GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: מה חסר בעניין הזה?
יאיר גלר: בעניין הזה אני חושב שאתם כבר למעשה בסיום וצריך לברך על זה, אני חושב שהכיוון הוא מאוד נכון.
יאיר גלר: יש לי כאן כמה נושאים קטנים ואני משאיר אותם ,כמו הנושא של כפר איזון, מסד נתונים, כל נושא קהילה והמשפחה.
יאיר גלר: אני מציע להשאיר את הדברים.
יאיר גלר: האלה למקום אחר.
יאיר גלר: אלה הם הדברים שלי והיה חשוב לעלות אותם פה לפניך.
סימה חבר: אני מבקשת לומר שלנו בהבטחת הכנסה יש שיתוף פעולה מאוד טוב עם משרד הרווחה.
סימה חבר: אנחנו מאשרים קצבת הבטחת הכנסה למכורים רק במוסדות עם רישום של משרד הרווחה או של משרד הבריאות, כך שאנחנו כפופים לפיקוח שלהם.
יצחק הרצוג: עולה שאלה לגבי הערת היושב ראש, היו זמנים - - - אולי ניתן לנחום איצקוביץ להשיב על כמה נקודות שרצית לעלות ואז נחזור למוסד לביטוח לאומי.
נחום איצקוביץ: לא התייחסתי לתכנית הפיתוח, איריס פלורנטין יכולה לומר.
נחום איצקוביץ: אנחנו כן קיבלנו תוספת תקציבית בניגוד להרבה משרדים ועל כך צריך לברך.
נחום איצקוביץ: יש לנו תכניות ממוקדות ואיריס פלורנטין יכולה להרחיב על הליכי מכרז.
נחום איצקוביץ: סוף סוף אושר התקציב ואפשר ללכת לקראת ביצוע.
נחום איצקוביץ: אנחנו נאיץ את התהליכים.
נחום איצקוביץ: לגבי הנושא שמאוד מציק לנו, הנושא של הרשויות החלשות.
נחום איצקוביץ: יתכן ונוכל לשנות את ה- matching.
נחום איצקוביץ: אבל מה שאנחנו עושים ועשינו כבר לרשויות, זה בכל פרויקט חדש שאפיינו אותנו כפרויקט חדש ושאושר, נתנו השתתפות של 5% בלבד.
נחום איצקוביץ: ברשויות 1 ו- 2 עשינו את זה גם בתכנית לאומית לנוער בסיכון ושם זה רשויות 1, 4 שנתנו 100% השתתפויות בלי הרשויות.
נחום איצקוביץ: זה אושר ויש תכנית חמש שנתית בעניין.
נחום איצקוביץ: אנחנו גם חושבים שניתן לקחת מהתכנית הלאומית לנוער ולילדים בסיכון שהיא בהיקף של מיליארד שקל במשך השנים הקרובות, לקחת תכניות מסוימות בתוך הקהילה לנוער ולקצות משם משאבים בלי matching, וזה מחייב כמובן שהנעה של התהליכים תהייה עליכם, על ידי איריס בתוך התכניות.
נחום איצקוביץ: אנחנו נתנו את זכות הבחירה לתכניות לרשות המקומית בניגוד לזה שהממשלה מכתיבה מלמעלה אנחנו אמרנו להם תציעו אתם את התכניות.
נחום איצקוביץ: לרשות המקומית יש את זכות הבחירה.
נחום איצקוביץ: ברשות מקומית שיש בה את הבעיה הזאת צריך להניע את התהליכים הפנימיים.
נחום איצקוביץ: אנחנו גם ננחה בוועדת ההיגוי, אני עומד בראש התכנית הלאומית, אני אנחה את וועדת ההיגוי להתייחס גם לסוגיית הסמים והאלכוהול בתכניות של ילדים ונוער וסיכון.
יצחק הרצוג: זה בהנחיה.
נחום איצקוביץ: להקצות משהו מתוך זה וזה ייתן מענים לחלק מהדברים שאמרת.
