GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אסייג: זה עבר תו תקן עולמי, הכל כשר והחברה אמיתית והכל אמיתי.
אלי אסייג: בשלב מסוים הם עוזבים את המקום לאחר שסיימו את העבודה.
אלי אסייג: אנחנו נמצאים באזור חודש אוגוסט השנה.
אלי אסייג: אנחנו מקבלים אינדיקציה מהפנמים שיש כוונה של כנופיה שהשתלטה שם על האזור לגנוב את החומר.
אלי אסייג: עשינו הערכת מצב והחלטנו לבצע מעצרים.
אלי אסייג: אנחנו מבצעים מעצרים של שני הפנמים במקום, תופסים את החומר, 108 קילוגרם של קוקאין נקי באיכות גבוהה.
אלי אסייג: מה שחשוב לומר, בהמשך למה שאתה אמרת ומה שאמר מפקד היחידה, שזה אמנם 108 קילוגרם שזאת כמות יפה וגדולה, אבל חשוב לציין שסגרנו כאן צינור מאוד משמעותי של סמים לארץ ולעולם.
אלי אסייג: הכי קל למדוד אותנו בכמות של סמים, אבל לא פחות חשוב למדוד אותנו בזה שסגרנו צינור של הברחת סמים לארץ.
אלי אסייג: נתפסו שם הסמים והם מקבלים אינדיקציה בכל העולם, כאשר חלקם באירופה.
אלי אסייג: המהנדס נמצא בארץ ואנחנו כבר רואים ניסיון להבריח אותו.
אלי אסייג: הם זיהו אותו כחוליה חלשה.
אלי אסייג: הם היו אלה שזיהו אותו כחוליה חלשה - גם אנחנו זיהינו אותו כחוליה חלשה – והם עשו מאמצים כאשר ארגנו לו במיידי דרכון מזויף.
אלי אסייג: תוך כדי – וזה לא קשור לפרשה – עלינו על מעבדת זיוף דרכונים ברמה בינלאומית - ואני עוד לא ראיתי דבר כזה וכבר ראיתי כמה מעבדות - עם מכונות, עם מדפסת מיוחדת, עם מכונות צילום מיוחדות, עם כמות אדירה של המחאות, של תעודות זהות ודרכונים מזויפים.
אלי אסייג: זה לא כל כך קשור לפרשיה.
אלי אסייג: אנחנו מבצעים מעצר ראשוני של הקמב"צית, של המהנדס ושל אדם, ס"ק, שהוא המתווך, שלימים הוא עד המדינה שלנו.
אלי אסייג: עד המדינה פותח לנו סיפור.
אבי נוימן: על הפרטים יש צו איסור פרסום ואני רואה שיש כאן הקלטה.
מוחמד ברכה: יש הקלטה לצורך הפרוטוקול, שזה פנימי.
מוחמד ברכה: אני מבקש שייקחו בחשבון את ההערות של המשטרה כי אנחנו לא רוצים לפגוע לא בתפיסות ולא בשיטות העבודה.
אלי אסייג: אם אפשר למחוק את השם שאמרתי, זה מעולה.
אלי אסייג: אותו אדם מסר על עשר אופרציות של יבוא סמים עם בכירי העבריינים בארץ כאשר חלקם נמצאים בחוץ לארץ בבריחה וחלקם כאן בארץ בבריחה מתיקים אחרים ולא מהתיק הזה.
אלי אסייג: הצלחנו לעצור את כל האנשים שתכננו לעצור בהתחלה.
אלי אסייג: מדובר ב-16 אנשים שנעצרו.
מוחמד ברכה: הערה לפרוטוקול.
מוחמד ברכה: הדברים הרי מתפרסמים.
מוחמד ברכה: כל השמות יופיעו בראשי תיבות ולא שמות מלאים.
מוחמד ברכה: הכל.
אלי אסייג: אני מדבר על עשר אופרציות בכמויות של 200 קילוגרם חשיש, עשרות קילוגרמים של חומר מסוג אייס, קוקאין, כל הסוגים ובכל העולם מאירופה למזרח, ואפילו יצוא של סמים מישראל למזרח הרחוק ומישראל לארצות הברית.
מוחמד ברכה: יצוא מישראל?
אלי אסייג: כן.
אלי אסייג: זה לא קורה הרבה ובצדק אתה מתפלא.
אלי אסייג: אני לא נתקלתי בהרבה תופעות כאלה שמייצאים סמים מהארץ.
אלי אסייג: כלומר, מביאים אותם לארץ, מסליקים אותם ומוציאים אותם.
אלי אסייג: כנראה שזה רווחי במיוחד למזרח הרחוק.
אלי אסייג: על הדרך הוא פתח לנו גם שני מקרי רצח משולש, ניסיון לרצח ורצח בארץ.
אלי אסייג: אלה תיקים ישנים משנת 2000.
אלי אסייג: היום אנחנו עומדים עם 18 נאשמים נגדם הוגש כתב אישום והם במצב של עד החלטה אחרת.
אלי אסייג: זה בקצרה לגבי הפרשיה שניהלנו במשך שנתיים והיא הגיעה לסיומה לפני שלושה שבועות.
מוחמד ברכה: יש לי בינתיים שתי שאלות.
מוחמד ברכה: בעקבות הדברים של ראש היחידה ודבריך שלך, האם ניתן למדוד את האפקטיביות של התפיסות על ידי בדיקת שוק הצריכה?
