל הזכות לדיור, הזכות להשלמת השכלה וכדומה.
תמר גוז’נסקי: התוצאה היא עם כל הקשיים והבעיות היא תוצאה מאוד חשובה לציבור הזה.
תמר גוז’נסקי: אני רוצה להוסיף ולומר שאחרי שעלה החוק של שיקום נפגעי נפש בקהילה, בהתחלה בשלב הראשון, משרד האוצר התנגד נחרצות בטענה "מזה בזבוז הכספים הנורא הצפוי הזה ושאנחנו נשלם את זה ואת זה".
תמר גוז’נסקי: אבל בסופו של דבר משרד האוצר הוריד את ההתנגדות שלו כאשר הצלחנו להוכיח לו שכל הצעה כזאת מביא לחסכון הרבה יותר גדול מאשר ההוצאה, הן במיטות האשפוז, הן בתדירות האשפוז של המשוקמים ועוד דברים.
תמר גוז’נסקי: בסופו של דבר נמצאו התקציבים ואולי לא מספיק ואולי צריך יותר.
תמר גוז’נסקי: בחשבון כולל השגנו שיפור חברתי וגם חסכון תקציבי בחישוב ארוך טווח, והוא משמעותי מאוד.
תמר גוז’נסקי: צריך  לזכור בתוך החישוב הזה משרד האוצר יודע לחשב כמה הוא מוציא למיטת אשפוז וכמה הוא מוציא לאשפוז.
תמר גוז’נסקי: אבל קשה מאוד לחשב למשל איך משתפרת איכות החיים.
תמר גוז’נסקי: את זה לא מודדים בשקלים ויש מדדים שאי אפשר לכמת כמה שקלים שווה איכות חיים של נכה נפש שקם בבוקר ויודע לאן הוא הולך.
תמר גוז’נסקי: כמה שקלים זה שווה?
תמר גוז’נסקי: או איכות המשפחה שלו שמצעיר שרובץ כל היום במיטה בחדר חשוך ולא מתקשר עם אף אחד למישהו שפתאום מתקשר, הוא מתקשר גם עם המשפחה ולא רק עם המעביד שלו.
תמר גוז’נסקי: אלו דברים שקשה לכמת אותם כספית.
תמר גוז’נסקי: אני אומרת שבנוסף לחישובים כאלה ואחרים של כמה זה יעלה וכמה זה יחסוך וכן הלאה, צריך לבחון מהי זכותם של האנשים נפגעי סמים והזכות של המשפחות של האנשים האלה, צריך להכפיל תמיד במספר הקרובים שזוכים לחיים טובים יותר ועד כמה הם ממצים את עצמם ולא ממשיכים להיות רדופים, גם הנפגעים וגם המשפחות שלהם.
תמר גוז’נסקי: העבודה על החוק הזה נמשכה זמן רב.
תמר גוז’נסקי: המשרדים גילו נכונות, גם משרד הרווחה וגם משרד הבריאות שיש לו קשר לנושא הזה, הם גילו נכונות לשבת ולחשוב יחד.
תמר גוז’נסקי: מבחינה זאת חלק מעבודה שעושים אחרי החקיקה כבר נעשתה מראש ולכן אני חושבת שמה שיש היום בחוק מתקרב למה אפשר לראות כחוק מעובד ומקיף.
תמר גוז’נסקי: החוק משקף רצון של נפגעים שכבר עשו צעד בחיים, מה שנקרא מכורים נקיים.
תמר גוז’נסקי: לדעתי זו קבוצה מאוד חשובה שהיא בעצם מקשרת בינינו לבין הנפגעים.
תמר גוז’נסקי: הם בעצם נותנים את הדחיפה החזקה לכך.
תמר גוז’נסקי: אני חושבת שכל חקיקת חוק זכויות חייב לכלול את הנפגעים, את האנשים בהם זה נוגע.