נחום איצקוביץ: חוץ מזה צריך הרבה אוויר.
מוחמד ברכה: וכסף.
נחום איצקוביץ: אם יש אוויר יש גם כסף.
יצחק הרצוג: היושב ראש שאל איפה הכשל.
מוחמד ברכה: אני מבקש קודם הדיון הענייני משהו שהוא לא ענייני.
מוחמד ברכה: למנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי הייתה עמדה לא להגיע לכאן?
יצחק הרצוג: יכול להיות שזה כתוצאה מאילוצים עובדתיים והיו לה סיבות מספיק טובות לא להיות כאן.
יצחק הרצוג: חד משמעי.
יצחק הרצוג: היות ואני השר הממונה אני יכול לענות.
יצחק הרצוג: אני יכול להגיד לך כשר הממונה, שלהפך ההנחיה למוסד לביטוח לאומי, והמנהלת הכללית הזאת במיוחד מכבדת מאוד את עבודת הכנסת והוועדות.
סימה חבר: לגבי השאלה שעלתה כאן בנושא הנכות הכוונה היא לאחוזי הנכות, או שאתם רוצים לשמוע - - -
יצחק הרצוג: אנחנו הולכים לדון בזה בשבוע הבא.
יצחק הרצוג: אני מבקש שהוא יוצג ושגם הוועדה תדע בשבוע הבא איפה יש פער.
יצחק הרצוג: הרי כשאדם נמצא בטיפול הוא צריך אחר כך גם לעבור תהליך שיקום, הטענה היא שזמנית הוא מאבד באיזה מקום את מקור ההכנסה, צריך לעשות אנליזה ולהבין מה הנוהל ומה צריך לעשות והיכן יש כאן בעיה.
חיים מהל: הגדרת סטאטוס במצב הזה.
יצחק הרצוג: חיים מהל, איזו הגדרת סטאטוס?
חיים מהל: למשל מי צריך להגדיר אותו כנכה באופן זמני, ישנה התנגדות של המוסד לביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: אני יודע שהמוסד לביטוח לאומי מתנגד, צריך להבין למה ועל זה יהיה הדיון בשבוע הבא.
יצחק הרצוג: אבל צריך לתת פתרון.
יצחק הרצוג: כמה כאלה יש לך היום שמקבלים הבטחת הכנסה?
סימה חבר: אם אנחנו מחברים גם את מי שהוא בלתי ניתן לגמילה שהוא אלכוהוליסט או נרקומן.
סימה חבר: יש לנו בסך הכלל 3,500 כאלה שנמצאים במסגרות גמילה.
סימה חבר: בשוטף.
יצחק הרצוג: את יכולה לדעת כמה חדשים יש בכל שנה?
סימה חבר: זה פחות או יותר מספרים די מאוזנים, זה גם סכום חודשי.
סימה חבר: היום בתום שנה או שנה וחצי של טיפול אנחנו מחזירים אותם לחפש עבודה.
סימה חבר: זאת אומרת שכל עוד הם במסגרות - - -
יצחק הרצוג: מה אגף השיקום שלכם עושה בעניין?
סימה חבר: כרגע אין שיתוף פעולה ואני מבינה שעל זה הדיון.
יצחק הרצוג: זה הזמן לחשוב על שיתוף פעולה, גם אגף השיקום.
מוחמד ברכה: לא שמענו את דעתו של השר בעניין החקיקה.
יצחק הרצוג: מיד נדבר על זה.
חיים מהל: אני מבקש לעלות עוד נקודה אחת.
חיים מהל: עם השנים הוקם מערך מאוד יפה וראינו את זה פה שהמערך הלך וגדל, עם המכורים היותר קלים אנחנו מצליחים.
חיים מהל: הנותרים, והם הרבה, הם אלה עם בעיה נוספת ומה שנקרא תחלואה כפולה שיש להם גם בעיה פסיכיאטרית, הם נשארים ואיתם קשה יותר להתמודד.
חיים מהל: יפה עשה משרד הרווחה שנתן מכסות בנושא של קהילה טיפולית ספציפית.