מוחמד ברכה: זאת אומרת, האם אתם מרגישים שיש השפעה בשטח?
אלי אסייג: כן, כמובן.
מוחמד ברכה: למשל, לא של מחסור אלא של עליית מחירים.
חמד עמאר: יש ירידה בשוק?
חמד עמאר: יש מחסור בשוק?
אלי אסייג: כמובן.
אלי אסייג: ברגע שהמחירים עולים, אתה מבין שיש מחסור.
אלי אסייג: המחיר של הקוקאין, כמו שהסביר מפקד היחידה, הם שילמו עבורו 6,000 דולר וזה היה מדהים כי זה 6,000 דולר מול מאה אלף דולר כאשר היום זה מגיע ל-120 אלף דולר לקילו, שזה נחשב מחיר גבוה מדיי ואפילו גבוה מאוד.
אלי אסייג: יש תקופות שהמחיר יורד ל-80 ואפילו ל-70.
אלי אסייג: בטווח המחירים שאנחנו רואים היום, זה נמצא בפיק אפ הכי גבוה שאני מכיר.
אלי אסייג: אנחנו יודעים את זה מהמקורות המודיעיניים שלנו שנותנים לנו אינדיקציה שכרגע המחירים מאוד גבוהים וזה מסביר את התפיסה שלנו.
אלי אסייג: לא מזמן הייתה תפיסה בחוף, כך שמדובר ברצף של תפיסות.
אלי אסייג: לפני שלושה חודשים תפסנו רשת שהכניסה סמים דרך ירדן כאשר גם כאן אנחנו רואים מכונה משומנת, אמנם לא בקנה המידה הזה של 100 קילוגרם אלא כל פעם שלושה קילוגרם.
מוחמד ברכה: לא במעברים הרשמיים.
אלי אסייג: במקרה הזה זה במעברים הרשמיים.
אלי אסייג: יירטנו את החומר בתחנת הביניים, בספרד.
אלי אסייג: אני לא יכול לומר לך איך זה נעשה כי שם לא הייתה לנו שליטה.
אלי אסייג: מבחינתנו לא הייתה לנו בעיה לעצור אותם באירופה.
אלי אסייג: הוגשו כתבי אישום והיום יושבים עד תום הליכים ארבעה אנשים שהייתה להם רשת מאוד משומנת של יבוא סמים על ידי בלדרים.
אבי נוימן: מה שחשוב בעניין הזה הוא שאני חושב שהתקדמנו לא רק אצלנו אלא גם בעולם.
אבי נוימן: היום, כאשר אנחנו מדברים על העולם ככפר גלובלי, בנושא הסמים יש לזה ממש משמעות.
אבי נוימן: היום המדינות משתפות פעולה בנושא הסמים.
מוחמד ברכה: זה בעקבות שיתוף הפעולה שלהם.
אבי נוימן: כן.
מוחמד ברכה: זאת גם רשת בינלאומית.
אבי נוימן: בדיוק.
אבי נוימן: לפני עשרים שנים אני הייתי מטפל בתל-אביב, בחיפה, אבל לא היה קשר בין תל-אביב לחיפה, אבל לא כך המצב היום.
אבי נוימן: לא מזמן היינו בכנס בינלאומי בצרפת בנושא סמים וישבנו שם עם מדינות שונות, כך שבנושא הסמים אנחנו עוזרים אחד לשני כי העולם מבין שאם לא נעבוד ביחד, יש לנו מישראל יבואנים, יש לנו יצואנים, יש לנו סוחרים וכנ"ל בעולם.
אבי נוימן: אני חושב ששיתוף הפעולה הזה בכל העולם הוא חובה כי יש לסמים יש דרישה.
אבי נוימן: עצרנו רשת אחת גדולה והמחירים עולים, אבל שלאף אחד לא יהיו אשליות, אנחנו לא מונעים את הכניסה של הסם למדינת ישראל.
אבי נוימן: הרשת הנוספת שאנחנו לא תמיד יודעים עליה, כבר מתארגנת.
אבי נוימן: זה כסף וזה כסף גדול וקל.
אבי נוימן: אין כאן זבנג וגמרנו, אין כאן מכה אחת גדולה שניתן ונגמור כי בזמן שאנחנו נותנים מכה אחת, יש את הזרועות האחרות שמתחילות לצאת.
אבי נוימן: לכן זאת מלחמה יום יומית, מלחמה סיזיפית שצריך לתכנן אותה וצריך לעבוד עליה בלי הפסקה.
מוחמד ברכה: איך התפיסות האלה מתקשרות עם מה שהתפרסם לאחרונה סביב ארגוני הפשע הגדולים בישראל?
אבי נוימן: עם זה התחלתי.
אבי נוימן: אם ארגוני הפשע ואנשי הפשע באים ומצהירים בתקשורת דרך עורכי הדין שלהם שהם עסקים לגיטימיים ויש להם באמת עסקים חוקיים ולגיטימיים, והם לא מבינים מה המשטרה רוצה מהם כאשר היא עוצרת אותם מדי פעם, אז באה הפרשיה הזאת ומוכיחה.
מוחמד ברכה: יש חוטים שהובילו לכמה מהם?
אבי נוימן: בוודאי.
אבי נוימן: כמו שאמרתי, ארגון מולנר.