תמר גוז’נסקי: זה היה אותו דבר עם נפגעי הנפש שהיו שותפים מלאים לעבודה שנעשתה.
תמר גוז’נסקי: השאלה שעומדת היום היא האם משרד הרווחה והשירותים החברתיים יגיש את הצעת החוק בעצמו או שחברי כנסת יזמו את הצעת החוק הזאת.
תמר גוז’נסקי: בעבר היה לניסיון לא פעם שחבר כנסת הגיש הצעת חוק ואחר כך המשרד הממשלתי הגיש גם הוא, גם זה אפשרי.
תמר גוז’נסקי: אני מתארת שלמשרד הרווחה והשירותים החברתיים יש עוד נושאים על סדר היום.
תמר גוז’נסקי: חשוב שתהייה הידברות ושתוסק מסקנה, ואם אפשר מהר ככל האפשר, להניח את הצעת החוק על שולחן הכנסת.
תמר גוז’נסקי: תודה רבה.
מוחמד ברכה: הנוכחים ואת יודעים שלפעמים צריך לדרבן את המשרד הממשלתי.
מוחמד ברכה: כשמגישים הצעת חוק פרטית מגיע השר או מי מטעמו ואומרים שהממשלה חושבת על אותו דבר ומבקשים חודש חודשיים להגיש הצעה דומה.
מוחמד ברכה: אני חושב שניתן לעשות גם את זה.
מוחמד ברכה: ראשית נקיים שיחה עם שני השרים הרלוונטיים.
מוחמד ברכה: שני המשרדים נוכחים כאן.
בני אברג'יל: בהמשך לדבריה של תמר גוז’נסקי, אני מבקש להדגיש את חשיבותו של חוק כזה.
בני אברג'יל: לדעתי כמה שלא מעוגן בחקיקה יכול להשתנות וזה מה שקורה פעמים רבות כשמחליטים לסגור שירות כזה או אחר או להפריד שירות כזה או אחר ולא משנה אם הוא טוב או לא.
בני אברג'יל: הרבה פעמים הפגיעה היא פגיעה באוכלוסייה עצמה.
בני אברג'יל: לדעתי סל שיקום שכולל בתוכו מרכבים שאינם קיימים היום ויכולים לתרום רבות לאוכלוסייה של נפגעי התמכרויות, הוא דבר שלא יהיו בו הוצאות גדולות יותר למשרד האוצר ולמדינה, להפך הוא יחסוך הרבה מאוד כסף.
בני אברג'יל: כי בסופו של דבר כל מי שיקבל את השירות הזה יהפוך להיות אדם שמייצר יותר, עוזר יותר ותורם יותר ותהייה לזה השפעה ישירה על חסכון כסף לקופת המדינה.
בני אברג'יל: צריך לדבר גם על העוול הנורא שנגרם למשפחות שמתמודדות גם עם מכור שכבר התנקה בחלק הפיזי ועבר איזה תהליך ראשוני ויותר מתקדם, אבל אין לו אפשרויות להמשיך ולהתקדם לא בגלל שאין לו את הכישורים אלא כתוצאה מהאפשרויות שעומדות בפניו היום, אפשרויות שהן מוגבלות ושאינן כוללות מרכיבים שחשבנו עליהם ועשינו עליהם חשיבה מקיפה, חשיבה שהולכת ומתפתחת בנוגע למרכיבים נוספים שלא קיימים היום.
בני אברג'יל: אני מדבר על אפשרויות לימודים, דיור מוגן, הוסטלים ודברים נוספים שישנם בסל.
בני אברג'יל: כמנהל הפורום אני רואה בזה צעד מחויב שאי אפשר להמשיך ולהתעלם ממנו.
בני אברג'יל: האנשים ממשיכים לשלם את המחיר כי השירותים האלה אינם קיימים.
בני אברג'יל: משלמים מחיר יקר.
בני אברג'יל: אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על קיום הישיבה ואני חושב שזו הזדמנות שאתה מוביל היום את הוועדה לפריצת דרך בנושא הזה.
