GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איריס פלורנטין: בנוסף לזאת אנחנו נכנסים היום לנושא איתור בני הנוער, אנחנו מגיעים למקום שהם נמצאים כדי להביא אותם לטיפול, זה כולל הרמת טלפונים ולחזר אחרים כדי להביאם לדלת שלנו.
איריס פלורנטין: מרכזי יום למבוגרים ולנוער הם נדבך נוסף של הטיפול שמדבר על בני נוער או מבוגרים בהתמכרויות שונות.
איריס פלורנטין: התכנית מובנת לחמישה ימים בשבוע מהבוקר עד אחרי הצהריים.
איריס פלורנטין: למעשה היא גשר לעולם של ניקיון.
יצחק הרצוג: התכנית בתוך הקהילה שזה בעצם פתרון בתוך מסגרת החיים.
איריס פלורנטין: הנדבך הנוסף שהוא שונה ממה שדיברתי עד עכשיו, הוא קהילה טיפולית, בשקף מצוין שיש 512 מכסות.
איריס פלורנטין: בשקף המפרט את נושא התקציב ניתן לראות שבשנת 2009 זה מגיע ל- 537 מכסות, בשנת 2010 יתווספו עוד 16 מכסות נוספות.
איריס פלורנטין: ניתן לראות שגם כאן יש גדילה.
איריס פלורנטין: מדובר על טיפול מאוד יקר שעולה למשרד 28,000 שקל .
איריס פלורנטין: כשקיבלנו את הקהילות מהרשות התקציב עמד על 14 מיליון שקל.
איריס פלורנטין: הגדילה ממש כפליים, גדילה גם במכסות וגם בגובה המכסה, את מיוחדות המכסות נראה לאחר מכן.
איריס פלורנטין: זה מענה בקצה הרצף שצריך אותו לאנשים שלא יכולים לעבור את הטיפול במסגרת הבית ואני אתן את הנתונים המחקריים מאוחר יותר.
איריס פלורנטין: לגבי התאמת השירותים לצרכים.
איריס פלורנטין: אם בתחילת התהליך עמדנו על כך שנזמן את המטופל וניתן לו את הטיפול, והטיפול יינתן בתוך הבית, נערוך קבוצות עם האישה והילדים, היום אנחנו מדברים על העובדה שיש צורך להתאים מאוד את השירותים לאוכלוסייה.
איריס פלורנטין: אם נתייחס לנשים למשל – אנחנו יודעים היום שהנשים המכורות לא כולן מגיעות לטיפול ואנחנו עושים מהלכים רבים בדרך להכשיר את העובדים לטפל בנשים, להתאים את המסגרות לנשים, לעשות מסגרות שהן רק לנשים.
איריס פלורנטין: יש את הבית הטיפולי בחיפה, מסלולי טיפול לנשים בקהילה הטיפולית "הדרך".
איריס פלורנטין: קבוצות מיוחדות לנשים, שני מרכזי יום לנשים באשדוד ובאר שבע וגם לנוער ולנערות.
איריס פלורנטין: שלטרים לצעירות בתל-אביב בשיתוף עם עמותת "עלם", שלטר נוסף בהקמה בבאר-שבע בשיתוף עם עמותת "יחדיו" לנשים.
איריס פלורנטין: צריכים לקחת בחשבון את העובדה שיש צורך טפל בילדים ולסייע לאישה ולהגיע לטפל גם בבעיות הנפשיות שלה וגם בדברים הנוספים.
איריס פלורנטין: מסלול לצעירים - אנחנו פתחנו בשנה האחרונה באמצעות מכרז למודל ייחודי לטיפול בצעירים במסגרת קהילה טיפולית "מלכישוע".
איריס פלורנטין: המסגרת הזאת מלאה, והיא שמה דגש על טיפול וחינוך ויצאה לעולם העבודה, לימודים ושירות בצבא.
איריס פלורנטין: יש מרכז יום לצעירים בנתניה שמכוון לאוכלוסיית יעד אחרת.
איריס פלורנטין: כמובן שהפרופיל של צעירים הוא אחר, והוא דומה יותר לשל נוער, כאלה שלא מעוניינים להגיע לטיפול, הם עדיין בתוך הבית ומשתמשים בסוגי חומרים אחרים.
איריס פלורנטין: אנחנו מאמינים שלצד כל עובד מבוגרים צריך לשים עובד לצעירים.
איריס פלורנטין: אנחנו קוראים להם יעד מואץ בעולם.
איריס פלורנטין: אנחנו בתהליך בנייה של מודל ייחודי לטיפול בצעירים בתוך המערכת.
איריס פלורנטין: לגבי המגדר הערבי, אנחנו נותנים יותר מ- 20% של השירותים שלנו למגזר הערבי, גם ברשויות המקומיות, גם בערים המעורבות, גם בקהילות הטיפולית באמצעות קהילה ייחודית וכמובן בקהילות הכלליות.
איריס פלורנטין: לגבי תחלואה כפולה, יש לנו מסגרת של קהילה טיפולית שנקראת "שילוב" שנותנת מענה לתחלואה כפולה.
איריס פלורנטין: אנחנו יותר ויותר ערים לשילוב של מחלת נפש והתמכרות ונזקקים לתת טיפול.
איריס פלורנטין: אנחנו מודעים לכך שהיום אנחנו נותנים חלק מהטיפול.