חיים מהל: אבל עדיין כשאני רואה מה מגיע אלינו כמעט מדי יום לשולחן - אנשים פרובלמאטיים, שלא מסתגלים למערכת, שלא מתקבלים או שלא קולטים אותם ואלו הם האנשים עם הבעיות האלה.
חיים מהל: כאן המערכת צריכה להמשיך לתת פתרונות.
חיים מהל: כבוד השר היה בכפר איזון לפני שנתיים לדעתי, ודיברנו על שיתוף פעולה, לא יתכן שאדם שהבן שלו במצב פסיכוטי על רקע שימוש בסמים צריך להשקיע עשרת אלפים בחודש.
יצחק הרצוג: חיים מהל, אנחנו לקראת סיום העניין, זו בעיה בירוקרטית וזה לא שנתיים זה שנה וחצי אם איני טועה.
יצחק הרצוג: זה נתקל בסבך הבירוקרטיה הישראלית, אנחנו לקראת בשורה.
יצחק הרצוג: מתי הדיון שלך עם המנהל הכללי?
איריס פלורנטין: היה כבר דיון עם המנהל הכללי, אני לוקחת את תעריף יחד עמותה לוועדת תעריפים - - -
יצחק הרצוג: חברים אנחנו לקראת סיום של משהו היסטורי.
בנימין אברג'יל: אני מבקש להתייחס לנקודה אחת לפני שאני אציג קצת את הפעילות של הפורום.
בנימין אברג'יל: בעיקר אני מבקש להתייחס לדברים שנאמרו כאן על ידי איריס פלורנטין ויאיר גלר.
בנימין אברג'יל: נשאלת השאלה למה למרות כל השירותים שקיימים היום, וקיימים היום הרבה מאוד שירותים.
בנימין אברג'יל: מאז שאני הייתי "במלכישוע" בשנת 1991 באמת הוקמו כל כך הרבה שירותים כמו שאיריס פלורנטין תארה כאן.
בנימין אברג'יל: בכל זאת למה אין אלפים, לא מאות כמוני שמצליחים לצאת מהמעגל הזה?
בנימין אברג'יל: לא רק במובן שלצאת מהעולם של הסמים אלא גם להשתקם במובן של לימודים, לימודים גבוהים, אקדמאיים, להשתלב בשוק העבודה, להקים משפחה, להשתלב בחברה באופן שיאפשר להם לא להזדקק יותר לשירותים האלה שבתחילת הדרך הם מאוד צריכים אותם, וכמובן שצריך לתת אותם.
בנימין אברג'יל: הנושא הטיפולי היום בארץ באמת מאוד מתקדם, בכל זאת ישנה בעיה שלא הרבה חבר'ה מצליחים לפרוץ את המעגל הזה ולשאוף להתקדם לדברים נוספים.
בנימין אברג'יל: אני חושב שהבעיה הזאת, ישבנו ואנחנו יושבים יחד איריס פלורנטין, פאולה והרשות ויושבים לא מעט, כמעט ארבע שנים וגם עם חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי שהייתה ממובילי החוק של פגועי הנפש.
בנימין אברג'יל: ישבנו וכתבנו שעות על גבי שעות הצעת חוק שכוללת הקמה של דברים שיכולים להוות פריצת דרך לדברים שעדיין אינם קיימים.
בנימין אברג'יל: הרעיון לקדם את הצעת החוק הזאת, ההצעה קיימת והיא כתובה.
בנימין אברג'יל: יש בה מסגרות שיקומיות שכוללות לימודים, מפעלים מוגנים, כוללות דברים רבים.
דני בודובסקי: ראשית, אני מברך על שיתוף פעולה מאוד טוב שמתקיים עם משרד הרווחה, גם ברמה האישית וגם ברמה המקצועית לכל אורך הדרך.
דני בודובסקי: כמה נקודות הערות, נושא של העדר סל שיקום, הוא עלה מכמה גורמים והוא נושא מאוד מהותי שחשוב להסדיר לא רק תקציבית אלא גם במה שנקרא ברמה המוסדית.