בני אברג'יל: אני רוצה להודות גם לתמר גוז’נסקי ולכל מי שעושה את המלאכה כבר מספר שנים, נציגי המשרדים, לרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, למשרד הרווחה והשירותים החברתיים, למשרד הבריאות שנותנים יד ועושים עבודה טובה ונותנים דחיפה.
בני אברג'יל: אני רוצה להודות לנציגי המשפחות, לחברים בפורום.
בני אברג'יל: אולי נשמע אחד מהם.
מוחמד ברכה: היה ניסיון לקדם את החקיקה, תעדכן אותנו מה נעשה.
בני אברג'יל: אנחנו נפגשנו עם השר מספר פעמים.
מוחמד ברכה: דרך המשרדים או דרך חברי כנסת?
תמר גוז’נסקי: דרך המשרדים ולא דרך חברי הכנסת.
בני אברג'יל: הייתה פגישה אחת מורחבת שהתקיימה גם עם תמר גוז’נסקי.
בני אברג'יל: אני רוצה לציין שעורך דין גלעד ברנע גם עוזר בנושא החקיקה והוא גם עזר בחוק נפגעי הנפש בקהילה, הוא עזר לתמר גוז’נסקי לקדם את החוק, גם דוקטור מאיר חובב ממייסדי הפורום שהוא מוכר, לצערי  ממנו ברגע האחרון נבצר להגיע לכאן.
בני אברג'יל: ישנם כאן אנשים שעוסקים במלאכה.
בני אברג'יל: נעשו ניסיונות וישנה נכונות גם של השר - - -
תמר גוז’נסקי: אין תשובה ברורה.
חיים אמסלם: כשאני קורה את החוק הזה אני מוצא שיש בו דבר מאוד מאוד חשוב והוא החלק של השיקום ושל התעסוקה והדיור המוגן.
חיים אמסלם: היום יש דברים שאתה לא מאמין שהם קורים, למשל כשאנחנו מדברים היום עם שר הבריאות בנושא התחלואה כפולה, כשמישהו מאובחן פסיכיאטרית הוא זכאי בעצם לשיקום ולדיור אבל הוא לא מקבל את זה בגלל שהוא משתמש בסמים.
חיים אמסלם: כלומר גם מי שהוא מעוגן על פי  חוק הוא נדחה בטענות כאלה ואחרות.
חיים אמסלם: על כן החוק הזה שאומר שהמכורים לסמים הם עם מחלה אבל אנשים ככל האדם.
חיים אמסלם: האמירה כאן היא מאוד מאוד חשובה.
חיים אמסלם: הרי אנחנו בונים כל הזמן פתרונות גם בתעסוקה, וצריך להיות משהו סיסטמתי וברור.
מוחמד ברכה: הייתה לכם כבר ההזדמנות לעיין בהצעת החוק ברשות וללמוד אותה.
חיים אמסלם: נציג שלנו יושב שם ואנחנו שותפים.
יעקב אילוז: אני חבר בפורום, היזם והמנהל הכללי של "בית חם", עם 18 מטופלים למטרות גמילה, כאשר במרכז יש כ- 50 מטופלים.
יעקב אילוז: אני נמצא בפורום כעשר שנים, טיפלתי במכורים רבים והידע שלי פחות מקצועי והוא יותר פרקטיקה מהשטח.
יעקב אילוז: אני מכור נקי.
יעקב אילוז: אין ספק שיש זעקה מהשטח לחוקק את החוק הזה.
יעקב אילוז: אנחנו נפגשים בפניות של מכורים שרוצים להיגמל ורוצים לשקם את חייהם.
יעקב אילוז: השיקום שלהם  והמפגש שלהם בחברה היא מאוד בעייתיים.
יעקב אילוז: אנחנו לא שוכחים שמדובר באוכלוסייה בעייתית מבחינה מנטאלית, זו אוכלוסייה שגדלה ללא כישורי חיים ושפיתחה מנגנונים כדי לשרוד בחיי הסמים והעבריינות.