איריס פלורנטין: הטיפול ברשויות המקומיות לא שלם כי צריך שילוב נוסף של משרד הבריאות ואנחנו עובדים כרגע על זה.
איריס פלורנטין: במסגרת הקהילה הטיפולית יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הבריאות והעבודה המשותפת היא גם בעשייה וגם בתקציב.
איריס פלורנטין: אנחנו מכניסים 23 מכסות לטיפול ויש רשימת המתנה ארוכה.
איריס פלורנטין: לגבי תחלואה גופנית, זהו צורך שעלה בשנים האחרונות באופן מאוד רציני.
איריס פלורנטין: אנשים שנדרסים, נופלים, נשברים הם עם בעיות והם מופנים ישר לבתי החולים.
איריס פלורנטין: אנחנו מכניסים אותם לקהילה טיפולית ייחודית.
איריס פלורנטין: יש לנו כרגע 10 מכסות ואני מקווה שבמכרז הבא יזכו ביותר מכסות ונוכל לתת מענה.
איריס פלורנטין: במקביל לחלק הרפואי יש לנו שתי מערכות נוספות בתוך אותה המערכת והיא "בית לחיים" שנותן מענה לאנשים נוספים שלא יכולים לצאת כי הבעיות הנפשיות, הרפואיות וההתמכרויות לא טופלו והם נשארים שם.
איריס פלורנטין: מענה נוסף הוא במסגרת של "הנופלים בין הכיסאות" ששם זה נותן לנו איזו רשת לכל הבעייתיות הגופנית וההתמכרויות.
איריס פלורנטין: נושא נוסף הוא העולים.
איריס פלורנטין: במסגרת 15 רשויות מקומיות כבר 4 שנים אנחנו עושים מסלול מיוחד לטיפול בעולים.
איריס פלורנטין: משרד הקליטה נותן לנו תקציב בשילוב תקציב משלנו, בניניו מודלים מותאמים לאוכלוסייה ואנחנו יודעים שלאוכלוסייה נוח יותר בתוך היחידות והיא מגיבה יותר ויותר לטיפול.
איריס פלורנטין: אנחנו רואים אותם משתלבים יותר בעבודה.
איריס פלורנטין: כשנראה לאחר מכן את הנתונים נראה שהעולים צריכים יותר תמיכה וסיוע כדי להישאר במערכת וכדי להישאר נקיים.
איריס פלורנטין: אנחנו עושים הרבה מאוד עבודה לאורך כל התחום עם הרבה מאוד שותפים והם: משרד הבריאות, משרד החינוך, הרשות למלחמה בסמים וכמובן בתוך המשרד ומחוצה לו.
איריס פלורנטין: אני רוצה להתחיל בשירות הנוסף של השירות שלי.
איריס פלורנטין: התפקיד הראשון שעליו דיברתי הוא בעצם פיתוח השירותים על פי המדיניות.
איריס פלורנטין: התפקיד השני הוא באמת לעזור לשירותים האחרים הן ברמת ההכשרות והן ברמה הייעוץ להם כיצד לבצע את העבודה.
איריס פלורנטין: ברמה של הכשרת הסגל זה להיכנס ולעשות קורסים קצרים והכשרות לאנשים בשירותים אחרים כדי שיוכלו לעשות את העבודה.
איריס פלורנטין: למשל להכשיר את עובדי הנוער והצעירים אצלי באגף או את עובדי חסות הנוער כדי שיוכלו לעשות את עבודת האיתור והאבחון, לזהות את האוכלוסייה ולהביא אותם לטיפול, או להכשיר את הצוות ב"מפתנים/ מיתרים" כדי שיוכלו לעשות עבודה משותפת ואת זה אנחנו עושים כל הזמן.
איריס פלורנטין: דוגמה של שיתוף פעולה לא ברמת ההכשרה אלא ברמה של הצוות של השירות שלי וצוות של שירות שיקום נוער שאחראים על "מפתנים/ מיתרים", אנחנו עובדים יחד ובונים מודל משותף להכשרת הצוותים, עבודה עם ההורים, עבודה עם בני הנוער והתמודדות עם נושא הסמים והאלכוהול בתוך המסגרת.
יצחק הרצוג: יש לכם שיתוף פעולה עם הרשות?
איריס פלורנטין: הרבה מאוד.
איריס פלורנטין: שיתוף הפעולה עם משרד הבריאות נעשה במספר רמות.
איריס פלורנטין: ראשית אני יכולה לומר שאחת לשלושה שבועות יש לנו פגישה משותפת.
איריס פלורנטין: ברור לנו שהמודלים צריכים לעבוד יחד.
איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על רצפים טיפוליים: עבודה, גמילה, טיפול ושיקום שנעשים יחד ומתואמים כל הזמן.
איריס פלורנטין: אנחנו עושים עם הרשות במשותף וחושבים על מסגרות משותפות.
איריס פלורנטין: משרד הבריאות גם מתקצב את משרד הרווחה - הוא נותן לנו רופאים בתחום האלכוהול, נותן כרגע רופאים לאבחון בני הנוער ונותן תקציב לתחלואה כפולה - וזה על בסיס כמעט יום יומי.
איריס פלורנטין: כל הזמן יש לנו שיתוף פעולה עם הרשות למלחמה בסמים.