אבי נוימן: נעצר כאן ראש הארגון מולנר שלימים גם שוחרר כי לא היו נגדו ראיות, אבל מספר שתיים שלו בארגון ומספר שלוש שלו בארגון – ג"ו ו-א"ל – שהם עבריינים די בכירים, בזמן שהוא בכלא הם מנהלים את הארגון והחלק שלהם כאן
אבי נוימן: ביבוא הזה הוא מרכזי.
חמד עמאר: האם יש השפעה על תפיסת ראשי הארגון ויש ירידה ביבוא של סמים?
חמד עמאר: האם יש לכם אינדיקציה מאיפה עיקר החדרת הסמים לארץ?
חמד עמאר: מאיזה מדינות, מאיזה יבשות, מאיזה נמלים, האם זה דרך נמלי ים או דרך שדה תעופה, האם זה באמצעות זריקה מעל הגדר כפי שהיה פעם מלבנון?
אבי נוימן: אני חושב שאי אפשר למקד את זה.
חמד עמאר: לא ניסיתם לעשות עבודה כדי שתדעו מהיכן מגיע עיקר יבוא הסמים?
מוחמד ברכה: נשמע את אורית ואחר כך ניכנס לדיון.
אורית נחמני: יש לי תשובות לשאלות שנשאלו כאן.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת עמאר, יש גם נייר שאחר כך תקבל אותו והוא עונה על חלק מהשאלות שלך.
חמד עמאר: לא קיבלתי שום מסמך וגם לא פורסם באתר הוועדה.
בת-שבע פנחסוב: זה היה מיועד ליושב-ראש הוועדה.
אורית נחמני: אני אדבר באופן כללי על תפיסות סמים ועל פעילות המשטרה בכל מה שנוגע לעבירות הסמים.
אורית נחמני: אני רוצה דווקא להתחיל עם תוכנית עשרת הצעדים, תוכנית שיצאה בסוף שנת 2007-תחילת 2008.
אורית נחמני: צוות בראשות ראש חטיבת המודיעין יצר את התוכנית הזאת ביחד עם הרשות למלחמה בסמים.
אורית נחמני: המוטו של התוכנית בעצם היה להחזיר את היוזמה בכל מה שקשור לפעילות בתחום הסמים עם כמה דגשים.
אורית נחמני: דבר ראשון, נקבע יעד ארגון שזה חשוב, יעד תלת-שנתי בתחום פתיחת תיקי יבוא וסחר בסמים, כאשר למעשה בתקופה הזאת היעד הוא להעלות 40 אחוזים בתיקי הסמים.
אורית נחמני: אחר כך אני אציג לכם את הגרף ותראו איך זה נעשה.
אורית נחמני: דבר מאוד חשוב הוא פעילות יזומה נגד הברחת סמים דרך גבולות המדינה והמעברים.
אורית נחמני: לטובת העניין הזה, קודם כל הקימו את יחידת מגן, יחידת מודיעין גבול נגב, תגברו את יחידת יגל בגבול לבנון ואותו הדבר לגבי יחידה 747 בנתב"ג, יחידה שהייתה קיימת אבל תגברו גם אותה לטובת עניין הברחות הסמים.
אורית נחמני: פיתוח פרשיות יבוא סמים בארץ ובחוץ לארץ.
אורית נחמני: זה למעשה מה שהציג כאן
אורית נחמני: ראש הימ"ר וראש מפלג המודיעין כדוגמה לפרשיית סמים.
אורית נחמני: כל הנושא הזה של פרשיות יבוא שאנחנו חלק מהעניין, לסתום צינורות ולחסום קווי הברחה לישראל.
אורית נחמני: טיפול במרכזי סחר והפצת סמים, גם הנושא הזה מטופל.
אורית נחמני: יש מרכזי סחר והפצה במדינת ישראל, יש מרכז ארצי אחד בלוד, יש מספר מרכזים יותר קטנים בשאר הארץ וגם שם נעשית פעילות משטרתית באופן אינטנסיבי.
אורית נחמני: דבר אחרון הוא טיפול במתחמי בילוי.
אורית נחמני: זאת עוד נקודה שהמשטרה לקחה על עצמה לטפל במהלך השנים האחרונות, זה הטיפול בפיצוציות.
אורית נחמני: הממכר של חומרים מסוכנים, סמים ואלכוהול, בפיצוציות, דבר שמביא לאלימות ולעבירות נלוות אחרות.
מוחמד ברכה: יכול להיות שאני שואל שאלה מובנת מאליה, אבל אתם תומכים ביוזמה שלנו להגבלת שעות המכירה?
אורית נחמני: אין לי תשובה על כך.
אורית נחמני: אני רק יכולה לומר לך שבמה
אורית נחמני: לך כל סוף שבוע באמת נעשית פעילות של המשטרה כדי לבדוק שקטינים לא שותים אלכוהול וכולי.
מוחמד ברכה: אחרי שעה מסוימת, לא תהיה מכירה בכלל.
איתן גורני: יש הסכמה בין המשטרה, המשרד לביטחון פנים ובינינו, וגם כמובן משרד החינוך ואחרים.
איתן גורני: יש הסכמה להגיש הצעת חקיקה לכנסת שתגביל את המכירה ותאמר שמשעה מסוימת אי אפשר יהיה למכור.
איתן גורני: זה בוועדה לזכויות הילד, אבל יש לנו דיונים פנימיים.
מוחמד ברכה: לכן אמרתי שזה מובן מאליו.
