GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן פז: הערה נוספת בעניין הזה, חשוב לזכור שאותו סוחר סמים שעצרנו והכנסנו למתקן אינו מפסיק את פעילותו בסמים, מכוונים פשיעה מתוך בית הסוהר וזה עיסוקם.
נתן פז: אנחנו עושים את כל הפעולות כדי לטפל בתופעה ואני אציג אותן.
נתן פז: ישנם שלושה סוגי עבריינים שיושבים על נושא הסמים והם: הסוחרים, הבלדרים והנרקומנים.
נתן פז: אם אנחנו מתייחסים ליעד המרכזי שאנחנו תוקפים הם הבלדרים, מאחר שסוחר סמים שנמצא בתוך כותלי בית הסוהר ושמוגדר מתוקף החוק, מתוקף הסמכויות, כסוחר סמים חלות עליו הגבלות שמתבטאות בהגבלת הטלפונים, הגבלות בביקורים ובכל מה שמאפשר לו לפעול באופן חופשי בחוץ.
נתן פז: הוא תחת פיקוח אבל עדיין יש לומר שהסוחרים מצליחים לעשות כל מיני פעולות שעניינים סחר.
נתן פז: אבל הבלדרים, אותם האנשים שמאותרים כמי שיוצאים לחופשה, ומי שנגיש לכל מיני מקומות הוא בעצם אחראי להברחת הסמים.
נתן פז: ויש כמובן את הנרקומנים שהם אוכלוסיית היעד.
נתן פז: יש כמה רמות בהגדרת סוחרים, יש את הסוחר הגדול שדיבר עליו ראש יחידת המודיעין של המשטרה, ההוא שהגיע מלבנון, יש את הסוחר הקטן שמפיץ את הסמים בתוך האגף.
נתן פז: החלוקה הזאת חשובה כדי להבין.
נתן פז: הסיבות העיקריות זה כסף.
נתן פז: הסחר בסמים הוא מנוף כלכלי מאוד מאוד גדול.
נתן פז: לכאורה אסיר לא יכול להחזיק סכום בתוך כותלי בית הסוהר, את הכסף מפקידים בקנטינה.
נתן פז: יש היבט חוץ בית הסוהר שהיא תעשייה שלמה שמגלגלת כסף והעניין מוכר.
נתן פז: כוח ועוצמה, בעל המנה הוא בעל הדעה.
נתן פז: כוח ועוצמה סביב הסמים מאפשרים לאותו אדם להשפיע על אסירים אחרים להבריח סמים, אלה יכולים להיות הבלדרים ובכלל גם אסיר שאין לו כלל קשר לסמים.
נתן פז: אותו אדם שמאתרת אותו וועדה מוקדמת לכאורה של עבריינים שמוצאת אותו כדי להעביר איתו סמים.
נתן פז: זה לחץ על בעלי חוב ועל קרובי משפחה ועל המשפחות בחוץ, ולא פעם אנחנו מקבלים ידיעות על כך.
נתן פז: והיכולת של אותו סוחר סמים להפעיל כנופיה, חד משמעית, של חיילים, בעיקר נרקומנים שיעשו הכל בשבילו, להחזיק אמצעי לחימה, להחזיק הסמים ומי כדי לתקוף סגל או אחרים.
נתן פז: צריך להבין ולומר את הדברים, אי אפשר לחסל את התופעה לחלוטין.
נתן פז: צריך להביא את התופעה למינימום נסבל כי כל זמן שקיימת אוכלוסיה נרקומנית וכל עוד יש ביקוש לסמים הסמים ימצאו את דרכם פנימה.
נתן פז: אני מיד אציג איך תוקפים את זה, ותוקפים את זה בצורה מאוד אפקטיבית.
נתן פז: מעגלי הפעולה, מדובר פה על יחידת דרור וגם על שירות בתי הסוהר כללי, יחידת דרור היא חלק מהארגון.
נתן פז: בדקנו וניתחנו את כל הנתיבים דרכם יכולים סמים לעבור.
נתן פז: אתחיל מהליבה.
נתן פז: כשאנחנו מדברים על אדם שנכנס עם סמים על גופו, אנחנו מדברים על מתקן של מעקב על סמים שמוחזק במתקן דרור, אנחנו מדברים על רזולוציה שמסביב למידע מודיעיני או סביב התנהלות אחרת של איסוף אנחנו מקבלים מידע על אדם שיש על גופו סמים, אני אומר בצער שמתייחסים לגוף האדם ככלי קיבול להחזקת סמים ומכירים את זה גם מהמשטרה על אנשים שמגיעים מחוץ לארץ.
נתן פז: שירות בתי הסוהר יודע להחזיק אותם על פי חוק ולפקח עליהם בתנאי הפרדה.
נתן פז: תראו את הדוגמאות על הכמויות שתופסים מאותם אסירים.
נתן פז: מדובר על 141 גרם, על 163 גרם.
נתן פז: לדוגמה: שני חבר'ה שהגיעו ביום אחד לבית סוהר כרמל שהאוכלוסייה העבריינית שם היא רוב רובה, נרקומנית, מופיעים שני חבר'ה שביום אחד מנסים להחדיר כמעט חצי קילוגרם סמים.
נתן פז: אנשים שמחזקים בגופם אמצעי לחימה כעבירה נלוות לאותו סחר בסמים וגם בעניין הזה ישנן דוגמאות.