איריס פלורנטין: אני נמצאת בתוך הוועדות לגבי מדיניות, לגבי עבודה משותפת, בנושא השיקום.
איריס פלורנטין: כל הזמן ישנה עבודה משותפת.
איריס פלורנטין: אני אחזור לעובדה נוספת של עבודה משותפת בתוך המשרד, אנחנו נכנסים למרכזי נוער לנערות ולצעירות במסגרת השירות לנערות במשרד.
איריס פלורנטין: מכניסים לזה את הנדבך של נושא ההתמכרות.
איריס פלורנטין: אותו הדבר בדירות לווין.
איריס פלורנטין: אנחנו נכנסים לדירות לווין גם תקציבית וגם בפעול עם עמותות, עמותת "עלם" ועמותת "יחדיו" ועושים עבודה משותפת כדי לאסוף את הצעירים ולשלב אותם בתוך הבתים במודלים מותאמים.
איריס פלורנטין: אני מבקשת לעבור לשתי תכניות שהן מעט שונות והן נעשות בשיתוף פעולה.
איריס פלורנטין: האחת תכנית מניעה לעולים, שזו תכנית שפועלת כבר 4 שנים בשיתוף הפרויקט הלאומי האתיופי במשרד הקליטה והרשות.
איריס פלורנטין: אנחנו עושים מודל ייחודי של טיפול, מניעה וחינוך לילדים ולהורים.
איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שאת בני הנוער אנחנו תופסים לפני השימוש ומסייעים להם לא להיכנס לעולם של התמכרות.
איריס פלורנטין: זו תכנית שנמצאת על סף הסיכום וזה פרויקט יוצא מהכלל שגם נחקר ואנחנו מכירים את ההצלחה שלו.
איריס פלורנטין: פרויקט נוסף שנעשה היום אצלנו, זו תכנית לנהגים, ערכנו אותה ב- 4, 5 קבוצות בשנה האחרונה וזה נעשה בשיתוף שירות המבחן במשרד.
איריס פלורנטין: אוכלוסייה של שירות המבחן – אוכלוסייה שלנו.
איריס פלורנטין: בנינו מודל מיוחד שמלווה מחקרית על ידי הרשות למלחמה בסמים.
איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שנהג שסיים את התכנית הזאת מודע לסכנה והם מדווחים שהם הפסיקו לנהוג ולשתות.
איריס פלורנטין: צריך לקחת בחשבון שכעט מאה אחוז מהנהגים מטופלים ושנמצאים במערכת הטיפולית אצלנו הם נוהגים.
איריס פלורנטין: זו ירידה דרסטית, יש שינוי עמדות ושינוי התנהגות.
יצחק הרצוג: כמה נהגים בסיכון כוסו?
יצחק הרצוג: זו טיפה בים.
איריס פלורנטין: זו טיפה בים.
איריס פלורנטין: היינו השנה ב"אור ירוק" והיינו ברשות הלאומית בתאונות דרכים.
איריס פלורנטין: העלנו את המודעות לפרויקט ואנחנו מקווים שנוכל להשיג משאבים נוספים ואנחנו מוכנים לפזר את זה עם כל האוכלוסייה שמגיע לבתי משפט.
איריס פלורנטין: הצגנו את זה אבל לא התקדמנו עם זה.
איריס פלורנטין: אני חושבת שנכון שלכל אדם שנתפס לעשות את זה.
יצחק הרצוג: כסף רב צריך לנושא הזה.
יצחק הרצוג: אם אדוני רוצה לזמן דיון רק על הנושא הזה יחד עם משרד התחבורה וכל הגורמים.
יצחק הרצוג: סמים ונהיגה, שתייה ונהיגה.
איריס פלורנטין: אני מביאה שני סוגי תוצאות של מחקרים.
איריס פלורנטין: מחקר אחד מ- 1998 שהתפרסם בשנת 2002 ומחקר שני משנת 2009.
איריס פלורנטין: באופן מאוד יפה שניהם מראים את אותן תוצאות.
איריס פלורנטין: המחקר הראשון נערך על ידי המשרד שלנו בראשותה של דוקטור אלתה גורבצ'וב, האחראית היום על נושא המחקר במשרד.
איריס פלורנטין: היא בעצם בדקה את אפקטיביות הטיפול ברשויות המקומיות.
איריס פלורנטין: המחקר נעשה במחוז המרכז.
איריס פלורנטין: נאספו 324 מטופלים שהיוו את המדגם למחקר הזה.
איריס פלורנטין: המטופלים נאספו משנת 1996 ונדגמו במשך שנה וחצי.
איריס פלורנטין: סוף התהליך היה אחרי שלוש וחצי שנים.
איריס פלורנטין: לא מעט זמן שאנחנו יודעים את התוצאות.
איריס פלורנטין: הייתה בדיקת תיקים עם הקבלה בחצי השנה הראשונה, אחרי שנת טיפול ואחרי שנה וחצי.
איריס פלורנטין: זה נעשה על ידי שאלון, ראיון ובדיקת התיק האישי.
איריס פלורנטין: נבדקו השינויים ברמת התעסוקה, ניקיון, תפקוד משפחתי, מצב בריאותי, עבריינות ותפקוד חברתי.
איריס פלורנטין: אני אציג תמצית הנתונים כי ישנם נתונים רבים.