יעקב אילוז: האנשים האלה זקוקים לתהליך ארוך ומיגע ויש צורך בהזדמנות כדי שיוכלו לשקם את חייהם.
יעקב אילוז: אני מצטרף לדבריהם של תמר גוז’נסקי ובני אברג'יל, שמדובר בעצם בחסכון.
מוחמד ברכה: זה מה שעשה משרד האוצר, הוא מאמץ אותנו לחשוב במושגים שלו.
מוחמד ברכה: גם אם זה עולה כסף וזה פותר את הבעיה, אנחנו מוצאים את עצמנו מצטדקים בפני משרד האוצר.
יעקב אילוז: עושים עבודה בארץ ועושים עבודה מצוינת, רואים שבמדינה נמצאים במגמת התפתחות ורואים את זה, אבל או שמטפלים או שלא מטפלים ולוקחים את המטופלים ומכניסים אותם לעיר מקלט ולהגיד שהם לא יפגעו בחברה, וכאילו לתת להם איזה מענה אנושי אבל אפשר לטפל אחרת ולשקם אותם ולהחזירם לחברה.
יעקב אילוז: יש מספר רב של דוגמאות של מכורים שהיו פגע רע ופגעו באחרים והפכו לאנשים ראויים ומוצלחים, ויש פה כאלה כאן באולם.
יעקב אילוז: אני חושב שהשיקום הוא חלק חשוב ואפילו יותר מתהליך הגמילה עצמו.
יעקב אילוז: צריך לתת את המענה הנכון גם למכורים עצמם וגם למשפחותיהם ולחברה בכלל.
יוסי גובר: נחשפתי להצעת החוק הזאת רק לפני הפגישה הנוכחית ולא ידעתי כלל על קיומה.
יוסי גובר: אני רק יכול לברך שהיא עומדת כאן היום לדיון.
יוסי גובר: אני רוצה להזכיר לכולנו שמרכז הגמילה הגדול ביותר, ואני מניח שאף לא יחלוק על זה, זה שירות בתי הסוהר.
יוסי גובר: אחת הנקודות בתהליך, וזו לא דווקא העבודה שלנו בשירות בתי הסוהר, בכל מה שקשור לגמילה מסמים זה באמת איך אנחנו מחברים את הדברים ברצף הטיפולי כשאנשים יוצאים החוצה.
יוסי גובר: זו הפעם הראשונה שאני נתקל בניסיון חקיקתי לתת מענה לאותו רצף טיפולי הנדרש כדי לשמר את ההישגים שאנחנו רואים בתהליך העבודה אצלנו ולאפשר אותו גם בחוץ.
יוסי גובר: אני חושב שצריך לקשור לדבר הזה גם ארגונים אחרים כמו את הרשות לשיקום האסיר או ארגונים וולונטריים אחרים שעוסקים בשיקום ובטיפול אסירים.
יוסי גובר: לא ברור לי איך הדברים הולכים להתבצע מבחינת החוק כמו מי מקבל את האנשים, מי יבצע את העבודה בחוץ.
יוסי גובר: אני חושב שצריך לחבר גופים נוספים כמו הרשות לשיקום האסיר ובוודאי הרשות הלאומית למלחמה לסמים ואלכוהול ובוודאי ארגונים וולונטריים אחרים.
מוחמד ברכה: אתה יודע שהם לא שותפים בהכנות?
יוסי גובר: אני יודע שלא ולכן אני מציע לחבר אותם.
מוחמד ברכה: אני מציע שכבר עכשיו תעיינו ותלמדו את ההצעה ותעבירו את ההצעות שלכם גם לפורום וגם לוועדה.
יוסי גובר: בהחלט.
דבורה אלטום: אני מצטרפת לברכות של כולם על החוק.