נתן פז: מיהי האוכלוסייה שמחזיקה סמים?
נתן פז: אנחנו מכירים מקרוב את העבריינים האלה בהיבט שהם יעשו הכל כולל להיות על סף המוות ולא לתת את הסמים.
נתן פז: אנחנו מחזיקים אותם במתקן ובסופו של דבר מגיע אדם לבית חולים כי הוא יכול למוות וכרגע יש תופעה בריאותית שנגרמה בעקבות החזקת סמים.
נתן פז: יש כאן לא מעט דוגמאות של אנשים שנותחו בהקשר של הצלת חיי אדם ובסופו של דבר הוצאו מהם הסמים, יש לא מעט דוגמאות בעניין הזה.
נתן פז: לגבי שיטות הסלקה, היצירתיות של החבר'ה, דיברת על כך שאנחנו בצעד אחד אחורה.
נתן פז: אנחנו כל הזמן במלחמת מוחות וצריך להבין הזה.
נתן פז: השדרוג של היכולות גם בתחום הטכנולוגי, גם בתחום המודיעיני, וגם בתחום של החיפושים והפעילות היזומה מאפשרת לנו בסופו של דבר למצוא תופעות כמו בליעת סמים בבלונים כדי שהם יצוצו לאחר זמן במתקן, וכדי שבסופו של דבר הם לא ישתחררו ללא מתן הסמים.
נתן פז: זה בעניין החזקת הסמים בגופו של אדם.
נתן פז: לגבי חיפוש סמים, אנחנו נכנסים לחיפוש בכל היחידות בשירות בתי הסוהר, כחוט השני ולא רק יחידת דרור, כל יחידות השטח מבצעות את החיפושים מספר פעמים ביממה.
נתן פז: יש לזכור שסוהר שנמצא באגף יכולת חלוקת הקשב שלו לחיפוש יסודי לאורך זמן אינו זהה ליכולות של יחידת דרור שהיא יחידה קטנה.
נתן פז: סוהר שעובד 24 שעות נכנס שלוש, ארבע וחמש פעמים לאותו תא, אבל בסופו של דבר הוא יכול לחפש חצי שעה או ארבעים דקות, יחידת דרור יכולה לחפש 8 שעות כי זה המקצוע שלה וזה מה שהיא עושה.
נתן פז: אני אתן דוגמאות לדברים שנמצאים בתוך התא, אותה עבירה של התחמשות כדי להגן על הסחר בסמים, להגן על הכנופיה, אמצעי לחימה מאולתרים, הסלקה של כל מיני חומרים במקומות כמו חלונות, מרצפות או כל דבר אחר, טלפונים כדי ליצור את הקשר עם החוץ ולעסוק בסחר סמים, חומרים כתובים והנחיות לגבי סחר בסמים.
נתן פז: בהיבט הזה אתם יכולים לראות את התמונות וחשוב לי להמחיש את זה באופן ויזואלי.
נתן פז: ביקורים – נתיב החדרה נוסף, נתיב משמעותי והוא נתיב הביקורים.
נתן פז: קבענו לנו יעד מוגדר בנושא הזה מאחר שאזרחים, משפחות וגם בעלי תפקידים, צריך לומר את זה כי יש דברים שמוחדרים באמצעות בעלי תפקידים רשמיים ולא נרחיב בעניין הזה.
מוחמד ברכה: למי אתה מתכוון?
מני יצחקי: עורכי דין, אבל לא רק, גם, אני אתן דוגמה עובדתית.
מני יצחקי: לפני כשנתיים יחידת דרור תפסה עורכת דין בהברחת סמים לראש ארגון פשיעה.
מני יצחקי: בתוך הליפסטיק שלה נמצא חומר חשוד כסם.
מני יצחקי: הביקורים והפגישות התדירות עם אותם אסירים מהווים נתיב הברחה.
מני יצחקי: בנתיב זה עוברים חומרים כתובים ודברים נוספים.
מני יצחקי: מבריחים גם באמצעות תחתיות כפולות ובכל מיני אמצעים שאנחנו מתמודדים איתם טכנולוגית, טלפונים שמוברחים על ידי קטינים כדי להבטיח את ההחדרה.
מני יצחקי: יוזמת רשות בתי הסוהר לתפיסה, כתפיסה כללית, מהנציב, סגנו, ומדיניות השר הוא לא להמתין עד שהאסירים יכנסו אלא הוא מנתח את כל הנתיבים.
מני יצחקי: נתיב הברחה נוסף זה באמצעות זריקת סמים או חפצים מעבר לחומות.
מני יצחקי: צריך לזכור שמגיעים עבריינים לסביבת בית הסוהר, ניקח לדוגמה את בית הסוהר כרמל, רוב האוכלוסייה שנמצאת שם היא אוכלוסיה של מכורים לסמים, בלדרי וסוחרי סמים.
מני יצחקי: בשנתיים האחרונות התרחשו לא מעט זריקות של סמים.
מני יצחקי: לדוגמא אסירים שלצורך העניין מוגדרים אסירי יעד גם של המשטרה, בפעילות משותפת הם מצליחים לסכל ולתפוס אנשים עם ראיות.
מני יצחקי: אני מוכרח לציין שלא רק סמים זורקים ולהעיר שהיכן שנזרקים סמים ייזרק מחר נשק ודברים אחרים.