איתן גורני: יש הסכמה להגביל את שעות מכירת האלכוהול.
איתן גורני: סמים תמיד אסור למכור.
אורית נחמני: דיברנו על עלייה במספר תיקי הסחר בסמים.
אורית נחמני: כמו שאתם יכולים לראות, משנת 2007, שזאת שנת הבסיס, יש עלייה חדה בפתיחת תיקי הסחר ויבוא סמים.
אורית נחמני: הנתון של 2009 הוא הערכה, לאור כמות התיקים שנפתחה עד עכשיו ואנחנו מעריכים שנגיע למשהו בסביבות ה-5,300 תיקי סחר ויבוא סמים, נתון שמהווה עלייה של 60 אחוזים.
מוחמד ברכה: בכל זאת אני חוזר שוב על שאלתי.
מוחמד ברכה: באיזה מידה זה מהווה אינדיקציה גם ליעילות יתר אבל גם להיצע גדול יותר?
אורית נחמני: ברשותך, אני רוצה להמשיך את המצגת ובהמשך תראה כי אני מציגה גם את העלייה בתפיסות הסמים ומה זה נותן לנו.
אורית נחמני: עכשיו אני מדברת על ההרואין.
חמד עמאר: את יכולה לחזור שוב על הנתון הקודם?
אורית נחמני: כן.
אורית נחמני: הנתון מדבר על זה שלקראת סוף שנת 2009 אנחנו נגיע למשהו כמו 5,300 תיקי סחר ויבוא סמים.
אורית נחמני: למעשה יש לנו משנת 2007 עלייה של 60 אחוזים בסך תיקי הסחר ויבוא הסמים.
אורית נחמני: לגבי הסמים.
אורית נחמני: כמו שאמר כבר ראש הימ"ר, הכמות שנכנסת היא רבה יותר מהכמות אותה אנחנו בעצם תופסים אבל יחד עם זאת אם תסתכלו על הגרף – הבאנו גרף של כמעט עשור ואפילו יותר – למעשה החל מהרגע שהתחלנו בתוכנית של חסימת הגבולות, פעילות בגבולות ומעברים על ידי יחידות גבול, יש לנו עלייה חדה בתפיסות ההרואין.
אורית נחמני: אם אני מדברת על הרואין, אם אני מדברת על נתיבי הברחה, ההרואין למדינת ישראל נכנס דרך גבולות היבשה, קרי, ירדן ולבנון.
אורית נחמני: חלק מהסם הוא באמת לצריכה בתוך מדינת ישראל כאשר בשנים האחרונות חלק מהסם הוא לטובת טרנזיט למצרים.
אורית נחמני: זאת אומרת, ההרואין מיובא מירדן, בחלקו הוא מוכפל כאן ומועבר למצרים תמורת חשיש או כסף לשוק הישראלי.
אורית נחמני: אלה בעצם שתי סיבות שגורמים לעלייה.
אורית נחמני: מצד אחד, פעילות של יחידות גבול על הגבול כאשר תופסים יותר, וכשאני מדברת על גבול ירדן, אני מדברת על אורך כל הגבול הפרוץ ובהחלט במעברים רשמיים, שם יש יותר קושי לתפוס את הסמים כי מדובר בהסלקות בתוך רכבים.
מוחמד ברכה: דווקא שם יש יותר קושי?
אורית נחמני: יש קושי כי כדי לתפוס את הסמים צריך לרתך את הרכבים כדי להוציא את הסמים.
אורית נחמני: דווקא במעברים יש פעילות אינטנסיבית עם המכס שעם איש מודיעין מסמן את הרכבים ומבצעים שם פעילות.
זאב ציגלברג: גם הכלבים עובדים.
חמד עמאר: יש לנו שיתוף פעולה עם הירדנים בנושא?
אורית נחמני: יש גם שיתוף פעולה עם הירדנים.
אורית נחמני: יחד עם זאת, חשוב לציין שדרך מעברים רשמיים עוברות בעצם הכמויות הקטנות כאשר לגבי הכמויות הגדולות, יש תפיסות גדולות ואזכיר תפיסה של 78 קילוגרם הרואין, תפיסה אחת גדולה שלמעשה מהווה תפיסת שיא שהייתה לאורך דרום גבול ירדן, בגבול הפרוץ.
אורית נחמני: זה לגבי ההרואין.
אבי נוימן: סליחה שאני מפריע לך, אבל לגבי שיתוף הפעולה עם הירדנים, יכול להיות שיש שיתוף פעולה אבל מתיקים שלנו אנחנו לא מקבלים מהם שיתוף פעולה רשמי.
אבי נוימן: לדוגמה, בלדר שיצא מאיזה מקום ונתפס בירדן והיינו צריכים את החומר, הם לא נתנו לנו את החומר ואפילו לא נתנו דוחות פעולה שמבחינתנו היה חשוב לתיק.
אורית נחמני: הליכי חיקורי דין.
אבי נוימן: לא.
אבי נוימן: אין לנו חיקור דין אתם.
איתן גורני: יש קשר אתם.
אבי נוימן: זאת המילה הנכונה.
אבי נוימן: יש קשר אבל אין שיתוף פעולה.
איתן גורני: יש קשר אבל גם קשיים.
איתן גורני: כאשר אתה יושב עם הירדנים – ויצא לנו לשבת אתם – נשמעו אותן טענות מהצד השני.
איתן גורני: דווקא הקשר הטוב יותר הוא של הירדנים עם המכס.