דני בודובסקי: לגבי מחשוב, זו בעיה שקיימת אצלנו אבל גם במסגרות שלכם, העדר מערכת תשתית מחשוב שתאפשר קבלת והסדרת בסיס מידע.
יצחק הרצוג: אני לא מודע שישנה בעיה, אני אשמח לקבל ממך איריס נייר עבודה.
יצחק הרצוג: אני לא יודע שיש אצלנו בעיית מחשוב.
יצחק הרצוג: תגדיר את הבעיה ונפתור אותה יחד.
יצחק הרצוג: תציע, ונערוך מפגש אתה אנחנו ובריאות.
דני בודובסקי: אנו עוסקים בפיתוח ותרגום של כלי שיוכל להוות בסיס לעבודה, כלי שתוקף בינלאומית, שיהיה בסיס לבניית תכניות שיקום ויוכל לאפשר ולעזור לנו וגם לכם בקביעת המדיניות.
דני בודובסקי: מיזם נוסף, הוצאת נשים מהזנות, הוקצו למיזם הזה עשרה מיליון שקל, שנתית, על ידי ראש הממשלה.
דני בודובסקי: לצערי שקל לא הוקצה לנושא של גמילה.
יצחק הרצוג: אני מציע שזה יהיה בדיון נפרד כי אני לא בטוח שההערכה שלך נכונה.
יצחק הרצוג: אני יודע שהמיזם הזה מזמן כבר מעל עשרה מיליון שקל, זה בוועדה למעמד האישה.
יצחק הרצוג: אין לי פה מספיק נתונים.
יצחק הרצוג: אתם הערתם, למי הערתם?
חיים מהל: גם אני הערתי למובילים עוד בשלב הראשון.
יצחק הרצוג: כל הכנסת התעסקה בזה, כל הממשלה התעסקה בזה.
יצחק הרצוג: אני לא יודע שיש בעיה, אני אשמח לקבל מאיריס פלורנטין נייר שמפרט את הבעיה.
יצחק הרצוג: נעלה את זה בוועדת ההיגוי.
דני בודובסקי: הערה אחרונה ואני אומר אותה לכולנו, ה"נופלים בין הכיסאות", המערכת שקיימת היום היא מערכת אבחונית אבל ישנם כאלה שמבחינת מענה ארוך טווח ממשיכים להיות "נופלים בין הכיסאות".
יצחק הרצוג: אני מודה על הדיון.
יצחק הרצוג: אנחנו רואים שבדיון כזה עולים דברים שכל הזמן עדיין מחייבים שיפור.
יצחק הרצוג: אני ישבתי עם בני בודובסקי על החוק שלו והבעיה היא "שתפסת מרובה לא תפסת", אין היום כאן אף גורם שמסוגל להרים את החוק הזה במתכונת הקיימת של מבנה השלטון ובעיות האוצר שיש לכולנו.
יצחק הרצוג: צריך לשאוף לשיפור המצב הקיים, אבל זה טוב שאתה מנסה לקדם את זה.
יצחק הרצוג: אין לי בעיה לחוקק את זה אבל צריך להבין שהרשות הוקמה בשביל שיתופי פעולה.
יצחק הרצוג: השאלה אם זה בא להחליף את הרשות או בא להשלים את עבודתה.
יצחק הרצוג: מישהו צריך להגדיר מה זה אותו שיתוף פעולה.
יצחק הרצוג: עובדה שיש שיתוף פעולה ועובדה שמדברים כאן על שיתופי פעולה.
יצחק הרצוג: יכול להיות שצריך לבחון את הכלים המינהלים של שיתופי פעולה כמו וועדות היגוי או פורומים אחרים.
יצחק הרצוג: אני לא כל כך יודע איזה, הבנתי שיש מספיק שיתופי פעולה.
יצחק הרצוג: אני צריך להבין איפה החסר או איפה הלקונה שאתה מאפיין.