מני יצחקי: צריך לזכור את זה ולהבין שסמים הם המחולל של כל הדברים.
מני יצחקי: יציאות זמניות, הן נתיב נוסף, האסירים מנצלים את יציאתם הזמנית לבית המשפט, לבית חולים, ולא במעט פעמים היציאה בחסות שירות בתי הסוהר ששומר עליהם.
מני יצחקי: האסירים מאוד יצירתיים ובסופו של דבר הם מצליחים להסליק את הסמים ובמגע כזה או אחר עם מבקר או אזרח להבריח.
מני יצחקי: לדוגמה אסיר שיוצא לבית חולים, קטוע יד ורגל שיוצא לטפל בפרוטזות שלו בבית החולים עם כל ההיבט האנושי של המקרה, הוא מגיע לבית החולים ולצורך העניין הוא מגייס את אותם ספקי סמים ומצליח בקשר של רופא חולה להסליק סמים.
מני יצחקי: יש דוגמאות רבות אבל זו דוגמה מרכזית.
מני יצחקי: נתונים לגבי מבצעים בנושא של יעדים ומדדים – לקחנו את הנתונים, מוצגים כאן נתוני יחידת דרור ונתוני שירות בתי הסוהר ואם אנחנו משווים זה כ- 40% מכלל שירותי בתי הסוהר.
מני יצחקי: כל מה שקשור לאחזקת סמים בגופו של אדם, החלק הכחול שבמצגת מתייחס לשנת 2008 של סך כל השליפות של אנשים שהגיעו בחצי שנה למתקן מעקב סמים – 54 איש למול 130 איש בחצי שנה זו.
מני יצחקי: אם אנחנו מתעסקים בתוצאות החיוביות של אנשים שנשלפו מדובר בשנת 2009 קרוב ל- 42%-43% חיובי, בעצם כל בנאדם שני או שלישי נתפס עם סמים.
מני יצחקי: זה אומר שהמודיעין טוב והוא צריך להיות יותר טוב וצריך לפעול כל הזמן כדי לשפר.
מני יצחקי: בעבודה היום יומית שלי, הכמויות הם לא המצפן שלי, כי אם אנחנו רוצים להגיע להרתעה ולאפקט חזק בלחימה בפשיעה אנחנו צריכים לדבר על תיקים, על כתבי אישום כי זה בסופו של דבר יוצר את ההרתעה.
מני יצחקי: אני מדבר על זה גם במונחים של שירות בתי הסוהר ויש על כך הסכמה.
מני יצחקי: לדוגמה החזקת אמצעי לחימה – אנחנו פותחים תיקים פליליים גם על החזקת אמצעי לחימה, מה שלפני שנה או שנתיים נראה לא סביר כי לכאורה כל אסיר רוצה להחזיק אמצעי לחימה ואם לא תפסתי עליו את אמצעי הלחימה יש לי בעיה, ממש לא.
מני יצחקי: תופסים את האמצעי הלחימה ופותחים תיק על החזקת אמצעי הלחימה גם אם זה להב יפני של 5 סנטימטר וגם אם זה יהיה דוקרן של 20 סנטימטר.
מני יצחקי: בסופו של דבר יש כאן הרתעה.
מני יצחקי: יש לא מעט ידיעות מודיעיניות וגם תגובות של אנשים שזה בהחלט מרתיע.
יצחק אהרונוביץ': בוא נעצור פה, אנחנו נכנסים כאן לפירוט על היחידה יותר מדי.
מוחמד ברכה: נכנס גם נציג משרד האוצר, שארצה לשמוע אותו.
יוסי גובר: אנחנו בשירות בתי הסוהר אכן עוסקים גם בטיפול באסירים, עוסקים במניעה והסברה והטיפול הוא מתוך שליחות חברתית ממעלה ראשונה.
יוסי גובר: כמו שנאמר כ- 50% מכלל האסירים בשירות בתי הסוהר נגועים בדרך זו אחרת בסמים, וזה מחייב אותנו לנקוט פעולות מגוונות למיגור התופעה.
יוסי גובר: הנחת היסוד הראשונה, שהכליאה זו הזדמנות לטפל באותם אסירים המכורים לסמים.
יוסי גובר: הסמים מהווים איזה גורם מרכזי ומשפיע על התנהגות השלילית בבית הסוהר.
יוסי גובר: הטיפול בתופעת ההתמכרות לסמים ואלכוהול משפיעה באופן חיובי על האווירה במקום.
יוסי גובר: ההצלחה במאבק הזה מותנית בתיאום ושילוב בין כל הגורמים האחרים ולא רק בזמן השהות בבתי הסוהר.
יוסי גובר: התמודדות בתופעת ההתמכרות מחייבת מקצועיות וגם יכולת ניהולית במאגר נתונים לצורך מעקב והערכה מחקרית.
פבל ספיבק: בטבלה המוצגת לפניכם יש נתונים של שני סקרים שנערכו בשירות בתי הסוהר, האחד בשנת 2000 והשני בשנת 2008, אפשר להשוות את הנתונים היות ששני הסקרים נערכו באותה שיטה.
פבל ספיבק: מבלי להיכנס לפרטי פרטים ניתן לומר מהשוואת הנתונים, שהיום שירות בתי הסוהר מתמודד עם אוכלוסיה הרבה יותר מורכבת מבחינת צרכני הסמים, מבחינה כמותית, שמתוכם כ- 50% מהאסירים הפליליים היום הם צרכני סמים ומתוכם כ- 95% מכורים לסמים, ראוי לציין שלא כולם משתמשים, הסקר הוא אנונימי הדיווח הוא של כל אחד.