איתן גורני: דע לך שיש קשר, הוא לא מושלם אבל הוא לא מושלם משני הצדדים.
אבי נוימן: לא מושלם, זאת מילה טובה.
אבי נוימן: אני לא יודע אם זה המקום להעלות את זה למרות שיכול להיות שכאן זה דווקא כן חשוב, כי אם יהיה לנו קשר עם הירדנים, זה יפתור לנו הרבה בעיות.
אבי נוימן: הקשר הנחמד שאנחנו יושבים אתם והם נחמדים, גם אנחנו נחמדים כאשר אנחנו נפגשים אתם, אבל אני צריך דוחות מהם.
אבי נוימן: אם נתפס אצלי בלדר שאני צריך דוחות פעולה, דוחות תפיסה, הם לא מוכנים לתת לי את זה.
אבי נוימן: זה לא עניין של נחמדות אלא זה עניין של קשר שקיים או לא קיים.
מוחמד ברכה: בכל זאת, זה פחות מהקשר עם המצרים.
אבי נוימן: יותר.
אבי נוימן: המעט שיש לנו עם הירדנים, זה עוד יותר ממה שיש לנו עם המצרים.
מוחמד ברכה: הקשר הוא פחות.
אבי נוימן: בטח.
אבי נוימן: עם הירדנים אין לנו קשר, אבל מה שיש לנו זה יותר מאשר יש לנו עם המצרים כי עם המצרים אין לנו קשר בכלל.
אבי נוימן: אם אנחנו נצליח שיהיה לנו קשר, אין ספק שזאת תהיה תרומה משמעותית מה גם שגם העבריינים יודעים את זה והם מנצלים את זה.
מוחמד ברכה: נעשה משהו בעניין?
אורית נחמני: דווקא השנה הזאת היו מפגשים ויש מפגשים עם בכירים במטה הארצי.
מוחמד ברכה: אם אני אפגש עם שני השגרירים, הירדני והמצרי, בעניין הזה, זה יעזור?
אבי נוימן: אני חושב שאם תיקח גם את ראש חטיבת המודיעין שלנו, אין לי ספק שהוא ישמח למפגש כזה.
איתן גורני: כל תרומה תעזור.
חמד עמאר: נקבעה לי פגישה עם השגריר הירדני ולכן שאלתי על הקשר אתם.
איתן גורני: באחד המפגשים מישהו פלט ואמר משהו על כמויות הסמים שנכנסו מירדן ומי שממונה על הסמים בירדן מאוד נעלב וכמעט עזב את הפגישה באמצע.
איתן גורני: זה כאילו אמרנו שהם לא עושים מספיק.
איתן גורני: חשוב לי שאם אתם נפגשים, קודם תאמרו כמה זה טוב וכמה זה חשוב.
חמד עמאר: ודאי.
אבי נוימן: אני חושב שאם תדעו לחזק את זה, זה יוסיף למדינת ישראל.
מוחמד ברכה: נבדוק את זה.
מוחמד ברכה: נבדוק איך לעשות את זה.
אורית נחמני: כאשר אני מציגה את ההרואין לגבי גבולות המדינה, באמת מינואר עד ספטמבר השנה אנחנו תפסנו כ-250 קילוגרם הרואין מתוכם, כמו שאתם רואים, מרבית ההרואין נתפס על גבול ירדן וחלק קטן יותר על גבול לבנון ומצרים.
אורית נחמני: אני מדגישה שההרואין שתופסים על גבול מצרים, זה הרואין שהוא בדרך למצרים ולא הרואין שנכנס אלינו.
אורית נחמני: זה הטרנזיט אותו הסברתי קודם לכן.
חמד עמאר: אנחנו מהווים נקודת מעבר מירדן למצרים.
אורית נחמני: אנחנו.
אורית נחמני: אנחנו מהווים מדינת מעבר מירדן למצרים.
אורית נחמני: בהמשך למה שאמרו כאן נציגי הימ"ר, הכל הוא אופרציה של כסף, אופרציה כלכלית.
אורית נחמני: אם כבר מביאים הרואין מירדן, מכפילים אותו.
אורית נחמני: תחשבו במונחים של כספים.
אורית נחמני: מעבירים חלק למצרים ומקבלים כסף, מקבלים חשיש, ותכף תראו מה קרה לנו עם החשיש.
גלעד נתן: יש אינדיקציה כמה מועבר וכמה נשאר בארץ?
גלעד נתן: הרי זה לא שכל ההרואין עובר למצרים.
אורית נחמני: לא, אין אינדיקציה אלא יש כמות של תפיסות ועל פי התפיסות האלה אנחנו למעשה יודעים שזה הרואין שהיה אמור להגיע למצרים, אבל לומר לך באחוזים, בשלב זה אנחנו לא יודעים.
חמד עמאר: הם יכולים לדעת מה שתפסו, אבל מה שלא תפסו, אף אחד לא יכול לדעת.
אורית נחמני: אני מציינת כאן גם את גבול סוריה.
אורית נחמני: גם בגבול סוריה תפסנו השנה הרואין וזה לא כולל את התפיסה שהייתה לפני יומיים בגבול סוריה, של נדמה לי 11 קילוגרם הרואין.
אורית נחמני: לגבי חשיש.
אורית נחמני: אני מדברת עכשיו על גבול מצרים.
אורית נחמני: את החשיש אנחנו מקבלים למדינת ישראל כאשר מרבית החשיש מגיע דרך גבול מצרים.