איריס פלורנטין: יש לנו את זה כאן בכתב ואם תרצו נוכל לחלק.
איריס פלורנטין: אני מבקשת להתייחס לנקודת ההתחלה באחוזים.
איריס פלורנטין: בנקודת ההתחלה כולם היו נקיים כי מי שהתחיל את התהליך היו מטופלים שסיימו אבחון והיו נקיים בשלב הזה.
איריס פלורנטין: בבדיקה של שנה – 84% היו נקיים, אחרי שנה וחצי – 83% היו נקיים.
איריס פלורנטין: כשאני מתייחסת ליחסים סבירים בין בני הזוג – בתחילת התהליך היו ,37% אחרי שנה היו 40% ואחרי שנה וחצי היו 71%.
איריס פלורנטין: אנחנו רואים את השוואת התהליך הטיפולי על שינוי היחסים עם בני הזוג.
איריס פלורנטין: נתון שני הוא היחסים עם הילדים – הנתון 52% והוא עלה ל- 81% והגיע ל- 86%.
איריס פלורנטין: זו בהחלט עליה משמעותית בהתאם למה שהם עברו בשנה וחצי הטיפול.
איריס פלורנטין: בנושא התעסוקה אנחנו רואים עליה דרסטית .
איריס פלורנטין: בעבריינות רואים ירידה.
איריס פלורנטין: ובשינוי במרכב החברים, חברים מכורים וחברים שאינם מכורים אנחנו רואים גם את העליה בעקבות התהליך הטיפולי.
איריס פלורנטין: חשוב להגיד את מה שאנחנו למדים מהמחקר הזה, 38.7% מהאנשים שהתחילו את התהליך נשארים בטיפול.
איריס פלורנטין: 43.8% מהנושרים שנשרו זה ה- 60% ומשהו האחרים.
איריס פלורנטין: אלה שהיו בטיפול לפחות חצי שנה הם נשארים נקיים וזה נתון שאני יודעת אחרי שלוש וחצי שנים שהם נבדקו.
איריס פלורנטין: 56.2% מהנושרים שהיו אחרי חצי שנה של טיפול נשארו נקיים.
איריס פלורנטין: זאת אומרת שגם טיפול קצר יותר מאפשר לאנשים להישאר נקיים ולא בהכרח כשאתה נושר באמצע התהליך אתה נכשלת בטיפול.
איריס פלורנטין: אני מבקשת לעבור למחק שפורסם ממש לאחרונה והוא נותן ממצאים מאוד דומים וזה ממש יפה לראות את זה.
איריס פלורנטין: המחקר נעשה הפעם על קהילות טיפוליות.
איריס פלורנטין: הוא נעשה על ידי דוקטור רבקה רנס היא עשתה את המחקר במסגרת בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר אילן והיא גם עובדת עם המשרד עם רכזת הקורסים שלנו בבית הספר המרכזי שלנו בתל-אביב.
איריס פלורנטין: היא חקרה את הקהילות הטיפוליות בשנים האחרונות.
איריס פלורנטין: בעצם היא רצתה לבדוק את אחוז הירידה בעבריינות, ניקיון מסמים, תעסוקה ופחות התנהגות אנטי-סוציאלית וזה מה שעולה במחקרים של ג'מי רום וחבריו במחקרים עולמיים.
איריס פלורנטין: אני רוצה למסור חלק מהנתונים שהיא דיברה עליהם.
איריס פלורנטין: אנחנו יודעים מהעולם שעד תשעים יום בטיפול 50% מהמטופלים נושרים – בארץ המחקר מראה שרק 33% נושרים בתחילת הטיפול.
איריס פלורנטין: בעולם מסיימים את הטיפול בין 8%-35%, - אצלנו מסיימים 38%.
איריס פלורנטין: אני מבקשת להתייחס להיבט של הנושרים כי זה ההיבט שעליו מקבלים הכי הרבה ביקורת.
איריס פלורנטין: יפה לראות את זה וגם לשים על המפה שלא כל מי שנושר הוא לא בעל כוחות להמשיך את הטיפול כי הוא עבר משהו בתוך המערכת גם אם זה היה פחות זמן.
איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שמי שנשר בארץ בקהילות טיפוליות והיה בארבעה חודשי טיפול, איתרנו אותם שלושה חודשים אחרי שהם נשרו כשהם היו ארבעה חודשים, 45.1% מהם נקיים ומהם כ- 90% עובדים.
איריס פלורנטין: המידע נאסף מהמטופל, מהחברים שלנו ומהמשפחה.
איריס פלורנטין: זאת אומרת שיש לנו הצלבה של הנתונים לגבי הנושרים.
איריס פלורנטין: נמצא קשר בין הכוחות בתחילת התהליך – מי שהיה יותר חזק בתחילת התהליך והיה עם אוריינטציה לעבודה מהנושרים נשאר יותר זמן לאחר מכן בעבודה.
איריס פלורנטין: נמצא קשר ישיר בין ניקיון כשאתה נושר, לבין עבודה, 58.8% מאלה היו נקיים ועבדו.
יצחק הרצוג: אז כמה להערתך יש לך סך הכל, שלושים ארבעים אחוז?