פבל ספיבק: לא כל אסיר משתמש בסמים במהלך המאסר, כ- 30% דיווחי על כן שימוש במהלך המאסר וזה נתון מעניין בפני עצמו.
פבל ספיבק: נתון נוסף שכדאי להתייחס אליו כאן זה הנתונים על אסירים שהחלו בשימוש בסמים במהלך מאסרם, אם נשווה את השנים 2000 ו- 2008 אנחנו נמצא ירידה באחוז האסירים שהחלו את השימוש בתוך כותלי בתי הכלא.
פבל ספיבק: זה חשוב כי אנחנו מיחסיים לנתון זה הוכחה שהמאמצים שלנו להפרדה בין שתי האוכלוסיות של משתמשים ולא משתמשים וגם שמאמצי יחידת דרור הם אלה שמביאים את התוצאה הזאת, ופחות אנשים נדבקים בשימוש בסמים בין כותלי הכלא.
פבל ספיבק: בסך הכל שירות בתי הסוהר בסך הכל מתמודד עם אוכלוסיה הרבה יותר קשה מאשר לפני מספר שנים.
פבל ספיבק: את אותו דבר אפשר לומר גם לגבי שיעור אסירים שמשתמשים במשקאות חריפים, "אלכוהוליסטים", כי השיטה שאנחנו השתמשנו בה לא נותנת להגדיר על סמך שאלון אנונימי את הקבוצה באופן חד משמעי כאלכוהוליסטית, כי על סמך שאלון אנונימי וללא ראיון קליני לא ניתן לאפיין, אבל זה נותן אינדיקציה מסוימת על דפוסי השימוש במשקאות חריפים ואנחנו חושבים ששיעור אוכלוסיית האסירים של שותים כבדים הולכת וגדלה.
יוסי גובר: מסגרות הגמילה שלנו בשירות בתי הסוהר מגוונות ובית הסוהר חרמון שמהווה בית סוהר מרכזי ששם אנחנו מרכזים ומטפלים במכורי סמים.
יוסי גובר: בית הסוהר כולל מספר מחלקות , יש מחלקה תעסוקתית, מחלקה שפעולת על פי גישה , מחלקה שפועלת פי עקרונות הקהילה הטיפולית ומחלקה נוספת שמטפלת במכורים לאלכוהול.
יוסי גובר: יש גם מחלקות נוספות האחת שמטפלת באלימות במשפחה וגם בעברייני מין.
יוסי גובר: המסגרות מעבר לבית הסוהר חרמון שהוא בית הסוהר המרכזי מתקיימות ביחידות עצמן, יחידות שירות בתי סוהר או כפי שאנחנו מכנים אותן יחידות המג"ש – מחלקה לגמילה ושיקום.
יוסי גובר: יש לנו חמש יחידות כאלה בצלמון, בשרון, ברימונים, בנווה תרצה ובדקל.
יוסי גובר: בכל אחת מהיחידות האלה מרוכזים כ- 40 מטופלים המטופלים באופן אינטנסיבי.
יוסי גובר: כשבחנו את אחוז הרצדביזם במסגרות הגמילה אנחנו מצאנו שהוא נמוך באופן משמעותי מאחוז הרצדביזם הכללי בשירות בתי הסוהר, כאשר זה עומד על 31% במסגרות הכלליות לעומת 62% באוכלוסיה הכללית.
יוסי גובר: זה אומר שבעצם הטיפול שמוענק לאסירים הוא אפקטיבי ובהחלט עושה את שלו.
יוסי גובר: מסגרות נוספות הן מסגרות יחידתיות שנקראות תכניות ל"ב, תכנית לגמילה בבית הסוהר, תכניות שמתקיימות ביחידות עצמן.
יוסי גובר: פרויקט גמילה בבית הסוהר, היא מסגרת טיפולית מקצועית למכורים, היא מופעלת ברמת אחריות יחידתית ונותנת מענה לאוכלוסיות יעד שאינן יכולות להשתלב במסגרות הארציות כמו המחלקה לגמילה ושיקום – מג"ש.
יוסי גובר: המטרה של המסגרות האלה היא לעלות למודעות את הטיפול, התחלת הטיפול תוך כוונה להגדיל את הרצף הטיפולי בתוך שירות בתי הסוהר ובקהילה עם השחרור של האסיר.
יוסי גובר: כיום מופעלים חדרי גמילה בתוך בתי הסוהר: רימונים, ניצן, איילון, כרמל, מעשיהו, אופק, נווה תרצה ואשל.
יוסי גובר: מסגרות נוספת "קרן אור", היא מסגרת טיפולית לנוער בבית הסוהר אופק שם מתקיים פרויקט טיפולי שיקומי הפועל לחיזוק כוחות של הנערים והתמודדות בפיתויים המביאים להתמכרות.
יוסי גובר: התכנית בעיקרה מתבססת על מעורבות קהילתית, סדנאות, קבוצות עזרה הדדית וחוגים.
יוסי גובר: והיא פועלת בשיטות ייחודיות המותאמות לבני הנוער.
יוסי גובר: אנחנו מסתייעים במדרכי נגמלים.