אורית נחמני: בגבול מצרים מתקיימת פעילות מג"ב ערבה בשיתוף פעולה כמובן של צה"ל.
אורית נחמני: אם אתם תסתכלו על הגרף שאני מציגה כאן, יש לנו השנה עלייה בתפיסות החשיש כאשר מתוך 1,350 קילוגרם שמשטרת ישראל תפסה, 930 קילוגרם נתפסו על גבול מצרים.
אורית נחמני: זאת אומרת, מרבית החשיש באמת מגיע אלינו ממצרים.
אורית נחמני: יש לנו חשיש בלבנון, מצרים ולא רואים כאן, אבל יש גם את החשיש ההודי שהגיע במכולה, כאשר גם כאן מדובר בפעילות של ימ"ר מרכז.
מוחמד ברכה: מה הנקודה התלולה הזאת?
אורית נחמני: הפיק הזה הוא שני טון שנתפסו בים סוף.
אורית נחמני: זאת עדיין נחשבת תפיסה שלנו, אבל האמת שלא ממש צריך להתייחס אל זה כי זה נתפס בשטח המים הטריטוריאליים, עד כמה שאני זוכרת.
אורית נחמני: זה הפיק.
אורית נחמני: זה לגבי החשיש.
אורית נחמני: יש לכם כאן לסיכום את תפיסות ינואר-ספטמבר 2009 ואני אומר כמה דגשים על הגרף הזה.
אורית נחמני: קודם כל, כמו שרואים, יש ירידה בתפיסות מריחואנה.
אורית נחמני: מה שקורה לגבי השוק של המריחואנה זה שהפסקנו לקבל את הסם הזה.
אורית נחמני: בדרך כלל היינו מקבלים את המריחואנה ממצרים אבל היום יש יותר חשיש ומעט מאוד מריחואנה.
אורית נחמני: לעומת זאת, יש את ההידרו-מריחואנה.
אורית נחמני: יש תופעה חדשה בשנתיים האחרונות של הגידולים הביתיים וגם לזה התייחסו אנשי הימ"ר, כאשר הייתה להם פעילות בבית שמש ותפיסה של מעבדות הידרו.
אורית נחמני: זה יותר רווחי, יותר איכותי, וכנראה שיותר קל ומשתלם.
אלי אסייג: הפער בין מריחואנה רגילה לבין הידרו-מריחואנה הוא מאוד משמעותי.
אלי אסייג: אם אפשר להשיג קילוגרם מריחואנה בין 800 ל-1,500 שקלים, הרי שמחיר ההידרו-מריחואנה מגיע ל-30 אלף שקלים לקילוגרם.
אורית נחמני: איכות הסם היא יותר טובה.
מוחמד ברכה: זה פיתוח תעשייתי?
איתן גורני: אלה חממות ביתיות עם כלים לגיטימיים שקונים בכל חנות שעוסקת בגידולים.
איתן גורני: קונים זרעים ומשקים אותם בכמות מסוימת ובטמפרטורה מסוימת עם לחות ואור.
אבי נוימן: באינטרנט יש את ההוראות איך לגדל את זה וברגע שאתה יודע לגדל את זה, זה כסף יותר טוב מלהביא הרואין מחוץ לארץ.
איתן גורני: הרבה יותר פשוט ויותר זול.
אלי אסייג: אנחנו עכשיו תפסנו מעבדה בבית שמש עם 200 קילוגרם.
אלי אסייג: מפעל, לא מעבדה, וזה שווה להם.
אלי אסייג: זה הרבה כסף.
אורית נחמני: כמו שאמר איתן, יש מחקרים בעולם שמדברים על כך שאיכות הסם גם יותר טובה, אחוז ה-THC - שזה החומר הפעיל – הוא יותר גבוה.
איתן גורני: במקום 2-3 אחוזים, זה מגיע ל-24 אחוזים.
אורית נחמני: לכן גם מדובר בסם יקר יחסית.
איתן גורני: באפקט שלו זה כמעט כמו LSD.
חמד עמאר: כמה מעבדות כאלה נתפסו בארץ?
אורית נחמני: עד היום לדעתי משהו כמו 24 מעבדות או קצת יותר וזה הרבה.
אורית נחמני: אם אני מדברת במונחים של שנים קודמות, התחלנו עם ארבע, חמש, שבע מעבדות אבל היום אנחנו מגיעים כמעט ל-20 וכמה מעבדות.
אלי אסייג: אם פעם היה מדובר בחדר קטן, היום מוצאים מוסכים ואולמות.
חמד עמאר: איך אפשר להסוות דבר כזה?
אורית נחמני: בדירות מסתור.
אלי אסייג: פינה בבית שמש שאף אחד לא מגיע אליה.
אבי נוימן: באזור התעשייה בבית שמש, מחסן בגודל חמישה חדרים וכל חדר כזה הוא עם תאורה, עם עציצים, עם מאות עציצים.
אבי נוימן: פשוט צריך לראות את זה כדי להבין.
אבי נוימן: מדובר במפעל לגידול מריחואנה והוא מתחת לאף בתוך אזור תעשייה.
אבי נוימן: המקום סגור, לא צריך חלונות, אלא רק טמפרטורה מסוימת כאשר ההוראות באינטרנט וכל ילד יכול לקרוא אותן ולדעת להפעיל את זה.