איריס פלורנטין: אני לא יודעת להגיד לך, כי אם 61% מהנושרים, 45% הם נקיים אז אפשר להגיד ש- 20% לא הצליחו, אם מחשבים גס.
מוחמד ברכה: צריכים לקחת את זה במבחן זמן.
יצחק הרצוג: במחקרון, לקחת שמות ולראות כמה מהם חוזרים שוב.
איריס פלורנטין: צריך לקחת בחשבון שהמחקר הראשון מדבר על שלוש וחצי שנה קדימה וזה לא מעט זמן.
יצחק הרצוג: זה מאוד תלוי, כפר איזון זה סוג אחד של טיפול וזה משהו אחר, בכפרים האלה זה לא רק שנה שלמה, צריך לראות אחרי השנה, שנה וחצי.
יצחק הרצוג: ברור שזו אינדיקציה אבל זו לא תוצאה מוחלטת.
דני בודובסקי: מה שחסר זה בסיס נתונים ארצי משותף שיאפשר לעקוב בצורה פרטנית אחרי כל אדם ואדם.
איריס פלורנטין: קצת על דרכים, ברור שהמשרד מודע לדברים שחסרים וצריך להרחיב את זה.
איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על הרחבה על כל רחבי הארץ, לתת סל שירותים נלווה לשירותי העובדים הסוציאליים, מודל טיפול בבני נוער, טיפול בצעירים, , שירותים, כל מה שאנחנו עושים ויותר, וכמובן מחשוב ומדידה.
איריס פלורנטין: הבאתי קצת נתונים על שירותי המבחן, צריך לדעת ששירותי המבחן עובדים במקביל לשירותים שלנו ועושים את כל העבודה.
איריס פלורנטין: בשירות המבחן לנוער כשהם עושים אבחון וטיפול על ידי חקירה, 3,280 מטופלים, נמצאו בשנת 2008 תיקים פתוחים, מתוכם 2,990 בשימוש, 2,091 בסחר.
איריס פלורנטין: שירות המבחן למבוגרים טיפל בגין עבירות סמים ב- 4,545, 21 מהפניות, הוא כמובן עושה עבודה טיפולית ומפנה אותם גם ביחידות שלנו.
איריס פלורנטין: זה בשנה מסוימת, וזה מ- 2008.
איריס פלורנטין: דיברתי עד עכשיו על מכסות טיפוליות בקהילות למבוגרים, המשרד גם נותן מכסות לנוער במסגרת רשות חסות הנוער, 108 מכסות לטיפול בנוער.
איריס פלורנטין: וכמובן טיפול באוכלוסייה הזאת במסגרת הפנימיות הכלליות.
נחום איצקוביץ: אני רוצה להוסיף כמה דגשים.
נחום איצקוביץ: אני אתחיל ואומר שהפער בין רצוי למצוי, אצלנו בגימאטריה זה כסף ומי שלא מאמין שיבדוק.
נחום איצקוביץ: למרות ההישגים המאוד מרשימים שהוצגו כאן, אנחנו לא שבעי רצון כי עדיין יש פער גדול בחברה הישראלית.
נחום איצקוביץ: אני מבקש לתת כמה הדגשים שמבחינת המשרד וההנחיה של השר אנחנו מכוונים אליהם: 1- אנחנו חייבים לכסות את המענים בקהילה באופן מלא.
נחום איצקוביץ: המענים בקהילה הם חלקיים ואנחנו צריכים להכניס לתוך המענים גם את ההתייחסות הכוללת למשפחה ולא רק למטופל.
נחום איצקוביץ: זוהי שאלה פתוחה.
נחום איצקוביץ: 2 – אנחנו צריכים להכניס כאן בתוך המערכת, ולכך לא הקצו מעולם כספים, נציג אגף התקציבים הלך, אולי אם היו מקצים כסף לטיפול.
נחום איצקוביץ: אנחנו חייבים לייצר כלי מעקב ובקרה.
נחום איצקוביץ: אנחנו לא יכולים להסתפק במחקרי הערכה ומדידה אחת לכמה זמן.
נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים כל הזמן לקבל נתונים רציפים של מה שמתרחש בעולם הזה ולהסיק מהו המסלול הטיפולי הנכון.
נחום איצקוביץ: זה לא נמצא עדיין בידנו למרות שאנחנו מקצים לזה משאבים.
נחום איצקוביץ: זה לא מספיק.
נחום איצקוביץ: כדי לדעת מה יעיל ומה מועיל אנחנו חייבים לעשות את זה.
נחום איצקוביץ: דובר כאן על הנושא המערכתי, אבל יש קושי עצום בטיפול הרשויות המקומיות ובמיוחד לחלשות שבהן, שאין להן יכולת של התכנות עצמית ולא תמיד יכולים להקצות משאבים, מקומות וכדומה.
נחום איצקוביץ: צריך לטפל בזה גם באופן מערכתי וייתכן שבגלל בעיות של שיתופי פעולה יהיה צורך אפילו בחקיקה שתטפל בנושא שיתופי הפעולה.
נחום איצקוביץ: כמובן שהשר צריך להחליט אם הוא רוצה בכך.
נחום איצקוביץ: שיתופי הפעולה הם לא דבר טריוויאלי ואפילו להוסיף שולחן אחד מהווה בעיה.
נחום איצקוביץ: יכול להיות שחקיקה שתחייב שיתופי פעולה הוא דבר ראוי.