יוסי גובר: בשנת 2008 הועסקו בשירות בתי הסוהר 15 מדריכי נגמלים ב- 11 יחידות.
יוסי גובר: המדריכים עוסקים בפיתוח חיי הקהילה, העשרת הנגמלים בשיטת ניהול עצמי.
יוסי גובר: המדריכים פועלים בשירות בתי הסוהר: חרמון, צלמון, שרון והם פרוסים כמעט בכל המערך בשירות בתי הסוהר.
יוסי גובר: הפרויקט מופעל על ידי עמותת "מלכישוע" שזכתה במרכז במימון של שירות בתי הסוהר, קרן רש"י והרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.
יוסי גובר: פעילות במסגרת החינוך שמתמקדות באכלוסיה – יש קבוצות לעזרה של בוגרי MA ו-AA גם בנושא האלכוהוליסטים וגם לגבי נרקומנים.
יוסי גובר: קבוצות אלו פועלות במסגרת בתי הספר הפליליים תוך שיתוף פעולה עם גורמי קהילה.
יוסי גובר: מכורים, נקיים נפגשים בהעברת מסר אישי.
יוסי גובר: כמו כן אנחנו מקיימים תכניות של שנים שער הצעדים ב- 11 יחידות של שירות בתי הסוהר.
יוסי גובר: בכלא חרמון קיימת מחלקה טיפולית ברוח הצעדים לכ- 40 מטופלים.
יוסי גובר: בארבע השנים האחרונות התנהלו כתשע קבוצות של שנים עשר הצעדים בהן השתתפו כ- 450 מטופלים.
יוסי גובר: יותר ויותר עובדים ומטופלים מתחברים לתכנית ומשתלבים בקבוצות טיפוליות בגישה הזאת.
יוסי גובר: הפרויקט הנוסף הוא פרויקט שלהב"ת "שירות למניעת סמים בבתי הספר התיכוניים".
יוסי גובר: פרויקט זה הוא תכנית למניעת הסמים בבתי הספר התיכוניים.
יוסי גובר: זו תכנית הסברה למניעה בשימוש לרעה בסמים שמיועדת לתלמידי בית הספר התיכוניים ולחיילים כחלק מתכניות המניעה שמונחות בבתי הספר ובצבא.
יוסי גובר: בתכנית משתתפים מכורים לשעבר לאחר תהליך הכשרה ומיון קפדניים.
יוסי גובר: תקציב שירות בתי הסוהר לצורך מימון פעילות בתחום ההתמכרויות עומד על 2,600,000 שקל.
יוסי גובר: קיבלנו בשלוש השנים האחרונות תמיכה מקרן סקטא-רש"י שסייעה לנו בשנים 2006 ועד 2008, אנחנו מסתייעים ברשות הלאומית למלחמה בסמים מקרן החילוט.
יוסי גובר: אנחנו בשירות בתי הסוהר היינו מעוניינים לתקצב את הפעילות שלנו באמצעות הרשות, דיברנו על כך שזה יהיה בתקציב קבוע ולא רק מקרן החילוט.
יוסי גובר: הרשות למלחמה בסמים ולאלכוהול העבירה לשירות בתי הסוהר סך של 200,000 שקל בשנת 2007 ועוד 450,000 בשנת 2008.
יוסי גובר: הסיוע ניתן לפרויקטים מגוונים כמו ליחידת דרור, רכישת סבוטקס, ביצוע הכשרה לצוותים מקצועיים במסגרת הגמילה ומימון יועץ מטעם הרשות למדריכי הנגמלים.
יוסי גובר: הרשות מסייעת לנו גם בניית הכשרות וקורסים מקצועיים לעובדים.
יוסי גובר: אנו בהחלט רוצים להמשיך לפתח את הקשר הזה עם הרשות.
יוסי גובר: אני חושב שהמאבק בנגע הסמים הוא בהחלט כורח לאומי, זו שליחות חברתית ובהחלט גם מהפן הכלכלי.
יוסי גובר: שירות בתי הסוהר הוא רק מרכיב אחד מתוך אותם תת מערכות שמרכיבות את המערכת הכוללת ואני חושב שאנחנו בהחלט צריכים לשלב ידיים עם כל הגורמים האחרים כדי להתמודד עם התופעה ובמיוחד כשהאסיר משתחרר והוא נקלט בקהילה.
יוסי גובר: להמשיך את קליטתו בקהילה, את ההמשכיות שלו בקהילה כדי להפחית את אחוז הרצדיבזם ולאפשר לו להתמודד ולהיכנס לחיים נורמטיביים.
מוחמד ברכה: יוסי גובר, השאלה שנשאלה על הרצדביזם והשיקום.
מוחמד ברכה: אנא תתייחס בבקשה, גם על האפשרות לשינוי אולי דרך חקיקה ולהעמיד למערכת המשפט את האפשרות של גמילה כחלופה למאסר.
מוחמד ברכה: איך בשירות בתי סוהר מתייחסים לשני הנושאים, איך אתם מטפלים בנושא הראשון ומה התייחסות לגבי השני?
יוסי גובר: העניין שלהעמיד את הגמילה כחלופה למאסר - אני בהחלט חושב שזה רעיון טוב, אבל אני לא חושב שזה נכון לגבי כל האוכלוסייה שאליה אנחנו מתייחסים.
יוסי גובר: האוכלוסייה מאוד מגוונת, היא בהחלט מורכבת מאנשים בעלי התמכרות מאוד קשה שחלקם נעזרים בטיפול תרופתי קבוע.