אבי נוימן: אם הצלחת בזה, אתה פשוט עושה כסף בכמות עבורה כולנו כאן עובדים כל החיים.
אורית נחמני: זה לגבי המריחואנה.
אורית נחמני: דבר אחרון, לגבי האמפיטמינים.
אורית נחמני: יש ירידה בתפיסות האקסטזי אבל לעומת זאת יש שני דברים לגבי אמפיטמינים.
אורית נחמני: האחד, הקפטגון שהוא סוג של אמפיטמינים, למעשה זה אמפיטמין שמגיע אלינו דרך גבולות היבשה, או ירדן או לבנון, וזה יחסית חדש אצלנו ונכנס בשנה-שנתיים האחרונות.
אורית נחמני: בשנה שעברה הייתה לנו תפיסה של 80 אלף טבליות כאלה והשנה יש תפיסה של 3,000 טבליות כאלה.
אורית נחמני: יחסית אצלנו זה חדש.
אלי אסייג: כאן אולי תוכל לעזור לנו, יושב-ראש הוועדה.
אלי אסייג: הסמים הסינתטיים, כל פעם מוצאים להם איזשהו רכיב כימי, אבל עד שאנחנו מחוקקים ומכניסים אותו לפקודה, עובר זמן.
מוחמד ברכה: בשבוע שעבר הנחנו הצעת חוק שדיברה דווקא על העניין הזה.
מוחמד ברכה: אני מציע שתעיינו בהצעת החוק ואם יש לכם הצעות, אפילו שההצעה אושרה בקריאה טרומית, אפשר להכניס את השינויים הנדרשים לאחר מכן.
אלי אסייג: נכנסות כמויות לא קטנות של כדורים כאשר לכאורה אין כאן עבירה אלא זה דבר לגיטימי שנמכר בקיוסק.
מוחמד ברכה: אתה צריך כל הזמן לרדוף אחרי הפיתוחים החדשים.
אלי אסייג: כל הזמן אנחנו ב-דיליי.
אלי אסייג: אם היה אפשר למצוא איזשהו פטנט משפטי להתגבר על זה, זה היה מועיל.
אורית נחמני: עכשיו יש.
מוחמד ברכה: תיקח את הצעת החוק ותנו חוות דעת.
איתן גורני: עובדים על זה.
אורית נחמני: דבר אחרון הוא המטמפטמין, תופעה חדשה בשנה האחרונה.
אורית נחמני: אלה תפיסות של המכס לגבי כדורי מטמפטמין.
אורית נחמני: אני מדברת אתכם על טבליות חומות, אדומות, ירוקות שנשלחות מתאילנד לישראל, מכונות יב"א.
אורית נחמני: מדובר במשלוחי סמים - ואחר כך אם נציג המכס ירצה, הוא ירחיב בנושא – כי זה סם לכל דבר.
אורית נחמני: המשלוחים נשלחים למדינת ישראל ועד היום תפסנו יחסית כמות גדולה, אבל זה בהחלט מהווה תופעה מדאיגה כי מדובר בסם קשה שיש לו תופעות לוואי קשות.
אורית נחמני: זה חדש ולא היה עד היום במדינת ישראל.
אורית נחמני: מי שצורך את זה, נכון להיום, זאת הקהילה התאילנדית הזרה שעובדת במדינת ישראל.
מוחמד ברכה: זאת הסוואה של מה?
אורית נחמני: זאת לא הסוואה.
אורית נחמני: זה סם שהם שולחים אותו לארץ מוסלק בכל מיני מוצרי קוסמטיקה וכולי.
אורית נחמני: הם שולחים את זה לכאן כדי להשתמש.
אורית נחמני: זה נותן להם תמריץ לעבודה.
איתן גורני: אלה אמפטימינים לכל דבר.
אורית נחמני: נכון.
איתן גורני: מעורבים בקופאין.
אורית נחמני: זה נותן להם כוח ומרץ להמשיך בעבודה שלהם, שזה חלק מהתרבות התאילנדית דרך אגב.
איתן גורני: אנחנו נתקלנו בזה בתאילנד.
זאב ציגלברג: אם נדבר על היב"א, כמעט מדי יום יש תפיסות.
זאב ציגלברג: הכלבנים תופסים את זה כאשר זה מוסלק בסבונים ובשמפו.
מוחמד ברכה: אני עדיין תחת הרושם של הביקור אצלכם.
זאב ציגלברג: אתה רואה, עשינו רושם טוב.
מוחמד ברכה: ממש.
זאב ציגלברג: בכל מקרה, הכמויות הן יחסית קטנות אבל יש בעיה לטפל בזה.
זאב ציגלברג: אם כל פעם מביאים 100-200 טבליות, זאת בעיה לתחנת משטרה עם כוח האדם שיש לה להתחיל לטפל בזה בכל מיני מושבים בהם נמצאים התאילנדים.
זאב ציגלברג: בכל מקרה, היו לנו מהתחלת השנה ועד עכשיו 36 תפיסות של יב"א, שזה משהו כמו 14 אלף כדורים.
זאב ציגלברג: התאילנדים משתמשים בזה אבל הסכנה היא שזה יזלוג גם לשוק המקומי.
זאב ציגלברג: הכדור הוא מאוד יקר ועולה משהו כמו 250 שקלים.
זאב ציגלברג: אני לא יודע איך התאילנדים יכולים להרשות לעצמם לקנות את הכדור הזה, אבל זה קורה.