נחום איצקוביץ: אנחנו חייבים לדבר יותר על הנושא של התאמות תואמות תרבותית.
נחום איצקוביץ: תאימות תרבותית, רגישות תרבותית.
נחום איצקוביץ: דיברנו על כך רבות לגבי כל האוכלוסיות.
נחום איצקוביץ: אנחנו כן צריכים לזהות מוקדים בעיתיים ומורכבים.
נחום איצקוביץ: איריס פלורנטין דיברה על כך אבל אנחנו צריכים לתת לזה דגש.
נחום איצקוביץ: הדבר האחרון והחשוב שנעשה בתוך המשרד, הוא נאמר כאן אבל אני מדגיש אותו.
נחום איצקוביץ: יש לנו הרבה מסגרות פנים משרדיות שעוסקות בנושא של סמים ואלכוהול.
נחום איצקוביץ: יש כאן הרבה משאבים שלא באו לידי ביטוי במסגרת הזו.
נחום איצקוביץ: מדובר בעשרות מיליוני שקלים נוספים שבאים לידי ביטוי במערכות הטיפוליות שלנו או בהתמודדות שלנו במיוחד בנושא של נוער, בחסות הנוער ולא רק שם.
נחום איצקוביץ: בסך הכל אני חושב שהגיעה העת לעשות תכנית לאומית בין משרדית בנושא הזה.
יצחק הרצוג: הערת סיכום ברשותם.
יצחק הרצוג: אם אנחנו מסתכלים בראיה של עלות תועלת, בסוף אנחנו צריכים להחליט מה העלות הטובה ביותר שיוצאת מהתקציב, וזאת בדיוק הבעיה שאפשר לדון בשולחן משותף ולבדוק האם יש שיטות ודרכים חדשות בתחום הזה, אולי חלקן טיפוליות, חלקן בריאותיות, מדעיות או דברים אחרים שכדאי לזרוק לחלל.
יצחק הרצוג: הנושא השני ששמנו עליו דגש ונחום איצקוביץ רמז עליו ואותך אישית זה יעניין וזה הנושא של המגזר הלא יהודי.
יצחק הרצוג: שם אנחנו נותנים עדיפויות לסגירת פערים.
יצחק הרצוג: עלה פה הנושא של מחסור במסד הנתונים, מחסור אמיתי שייתן לנו את הכלים לבחון איפה צריך לעשות מיקוד של המשאבים.
יצחק הרצוג: חוץ מזה אנחנו מאוד מפרגנים לשירות על השירות ועל העבודה שלו.
מוחמד ברכה: אני מבקש לומר כמה דברים.
מוחמד ברכה: ראשית יש לנו הערכה לשיפור שחל במשרד בטיפול ההתמכרויות, רואים את זה גם מהבחינה התקציבית וגם בשטח.
מוחמד ברכה: אני באמת רוצה להיות שותף לשבחים לאיריס פלורנטין ולכל העובדים בנושא בתוך המשרד.
מוחמד ברכה: ישנם כמה דברים שצריך לבחון אותם.
מוחמד ברכה: המקום היחיד, לא המקום היחיד כי אני יודע שיש שיתוף פעולה בין כל הגורמים שנוגעים בעניין, אבל הגורם הממלכתי היחידי שיכול לעמת, לשתף פעולה ולבחון את הנותנים השונים, למרבה הצער הוא לא הממשלה אלא הוועדה הזאת.
מוחמד ברכה: כאן מידי שבוע מתכנסים, או מתי שאנחנו מתכנסים כל הנוגעים בעניין וכל אחד אומר את מה שהוא אומר.
מוחמד ברכה: היום אנחנו עם משרד הרווחה.
מוחמד ברכה: היינו עם סגן שר הבריאות, עם השר לבטחון פנים ועם הרשות כמובן בהתחלה.
מוחמד ברכה: העניין של שיתוף פעולה ויצירת המנגנון לשיתוף פעולה אנחנו נבחן אותו כאן כוועדה, אבל אני מציע שגם השר יצחק הרצוג יבחן .
מוחמד ברכה: נכון מה שאמר המנהל הכללי שעם כל ההתקדמות בטיפול ההתמכרויות עדיין יש עבודה.
מוחמד ברכה: אבל ישנם דברים קונקרטיים שאפשר לדבר וזה המחסור במכסות הטיפול במכורים לאלכוהול ולדעתי ה נושא הזה לא מקבל מספיק תשומת לב והערכה של הגורמים המקצועיים.
מוחמד ברכה: יש מחסור של כאלף מכסות.
מוחמד ברכה: דבר נוסף אותו יש לבחון והוא הנושא של הגדרת נכות זמנית של אנשים שעוברים טיפול.
מוחמד ברכה: הנתונים כאן יכולים להטעות.
מוחמד ברכה: אם בוחנים את הסוגיה לאחר ארבעה חודשים, לאחר שנה, ואחר שנה וחצי, אני חושב שגם זה לא מספיק, לדעתי יש לבחון את זה במבחן זמן ארוך יותר.
מוחמד ברכה: המבחן העיקרי היא ההשתלבות בחיים הנורמטיביים בתעסוקה.