יוסי גובר: ישנה גם תחלואה כפולה בתוך העניין הזה וזה לא רק התמכרות לסמים גרידא.
יוסי גובר: יש גם קבוצת אוכלוסיה אחרת שאצלה השימוש הוא הרבה יותר מזדמן ויכול שלגבי האוכלוסייה הזאת ההצעה מבחינה משפטית יכולה להיות נכונה וחיונית.
אייל גובר: אני רק רוצה להגיד בהקשר חלופת המאסר, לשירות בתי הסוהר אין עמדה, העמדה היא של אנשי מקצוע אחרים, לשירות בתי הסוהר כשירות בתי סוהר זה פחות מעניינו.
מוחמד ברכה: אתם יכולים למשל לזהות אנשים שהיה עדיף שהם לא היו מגיעים אליכם והיה ניתן לטפל בהם במסגרת אחרת ולא אצלכם?
מוחמד ברכה: אתם בהחלט צד בעניין ובוודאי שאתם לא היחידים.
מוחמד ברכה: נושא נוסף שאולי השר צריך לגבש עליו עמדה יחד עם משרד המשפטים, אולי לאפשר הרחבת הניסיון הקיים בתל-אביב לגבי בתי משפט לסמים.
מוחמד ברכה: אדוני השר היינו מעוניינים שאתם תגבשו דעה בעניין הזה כי זה עולה על השולחן הזה ואנחנו חושבים על שינויי חקיקה וכמובן אנחנו צריכים את עמדתכם ועמדת משרד המשפטים.
יאיר גלר: כדי להשלים את אמירתך או את ההתייחסות שלך לגבי בתי הדין לסמים.
יאיר גלר: ישנו פיילוט מוצלח שנעשה בבית המשפט השלום בתל-אביב, פיילוט שהתבצע במשך ארבע שנים וקיבל כרגע את ברכתה של הנשיאה החדשה.
יאיר גלר: אנחנו כמובן מתכוונים להרחיב ולקדם את הפרויקט הזה.
יאיר גלר: אנחנו מבקשים לקיים את בית הדין לסמים גם בירושלים וגם בחיפה.
יאיר גלר: אני מניח שאנחנו נמצא לכך אוזן קשבת, כי גם בתי המשפט הרי מעוניינים בהרבה פעמים באותו תהליך שיקומי וגמילה, ולא לשלוח אותו דווקא לכלא, כדי שבאמת יהיה ניתן לגמול אותו מסמים ולא שיחזור לאותו מעגל.
יאיר גלר: ברשותך אני מבקש להוסיף כמה מילים נוספות.
יאיר גלר: יושבת כאן החברה הישראלית, יושבת כאן החברה הישראלית במובן שיושב כאן משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
יאיר גלר: אני חושב שכל הנושא של איכות החיים וחוסן חברתי מיוצג פה בחלקו הגדול על ידי האנשים והשותפים הרבים, והמילה סינרגיה היא המילה החשובה ביותר.
יאיר גלר: אדוני השר, אדוני היושב ראש,
יאיר גלר: יש כאן תכנון של הרבה מאוד גורמים שפועלים במטרה לקדם את כל הנושא של המלחמה בסמים.
יאיר גלר: המספרים אומנם בשנים האחרונות לא קטנו, זה יעד מרכזי שלנו להקטין ולמזער את אותו נגע סמים.
יאיר גלר: אבל המספרים מיוצבים ויחסית למצבנו מול העולם המערבי, ואני עושה את ההשוואות האלה כי המספרים סטטיסטית, אנחנו בודקים את עצמנו כל שנה ובכל חודש בכל הסקרים ובכל ההצלבות המודיעיניות האפשרויות, בהחלט השימוש בסמים הוא שימוש רע, הוא שימוש מזיק, הוא שימוש שפוגם במילה איכות חיים הן במעגלים המשפחתיים, הן במעגלי התעסוקה, הן המעגלים החברתיים האחרים.
יאיר גלר: אני חושב שהצלחנו להגיע לאיזה מיצוב, יש כאלה שיהיו מרוצים מהעניין הזה אבל אנחנו כמובן ברשות לא מרוצים מהעניין הזה.
יאיר גלר: זה פוגע בכלל האוכלוסייה אבל יש שתי אוכלוסיות שחשוב לדבר עליהם.
יאיר גלר: א' – ביוצאי חבר העמים השימוש בסמים ובמיוחד באלכוהול הרבה יותר גבוה מאשר ילדי הארץ.
יאיר גלר: או גם משפחות שהם דור שני בארץ.
יאיר גלר: ב' – האוכלוסייה של בני העדה האתיופית, שלצערנו גם הם, אפשר לשייך את זה לתהליכי קליטה, תהליכי הגירה, תרבות, שפה ובעיסוק ההורים בחיפוש עבודה ומיצוב כלכלי.
יאיר גלר: שתי האוכלוסיות האלה ראויות להתייחסות מיוחדת.
יאיר גלר: אין ספק שאם אתה בודק, ואנחנו מנסים לבדוק את עצמנו האם יש יותר בפריפריה, יותר בשכונות חלשות כאלה ואחרות, כאן בעניין הזה אני לא רוצה דווקא להגיד שיש מיקוד באוכלוסייה זו או אחרת או בשכונה זו או אחרת.