זאב ציגלברג: הכדור כולל 20 אחוזים אמפטמין ו-80 אחוזים קופאין, נקרא לזה כך, ועוד כל מיני דברים בפנים.
אורית נחמני: זה סם לכל דבר.
זאב ציגלברג: כן.
זאב ציגלברג: זה סם לכל דבר והם משתמשים בו כמו ששותים רד בול ומשקאות מעוררים.
זאב ציגלברג: על יתר התפיסות, דובר כאן.
גלעד נתן: היבוא הוא כזה שתאילנדים שולחים לתאילנדים?
זאב ציגלברג: אני לא יודע מי שולח.
זאב ציגלברג: השמות הם תאילנדים כאשר חלק מהם הם שמות פיקטיביים וחלק לא.
אורית נחמני: הם שולחים דרך המעבידים.
אבי נוימן: זה מגיע בדואר מכיוון המזרח.
אורית נחמני: לכאורה מדובר במשלוח תמים.
אבי נוימן: לפני חודש תפסנו אצלנו במושב תאילנדית שקיבלה משלוח של 3,000 כדורים והיא פשוט בעבודה שלה בשדות בין היתר גם מוכרת את הכדורים האלה לתאילנדים.
אבי נוימן: שוב, זה יותר ממה שהיא תרוויח מעבודתה בשדות.
אלי אסייג: פעם היו מחלקים שוקו ולחמניה, אבל נותנים להם כדור כזה.
איתן גורני: אנחנו מדברים על אנשים שעובדים 12 שעות ביום.
אלי אסייג: לא 12 שעות אלא 16 שעות ו-18 שעות.
מוחמד ברכה: אבל מדובר ב-250 שקלים לכדור.
מוחמד ברכה: זה לא משתלם גם מבחינת תפוקת העבודה.
זאב ציגלברג: לנו זה עולה 250 אבל לעובדים האלה הוא עולה פחות.
חמד עמאר: זה מגיע גם לשוק המקומי?
אורית נחמני: עד כמה שאנחנו יודעים, לא.
איתן גורני: שלא יהיה ספק, זה יזלוג.
איתן גורני: כל דרום מזרח אסיה מוצפת ביב"א הזה.
אבי נוימן: כאשר אנחנו מדברים כאן בגדול, הרי בסך הכל אנחנו מציגים כאן תפיסות ומציגים כאן את העבודה שלנו והצגנו כאן את אחת התפיסות הגדולות שלנו, אבל אני חייב לומר שמי שהוא נרקומן, היה נרקומן, יישאר נרקומן.
אבי נוימן: זה קשה לי לומר את זה וזה כואב לי לומר את זה, אבל לאורך השנים הארוכות שאני משרת במשטרה, לצערי הרב אני כל הזמן מטפל בנרקומנים.
אבי נוימן: בסך הכל הרבה מהעבריינים הם נרקומנים.
אבי נוימן: גם כאלה שהולכים לגמילה והם נגמלו, כל נרקומן אמיתי יאמר לך שגם כשהוא נגמל, כל יום שלו הוא הפחד והרצון לקחת את הסם.
אבי נוימן: לצערי הרב אחוזים מאוד מאוד גבוהים חוזרים לסם.
אבי נוימן: כלומר, המשתמשים בסם לא הולכים ומתמעטים אלא כל הזמן המספר הולך וגדל.
אבי נוימן: הדרישה לסם היא כל הזמן עומדת על הפרק.
אבי נוימן: אני כבר לא מדבר על הנוער שבגיל 15-16-17, הדבר הכי IN הוא למרוד ולהשיג את הכדור ואת המריחואנה.
אבי נוימן: כאן זה גם עניין של חינוך ולא רק עניין של משטרה שאנחנו כל היום נתפוס את בני הנוער.
אבי נוימן: יש כאן עוד כל מיני אלמנטים.
אבי נוימן: לכן אני אומר שצריך לחלק את כל הנושא הכבד הזה של מלחמה בסמים ולפעול בדרך של חינוך, הסברה, תפיסות, עבודה סיזיפית.
אבי נוימן: אני יכול להציג כאן תפיסות כל יום.
אבי נוימן: הלוואי וימ"ר מרכז יתפוס כל יום מאה קילוגרם ולא רק פעם בשנה, אבל לא נפתור את בעיית הסמים במדינת ישראל לכן אני חושב שאנחנו צריכים לראות את כל הנושא הזה בהיבטים יותר רחבים ולראות איך פועלים.
מוחמד ברכה: זה בדיוק התפקיד של הוועדה הזאת.
מוחמד ברכה: הוועדה היא נקודת החיבור של הרבה משרדים והרבה גופים ממלכתיים שאמורים לעסוק בעניין הזה.
מוחמד ברכה: להבדיל מהרבה נושאים אחרים, למשל בעניינים של משרד התעשייה והמסחר, אתה פונה אל משרד התעשייה והמסחר ואתה פותר שם הכל מ-א' ועד ת'.
מוחמד ברכה: כאן מדובר במשרד החינוך, במשרד הבריאות, במשרד לביטחון פנים, ברשות וכולי.
מוחמד ברכה: לכן אתה בהחלט צודק.
מוחמד ברכה: אנחנו כאן מתמקדים בשאלה הזאת, אבל בכל זאת עדיין עומדת השאלה שעדיין אני לא מצליח למצוא את התשובה מהדברים שלכם.