מוחמד ברכה: כדי לאפשר את המדרגה הזאת, לעשות עוד צעד לדעתי יש לבחון את הנושא של הענקת מעמד נכה זמני, דרגה שתאפשר נגישות לסל שיקום למכורים לסמים קשים שמקבלים מתדון ושאר התחליפים.
יצחק הרצוג: המוסד לביטוח לאומי צריך לעסוק בזה.
מוחמד ברכה: דבר נוסף שדיברנו עליו והוא מרכזי התעסוקה מוגנים, ותחנות לחלוקת תחליפי סם.
קריאה: ברשותך, לא "תחליפי סם" אלא מרכזי טיפול תרופתי ממושך.
מוחמד ברכה: אני מתנצל, הסכמתי שזה הביטוי שצריך להטמיע, בהחלט,אני מתנצל.
מוחמד ברכה: המנהל הכללי התייחס לנושא של matching ושיתוף הפעולה, אני מציע שכבוד השר והמשרד יבחרו אפשרות לבחון רשויות שנמצאות באשכולות 1, ו- 2.
מוחמד ברכה: אפילו אם תגידו 75 ו – 25 או 80 ו- 20, ה- 80 או ה- 75 יהיו אבל ה- 25 או ה- 20 לא יהיו, ואז שום דבר לא יהיה.
מוחמד ברכה: אני לא חושב שיש מקום לעשות חלוקה דיפרנציאלית חדשה של הנושא אלא יש מקום לבחון מתן פטור לאותן רשויות חלשות.
מוחמד ברכה: בסקירה של איריס פלורנטין דובר על כך שהמשרד פועל ב- 85 רשויות מקומיות.
מוחמד ברכה: כולנו יודעים שיש קרוב ל- 252 רשויות מקומיות.
מוחמד ברכה: זאת אומרת שיש כ- 170 רשויות שלא קורה בהן שום דבר.
יצחק הרצוג: יש גם מתאם סמים של הרשות, השאלה אם זה מסונכרן או לא.
יצחק הרצוג: צריך לראות איפה חסר.
מוחמד ברכה: אדוני השר, נקודה נוספת היא העובדה שמשרד הרווחה מתקצב ברשויות המקומיות את פעולות היחידות הסמים.
מוחמד ברכה: אני חושב שזה דבר שיש מקום להגדיל, לפחות באותן רשויות חלשות ובאותן רשויות הסובלות אצלן במיוחד מבעיה של התמכרות.
מוחמד ברכה: אנחנו יכולים להצביע על כל מיני מקומות.
מוחמד ברכה: אני מציע לשר לבחון בניית מתקן שיקום סגור למכורים לסמים ולאלכוהול.
מוחמד ברכה: אנחנו דנו עם השר לבטחון פנים בשבוע שעבר על האפשרות לקביעת חלופת מאסר, מעצר.
מוחמד ברכה: זאת אומרת לאפשר חלופת גמילה ושיקום במקום מאסר או חלופת גמילה ושיקום - עדיין לא הכרענו בזה.
יצחק הרצוג: אבל היום יש לנו מתקנים סגורים, "מלכישוע" בפועל זה סגור.
יאיר גלר: כל מתקן כזה יחסל את כל האפשריות, מה שקורה זה שאתה מטפל במעטים בהרבה כסף.
מוחמד ברכה: כבר בישיבה הקודמת, לפחות אני כאדם שנכנס לעניין הזה לפני כמה חודשים, הגדרתי לעצמי שצריך לחסום את הסמים בשני מקומות עיקריים, והם הדור הצעיר ולחסום את כניסת הסמים בגבולות.
יצחק הרצוג: בדיוק, אלו שני הדברים העיקריים.
מוחמד ברכה: זה עדיין לא פותר אותנו מכך שמסתובבים אנשים בתוכנו שיכולים לגרום נזק גם לעצמם, גם למשפחתם וגם לחברה.
מוחמד ברכה: לגבי ההצעה של כבוד השר ליזום דיון על החיבור בין תאונות הדרכים, הסמים והאלכוהול - אני חושב שנעשה את זה בשיתוף עם וועדת הכלכלה.
יאיר גלר: ברשותך אני מבקש לומר כמה דברים שכדאי שיאמרו.
יאיר גלר: אחת הלקונות בעבודה שלנו, ואני חושב שיש לזה קשר ישיר עם משרד הרווחה.
יאיר גלר: ראשית אני הייתי פותח במחמאות כי אני חושב ששיתוף הפעולה הוא מצוין, יחסי העבודה, היחסים המקצועיים הם יוצאים מהכלל ואני רק מבקש לברך על כך ושנמשיך לעבוד בצורה כזאת לחשיבה משותפת, תכנון משותף וביצוע משותף.
יאיר גלר: אבל הייתי מבקש דווקא בכמה דברים את הדחיפה שלך, גם את היכולות, וגם מתוקף התפקיד.
יאיר גלר: הדבר הראשון, מיזמי שיקום – אני חושב שאחת הלקונות המרכזיות, ובשלב הזה שאליו אנחנו מגיעים לאחר הטיפול שהוא די מתקדם לעומת העולם.
יאיר גלר: יש לנו באמת הרבה פריצות דרך והרבה מאוד הצלחות גם ברמה האחוזית וגם ברמה הפרטנית.
יאיר גלר: אנחנו היינו רוצים להגיע למצב שאותו אדם שסיים את הטיפול שלו בקהילה הטיפולית או במקום אחר, ימצא את מקומו בחברה.