יאיר גלר: זה פוגע בכלל האוכלוסייה והמדינה מחויבת לדעתנו לתת את הטיפול הנכון.
יאיר גלר: קבע השר לפני חודשיים בדיון מאוד מסודר אצלו, אנחנו כמובן המלצנו ולא רק שהוא קיבל את ההתייחסות הזו אלא גם הוא חיזק אותה, אנחנו שמנו כיעד מרכזי את הנושא של חינוך ומניעה.
יאיר גלר: כשאנחנו מדברים על חינוך, זה כמובן בשיתוף עם משרד החינוך.
יאיר גלר: נקבעה תכנית אסטרטגית לא מכיתה א' עד כיתה יב'.
יאיר גלר: אנחנו מדברים היום על גן הילדים.
יאיר גלר: היום אנחנו נכנסים לגני הילדים בגילאי 3 ו-4 ומסבירים מה מותר ומה אסור.
יאיר גלר: אנחנו כמובן מנסים למקד את עיקר הפעילות בבני הנוער בגילאי כיתה ט', המגמה שלנו לשלוח את כל תלמידי כיתה ט' לקבל את אותם פרקים בתחום המלחמה בסמים דרך מיזמים שונים, דרך מכורים לחיים והכשרת סגלי חינוך שאנחנו היום עושים עם סגלי הוראה.
יאיר גלר: אין ספק שהמיקוד המרכזי הוא בנוער ואם אנחנו נצליח למנוע את זה בגילאי ה- 13 ו- 14, סביר להניח שהמדינה בטווח של שנים ספורות תצא מאוד נשכרת.
יאיר גלר: אנחנו יודעים שהשימוש, והמספרים כבר צוינו פה, 10% או 10.5% מבני הנוער, ואחר מכן עם הצבא.
יאיר גלר: הצבא עם כל גורמי האכיפה המאוד ברוטאליים שלו כלפי אותו שימוש רע בסמים לא מצליח למנוע את השימוש, אנחנו מדברים על 1 אחוז פחות, אנחנו מדברים שם על 9.5% וזה אומר דרשני.
יאיר גלר: יש כאן עניין שאתה חייב להקדיש הרבה מאוד למניעה.
יאיר גלר: אתה חייב להקדיש הרבה מאוד לחינוך.
יאיר גלר: ככל שנפעל בגילאים צעירים יותר כן ייטב.
יאיר גלר: מעבר לתכנית האסטרטגית יש כמובן גם את הטיפול והשיקום ואתה פנית לשירות בתי הסוהר ולמשטרה שעושים עבודה מאוד חשובה, מני יצחק ציין את החשיבות של תכנית עשרת הצעדים את סעיף האכיפה שהוא חלק מאוד מרכזי בכל המערכה, בכל המלחמה הזאת.
יאיר גלר: בוודאי שיש כאן מרכיב מאוד מרכזי.
יאיר גלר: יש לקונה, אני שם אותה כאן על השולחן, לקונה בתחום השיקום ואנחנו חייבים להגדיר כאחד היעדים בשנים הבאות ולהקדיש משאבים רבים לתחום השיקום.
יאיר גלר: מדינת ישראל יודעת לטפל והמדינה מאוד מתקדמת בתחום הטיפול גם בהשוואה לעולם המערבי, אנחנו יודעים לטפל בהם.
יאיר גלר: אבל האיש יוצא, הוא קיבל את הטיפול בין אם זה ברמה האשפוזית דרך משרד הבריאות, אם זה דרך הקהילות הטיפוליות דרך משרד הרווחה ואם זה דרך הסיוע שהוא מקבל מהרבה מאוד מגורמים אחרים, רווחה ואחרים.
יאיר גלר: הוא יצא חזרה לשכונה ולמשפחה, ובהרבה מאוד מקרים אין הגורם שיקלוט אותו, ישבץ אותו בעבודה, יעקוב אחריו, יסייע לו, יתמוך ברגע של משבר.
יאיר גלר: אנחנו יודעים שזו לקונה וכאן בעניין הזה אני בטוח שהמשרד לבטחון פנים ש מהווה היום מטריה מאוד משפחתית לרשות, אני מניח שהנושא הזה יקבל אצלו את מירב תשומת הלב והמשאבים.
יאיר גלר: אני מבקש לגעת בנקודה נוספת.
יאיר גלר: זיהינו בכל המחקרים את הנזק המוחי ואת הנזק הבריאותי ככזה שמשפיע מאוד על בני הנוער, הוא גורם הרתעה ומניעה מספר אחד.
יאיר גלר: אנחנו משקיעים בזה המון.
יאיר גלר: אנחנו פיתחנו את האינטרנט בהרבה מאוד שפות.
יאיר גלר: רק בשבוע שעבר הוא עלה גם בשפה הרוסית בנוסף לעברית ואנגלית, בקרוב מאוד הוא יצא בשפה הערבית.
יאיר גלר: אין ספק שהאינטרנט היום הוא מכשיר אדיר , גם כל הקמפיין האחרון שלנו הוא מבוסס אינטרנט והוא פונה לצעירים.
יאיר גלר: הלכנו גם להורים משום שלה
יאיר גלר: פתעתנו ולשמחתנו, אלו שתי המילים החשובות, מסתבר שלהורים יש מרכיב הרתעה ומרכיב מניעה מרכזי כשמדובר בשימוש בסמים.