דבורה אלטום: אני משתלבת רק עכשיו בעניין ובשבילי זה המפגש הראשון, נכנסתי לנעליה של מרינה  שעזבה את השירות ואני מחליפה אותה.
דבורה אלטום: אני מתכוונת ללמוד את הנושא ולעשות את כל מה שניתן.
מוחמד ברכה: בשיחתי אתמול עם השר הוא עדיין לא עיין בהצעת החוק, אני מבקש אישית שתעבירי אותה אליו כדי שבשיחה הבאה הוא ידע לעומק על מה מדובר.
דני בודובסקי: כמה הערות קצרות.
דני בודובסקי: ראשית העלויות של השימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים שהוא הנושא עליו אנחנו מדברים בכדי לצמצם אותם.
דני בודובסקי: יש שני מחקרים רציניים ומשמעותיים מארצות הברית, לצערי לא ידוע על עבודות רציניות שנעשו בארץ, הם מדברים על נזקי שימוש בסמים ולא על כל שימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים , מדובר על סדר גודל של 180.9 מיליארד דולר לכל שנת 2002.
דני בודובסקי: הנתון הזה מטעם נשיא ארצות הברית.
דני בודובסקי: נזקי שימוש בסמים ושימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים כולל אלכוהול, סמים וגם טבק, מעורכים בארצות הברית לשנת 2005 בסדר גודל של 467.7 מיליארד דולר.
דני בודובסקי: אלו עלויות נזקי השימוש.
דני בודובסקי: הסכום מורכב גם מנזקים בתחום הבריאות וגם בסוגיות רווחה, אכיפה במגוון התחומים.
דני בודובסקי: אנחנו מדברים על תופעה שעלויותיה  עצומות למשק ואני לא יודע מה קורה בארץ.
תמר גוז’נסקי: ועוד לא הבאנו את המשפחות בחשבון.
דני בודובסקי: זה כולל, וזו מערכת מאוד מורכבת.
דני בודובסקי: אנחנו מדברים על סכומים בלתי נתפסים מבחינת ההוצאות.
דני בודובסקי: יש מערכת טיפול מאוד נרחבת אבל היא מערכת טיפול, כך מה שניתן לעשות זה לעצור או לצמצם את אותו נזק שאנשים גורמים, אבל אין את המשך השיקום שמאפשר בעצם להפוך את אותם אנשים ליצרניים ולתת איזו תקווה כדי לא לחזור לאותו מעגל.
דני בודובסקי: אם מתסכלים בראיה הרחבה ארוכת הטווח הנתונים היום לצערי הם נתונים לא כל כך טובים.
דני בודובסקי: אנשים שנכנסים למסלול נקי, הם נכנסים למרכז גמילה של משרד הבריאות וממשיכים הלאה לקהילות טיפוליות במערכות אחרות.
דני בודובסקי: שיעור גבוה מהם לצערי הרב חוזר לשימוש.
דני בודובסקי: מי שמצליח ושורד ומצליח לעיתים בצורה מאוד יפה, אבל אנחנו במצב שאם יש  מערכת שיקומית ראויה לאותם אוכלוסיות היא  יכולה לצמצם את שיעורי החזרה ולתת  אפשרויות שיקום.
דני בודובסקי: אותו דבר אנשים שנמצאים במסלול השני של טיפול תרופתי ממושך, באמצעות מתדון וסובוטקס, שהיום עבורם אין שירותי שיקום, השיעורים יחסית מאוד גבוהים והם מצליחים לשרוד ולא לחזור.
מוחמד ברכה: האם בהצעת החוק ישנה התייחסות לטיפול?
דני בודובסקי: היא כוללת, אבל להם אין שירותי שיקום.
דני בודובסקי: כלומר להעביר אותם שלב כדי לתת איזו תקווה ולהפוך אותם לא לאנשים שלא גורמים נזקים אלא לאנשים שתורמים לחברה ופחות תלויים במוסד לביטוח לאומי, זה חלק שחסר.