יצחק הרצוג: אתם לא עובדים עם מרכזי שיקום?
יצחק הרצוג: המשקם למשל.
יאיר גלר: יש.
יאיר גלר: אבל מבחינתי זה מעט וזה מראה בדיוק את החסר.
יצחק הרצוג: נקודה מעניינת.
יאיר גלר: אני חושב שהנושא של שיקום, אני הייתי מבקש מכבודך כמה שיותר.
יאיר גלר: הרי למשרד הרווחה יש את היכולות.
יצחק הרצוג: אתם יכולים להציע לנו שיתופי פעולה שגם אתם תוכלו לקדם לכמה שנים.
יאיר גלר: גם היום בפעילויות הרבות של הרשות הלאומית למלחמה בסמים, וסליחה שאני מעיד על עיסתי, אני באמת חושב שאנחנו באמת מצליחים להגיע - - -
יצחק הרצוג: מאה אחוז, תבואו עם רעיון, אולי תבואו עם משהו שגם המוסד לביטוח הלאומי יבוא עם הקרנות או עם משהו אחר, כדי לתמרץ אנשים יוצאי מעגל ההתמכרויות לשוק התעסוקה.
יצחק הרצוג: זה נושא מעניין.
בנימין אברג'יל: ישנה הצעת חוק.
יצחק הרצוג: החוק לא מתקדם אז בואו נקדם בלי חוק.
יצחק הרצוג: הצעת חוק טובה אבל היא נתקעה באוצר או באיזה שהוא מקום.
יאיר גלר: הנקודה השנייה , המלחמה באלכוהול - ואני חושב שכבר הצלחנו לגעת בה בחודשים האחרונים והיא גם עולה על סדר היום באופן משמעותי, זה הנושא המלחמה באלכוהול.
יאיר גלר: למרות ההבדלים המאוד משמעותיים בין הסמים לבין האלכוהול.
יאיר גלר: אני חושב שהמדינה חייבת היום, כמערכת שלמה, כממשלה, לקחת את כל נושא האלכוהול ולהתחיל לבצע הרבה מאוד פעולות, החל מהחקיקה וכלה בהרבה מאוד פעילויות.
יאיר גלר: זה לא רק לגבי נוער זה גם הרבה מאוד מבוגרים.
יאיר גלר: כאן מדובר בהשקעות יחסית מאוד קטנות.
יאיר גלר: כאן בעניין הזה דווקא התקדמנו ובנינו יחד עם משרד הרווחה תכנית הערכות לאומית.
יאיר גלר: מטבע הדברים זה הולך קודם כל לשר לבטחון פנים כשר האחראי כרגע על הרשות.
יאיר גלר: אני מניח שזה יבוא לשולחנך מהר מאוד משום היותך לא רק שותף טבעי אלא כשותף מאוד בכיר לעשייה הזאת.
יאיר גלר: אני חושב שהמדינה חייבת, חייבת וזה לא רק לחשיבה כזאת או אחרת, היא חייבת לבלום את התופעה הזאת.
יאיר גלר: התופעה מזיקה הן במשפחות והן בתעסוקה והן במוסדות החינוך.
יאיר גלר: הנהיגה היא רק חלק אחד מהדברים הרעים.
יאיר גלר: ביום שישי האחרון עם אותם שישה ההרוגים, אנחנו יודעים ממה זה נובע.
יאיר גלר: חשוב שלציין, ואני מעריך שלזה התכוון היושב ראש, את הנושא של חלופת מאסר או חלופת מעצר.
יאיר גלר: זה מתבצע היום ואתה מכיר את זה דרך "מלכישוע".
יאיר גלר: אנחנו קיבלנו את ברכתה של זיוה הרמן, נשיאת בית המשפט בתל-אביב.
יאיר גלר: אנחנו רוצים ללכת גם לבית המשפט בירושלים ולבית המשפט בחיפה.
יאיר גלר: יש לנו הרבה מאוד מחקרים שעליהם אנחנו מתבססים, הרבה מאוד נתוני הצלחה במיוחד בארצות הברית.
יאיר גלר: היום פועלים שם למעלה מאלף בתי דין לסמים בלבד.
יאיר גלר: בארץ אנחנו יודעים שמתוך מצוקת התקנים והמשאבים זה לא יקרה.
יאיר גלר: אבל אין ספק שאם שלושה בתי משפט נכבדים יתחילו להפנים את העניין של חלופת מאסר לקהילות הטיפוליות שמתבצעות היום העניין זה רק יבורך.
יאיר גלר: מי כמוך, גם כאיש משפט מכיר את הצד השני ואני חושב שכאן תוכל לסייע בעדנו.
יאיר גלר: לגבי מכרז לנוער.
יאיר גלר: אני חושב שצריך לעלות פה את זה.
יאיר גלר: עומד להתפרסם ממש בימים האלה מכרז ואתם עומדים כברבשלב הסיום, אני חושב שהמהלך הזה הוא מהלך נכון, מהלך מאוד חשוב.
יאיר גלר: וזה טיפול בנוער ברשויות המקומיות.
נחום איצקוביץ: זה אושר במסגרת התקציב שלנו לשנים 2009-10.
נחום איצקוביץ: זה עדיין חסר.