יאיר גלר: דווקא המשטרה הפכה לגורם הרתעתי יותר נמוך מאשר ההורים.
יאיר גלר: כלומר ישנה חשיבות רבה לכל הגורמים המתנדבים, השר רק לאחרונה אתה היית האורח שלנו במודיעין, יושבים הרבה מאוד הורים שאכפת להם והם יושבים ברשויות המקומיות, בתוך הרשויות, בסיוע הרשויות.
יאיר גלר: חשוב מאוד לעודד את העניין של ההתנדבות, זה גם מכפיל כוח.
יאיר גלר: ההתנדבות זה לא רק ערך כלכלי, זה ערך קהילתי, ערך יפה ואמיתי, כאשר ההורה תורם את תרומתו זה חשוב מאוד.
יאיר גלר: נגעתי ברשויות המקומיות ואי אפשר לפתור אותן בלי זה, השותפות הזאת מחויבת.
יאיר גלר: יושב לשמאלך מר פיני קבלו המוכר היטב.
יאיר גלר: המרכז לשלטון מקומי מחויב פה בסיוע והם נותנים היום כתף מאוד משמעותית לעניין הזה.
יאיר גלר: כאשר ראש עיר רוצה להלחם בעניין, ואני אגיד את זה באופן הכי ברור, כאשר ראש עיר רוצה להלחם בעניין יש כאן מכפיל כוח, יש כאן מנוף אדיר ואם נצליח לגייס אותם דרך הפקחים העירוניים ודרך המשטרה העירונית על כל צורותיה ההולכות ומתגבשות ובהובלת השר לבטחון פנים.
יאיר גלר: אני מניח שאם זה יקרה, בוודאות אני יודע שאצל רובם זה יקרה, אני חושב שאנחנו נהייה בתהליך קצר מאוד במקום אחר.
יאיר גלר: אני לא יכול לפתור את השולחן הזה מבלי לגעת בנושא האלכוהול – השר הטיל עלינו לפני כחודשיים להגיש לו תכנית הערכות לאומית, יושבים פה הרבה מאוד גורמים ששותפים לעניין הזה, החינוך, הבריאות, המשפטים, הרווחה, המשטרה ושירות בתי הסוהר, כולם שותפים לעניין הזה של האלכוהול.
יאיר גלר: אלכוהול זה מכת מדינה.
יאיר גלר: מכת מדינה.
יאיר גלר: 5% עד 10% מהתחלואה והתמותה במדינת ישראל , אלו סכומים פנטסטיים של מאות מיליונים שאינם זוכים לפרסום או מטעמים של אינטרסנטיים כלכליים או מטעמים אחרים.
יאיר גלר: חייבים להתייחס לעניין הזה.
יאיר גלר: זו פגיעה במעגלים החברתיים, זו פגיעה במעגלים הכלכליים, אין יותר יכולת להגיד שאנחנו משתמשים בזה והילדים ישתו קצת ולא יקרה שום דבר.
יאיר גלר: זה קורה.
יאיר גלר: ציינת אדוני השר את נושא הנהיגה, יש עוד הרבה מאוד תחומים שאלכוהול גורם בהם לנזק חברתי קשה ביותר.
יאיר גלר: אני חושב שככל שהמדינה תטיב להתחיל לעסוק בזה ותשקיע בזה את המירב ואת המיטב להערכתי נהייה במקום אחר.
יאיר גלר: יושבים כאן כל השותפים ואני סבור שאם נשב בטווח סביר, ואתה אחרי שתאשר את התכניות ותיתן את הכיוונים אני מניח שנוכל להתקדם בנושא הזה ונהייה גם בנושא הזה אור לגויים כמו שאנחנו ידועים היום בתחום הסמים.
יאיר גלר: יש לנו הרבה מה להגיד ויש לנו הרבה מה לעשות.
יאיר גלר: אחד הנושאים שמתרחש כרגע זה נושא החקיקה, אני חשוב שהחקיקה שמסתמנת כרגע היא חקיקה חיובית ואני רוצה לברך על כך.
מוחמד ברכה: אנחנו שמענו ויושבים כאן משרדי ממשלה וגורמים שמעורבים בעניין.
מוחמד ברכה: אני מבקש שהדיון לא יהיה משרד רווחה, משרד החינוך אלא על נקודת הנגיעה לשר לבטחון פנים בשני כובעיו, גם כשר לבטחון פנים וגם האחראי על הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.
מוחמד ברכה: היה לנו דיון של סגן שר הבריאות, יהיה לנו דיון עם שר הרווחה, יהיה לנו דיון עם שר החינוך.
מוחמד ברכה: לכן אני אבקש להתייחס לנקודת המגע של הנושא אליו אנחנו מקדשים את הישיבה הזאת עם כבוד השר.
מוחמד ברכה: אני מבקש לשמוע את משרד האוצר, השר אמר לפני שהגעת שהתקציב שמיועד לרשות הוא כ- 10.5 מיליון, אבל נוספו במסגרת ההסכם הקואליציוני עוד 15 מיליון, זה 25 מיליון.
מוחמד ברכה: התקציב בשנה הקודמת היה 34 מיליון, בשנת 1988 התקציב היה 52 מיליון.
מוחמד ברכה: הנזק שהסמים שגורמים למשק, הנזק העקיף או הישר קרוב ל-7 מיליארד שקל, יכול להיות שההערכה שלכם פחותה.