יצחק הרצוג: אדוני היושב אני מציע שאחרי שתגמור את הסבב עם כולם ותרצה לעשות פגישה עם השרים או המנהלים הכלליים, אני בא.
יצחק הרצוג: חשוב שאתה תאמר לנו איפה חסרים דברים.
מוחמד ברכה: העניין שהנושא נמצא בטיפול בכמה משרדים זו בעיה.
מוחמד ברכה: התחבורה נמצא בתחבורה , התעשייה נמצאת בתעשייה.
יצחק הרצוג: זו בעיה שקיימת מקדמת דנא, אי אפשר להגיד שבגלל זה זה רע.
יצחק הרצוג: אנחנו קיבלנו את הדברים האלה מהרשות ועובדה שזה קודם.
יצחק הרצוג: בסך הכל בציר הזמן זה קודם.
יצחק הרצוג: הרשות קיבלה גם כן דברים.
חיים מהל: אנחנו הקמנו יחידת נשים, שלב העברה.
יצחק הרצוג: אני הצעתי למנהל הכללי ואני מציע גם ליאיר גלר ליצור ממשק של מטה מנהל כללי מול מטה מנהל כללי.
יצחק הרצוג: תיזום על כל הנושאים ותלך על זה וזה בוודאי יכול לעזור.
יצחק הרצוג: אנחנו רוצים שיתוף פעולה טוב.
יצחק הרצוג: עניין האלכוהול ללא ספק מחייב שדרוג, אני אדחוף את זה בתוך המשרד, חד משמעית.
יצחק הרצוג: לגבי ההערה לתכנית הזנות, אני אבדוק אותה.
יצחק הרצוג: לגבי המוסד לביטוח לאומי אני אבדוק לקראת הדיון שלכם עם המנהלת הכללית.
יצחק הרצוג: יש לי גם בעיות עם הקרנות של המוסד לביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: נכון לעכשיו הקרנות של ביטוח לאומי לא נותנות למתקנים שעוסקים בגמילה מסמים, הם טוענים שזו לא מחלה.
יצחק הרצוג: אני טוען שזו מחלה מבחינה משפטית.
יצחק הרצוג: בנושא הקרנות יש ויכוח מאוד קשה ואין לי שום בעיה שזה יעלה בשבוע הבא לדיון בוועדה.
יצחק הרצוג: נבה
יצחק הרצוג: ער מדוע קרנות המוסד לביטוח לאומי חושבות שזה לא בסל שלהם, לסייע לפחות חלקית בתכניות שקשורות למקרי סמים.
יצחק הרצוג: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.
מוחמד ברכה: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, והיום בהשתתפות המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי, הגברת אסתר דומיניסיני.
מוחמד ברכה: על סדר היום, בחינת שינוי מעמדם בביטוח הלאומי של המכורים לסמים.
מוחמד ברכה: הנושא הזה עלה מידי פעם בישיבות הוועדה בתקופה האחרונה, בעצם מאז שהתחלנו בנושא.
מוחמד ברכה: ההכרה בחלק מהאנשים כחולים, כנכים שתאפשר את השתלבותם בחיים הנורמליים ויציאה אמיתית ממעגל הסמים.
מוחמד ברכה: לא רק שהגמילה תהייה רק כמה חודשים ואחר כך הנגמל יתקל בקיר אטום ויחזור למקום ממנו הוא בא.
מוחמד ברכה: אני מציע שנתמקד היום בסוגיה זו.
מוחמד ברכה: אני נותן לכבוד המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי את הבמה וכמובן גם כדי סקור את הנעשה היום בביטוח הלאומי.
אסתר דומיניסיני: בוקר טוב לכולם.
אסתר דומיניסיני: תודה על הדיון ואני חושבת שהנושא של המתמכרים והטיפול במתמכרים לסוגיהם, כמובן גם סמים וגם אלכוהול ודברים אחרים, זה נושא חשוב ומרכזי מאוד במדינת ישראל.