דני בודובסקי: החוק בעצם נותן מענה למגוון גדול של צרות וקשיים שיש לאוכלוסייה  הזקוקה הזאת.
פאולה רושקה: דני בודובסקי הוא הנציג שלו בפורום ואנחנו היינו מעורבים בכל ההכנה ונתנו הערות רלוונטיות.
פאולה רושקה: העניין הזה עדיין לא עבר באופן רשמי בתוך המשרד כדי לדון בכך.
פאולה רושקה: כאן מדובר בחוק תקציבי כך ש - - - -
מוחמד ברכה: אתם מוכנים לעשות  ההערכה תקציבית, במשרד הבריאות ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים?
תמר גוז’נסקי: ברגע שהשר יחליט שיש לו עניין בזה, המשרד יתקצב.
מוחמד ברכה: כשאנחנו נבוא בדין ובדברים עם משרד האוצר הדבר הראשון שהם יעשו זו הערכת עלות והם בדרך כלל מפריזים בהערכות.
תמר גוז’נסקי: אם זה עובר במסלול של חבר כנסת לא צריך תקציב.
תמר גוז’נסקי: אם זה עובר במסלול של השר כן.
מוחמד ברכה: חשוב שתהייה לנו הערכה מהמשרדים החברתיים.
תמר גוז’נסקי: צריך להביא בחשבון גם את  מה מוציאים עכשיו.
גלעד נתן: אפשר לבדוק אצלנו במחלקה ולראות כמה זה עולה.
מוחמד ברכה: אתם תעשו את שלכם ואנחנו באמצעות מרכז המידע והמחקר של הכנסת נעשה את ההערכה שלנו, אחר כך נצליב את המידע.
מוחמד ברכה: אני רואה בחומרה רבה שנציג האוצר לא הגיע.
מוחמד ברכה: אנחנו נעביר מכתב לשר עצמו על כך שהוא לא הגיע.
מוחמד ברכה: בסופו של דבר נוכחותו של נציג משרד האוצר בדיון כזה חשובה ואפילו קריטית.
מוחמד ברכה: אנחנו נתקדם למרות אי נוכחותם.
אירינה לווית: אני ראש עמותת "אלי"ס", אמהות למען ילדים בסיכון, אני מודה לכם מאוד על כך שכולם  יושבים ומדברים על הנושא יחד.
אירינה לווית: לדעתי שימוש בסמים זו מחלה סוציאלית.
אירינה לווית: הצעת החוק המדוברת חשובה וטובה מאוד.
אירינה לווית: לדעתי צריכה להיות תכנית כוללת, וההצעה זה רק חלק מתכנית שצריכה לכלול את כל השלבים של המניעה, הטיפול והשיקום.
אירינה לווית: משרד הבריאות צריך לקחת על עצמו את הטיפול הרפואי באנשים האלה.
אירינה לווית: לדעתי חשוב שיהיו מרכזים במדינה כמו סניפי קופות חולים, מרכזים לאנשים משתמשים בסמים ואלכוהול.
אירינה לווית: במקומות האלה צריך להיות משולבים גם הטיפול וגם השיקום.
אירינה לווית: השיקום צריך להיות קשור יותר ולא להפריד אותו מהטיפול הרפואי.
אירינה לווית: צריכים לעבוד עם משתמשי הסמים עוד לפני שהם נופלים לחוסר מוטיבציה.
אירינה לווית: המוטיבציה הנקודה הזאת חשובה מאוד והיא נקודה מרכזית ואין אף אחד שעובד עליה מספיק, גם מי שעובד לא עושה מספיק.
אירינה לווית: העבודה הטיפולית בתחום הזה צריכה להיות גם היא במרכזים.
אירינה לווית: היום יש לנו נערים שלא עזבו את הקהילה ולא קיבלו טיפול ושיקום כמו שצריך והם הגיעו למצב שכל הדרכים שלהם סגורות והם לא יכולים להמשיך לבנות חיים חדשים.