אסתר דומיניסיני: ההשלכות שיש לאוכלוסיית המתמכרים על החברה בישראל הן כבדות המשקל.
אסתר דומיניסיני: אין ספק שכולנו יחד צריכים להשתמש במגוון הכלים העומדים לרשות כל אחד מהגופים כדי להתמודד עם התופעה הזאת, כדי להביא לשיקום האנשים האלה וחזרתם לעולם העבודה ולחיים נורמטיביים ולהיות חלק מהחברה.
אסתר דומיניסיני: כל השקעה בתחום היא בעלת משמעות והיא נושאת דיבידנדים משמעותיים כי בסופו של יום הנזק שנגרם על ידי האוכלוסייה הזאת למדינת ישראל הוא כבד משקל.
אסתר דומיניסיני: גם במובן הכלכלי של פשיעה וגם בעניין החברתי, ולהם באופן פרטי.
אסתר דומיניסיני: נמצאים כאן הנציגים מהמוסד לביטוח לאומי, שיש להם קשר לתחום הזה.
אסתר דומיניסיני: אנחנו מבקשים להציג את מה שקיים היום, סקרנו גם חומרים מהעולם לגבי מה קיים בעולם.
אסתר דומיניסיני: איך העולם מתייחס לסוגיה הזאת.
אסתר דומיניסיני: ישראל נתפסת כאימפריה גדולה אבל אנחנו מדינה קטנה וישנן מדינות רבות שעוסקות בנושא הזה.
אסתר דומיניסיני: אורנה וירקוביצקי תיתן סקירה ותציג מה קיים היום, ואיזה מענים, וכפי שאמרתי סקירה מהעולם.
אסתר דומיניסיני: נמצאים פהגם דוקטור מריו סקולסקי ודוקטור חיים ברוך שיציגו את ההיבט הרפואי ואיך אנחנו מתמודדים היום.
אסתר דומיניסיני: האוכלוסייה הזאת במוסד לביטוח לאומי היא בעלת היקף לא קטן ואנחנו מכירים אותה ומתמודדים איתה.
אסתר דומיניסיני: אני מבקשת לומר, בסופו של יום צריך להבין, ובטח היושבים פה מבינים את זה, שהתופעה היא רב סיבתית ולכן הטיפול בה צריך להיות שילוב של גורמים רבים.
אסתר דומיניסיני: זה לא שגוף אחד או ישות אחת יכולים לטפל בתופעה הזאת.
אסתר דומיניסיני: ברשותכם, לפני שניכנס לדיון ולהתייחסויות, אורנה וירקוביצקי תציג לכם קצת את מה שקיים היום במוסד לביטוח לאומי בנושא של מתמכרים.
אסתר דומיניסיני: דוקטור משה ברוך יציג את הנושא מהזווית הפסיכיאטרית, ואז, ברשותך היושב ראש, נקיים על הנושאים האלה דיון.
אורנה וירקוביצקי: מבחינה חוקית, המוסד לביטוח לאומי על פי חוק הבטחת הכנסה יכול לאשר זכאויות קיום דרך חוק הבטחת הכנסה.
אורנה וירקוביצקי: שם יש התייחסות ישירה.
אורנה וירקוביצקי: , אני אציג את ההתייחסות למתמכרים, בין אם זה סמים ובין אם זה לאלכוהול.
אורנה וירקוביצקי: אתם תראו במצגת הקצרה הזו את תמצית העניין.
אורנה וירקוביצקי: ההגדרה בחוק הבטחת הכנסה לאדם שיכול להיות זכאי לגמלת קיום חודשית בגין בעיית התמכרות היא בתנאי שהוא אובחן כמתמכר ושלא ניתן להשמה.
אורנה וירקוביצקי: חוק הבטחת הכנסה מבוסס על עקרון של השמה בעבודה ועל מבחן תעסוקה, למעט כאלה שפטורים ממבחן תעסוקה.
אורנה וירקוביצקי: המתמכרים הוגדרו ככאלה שפטורים ממבחן תעסוקה.
אורנה וירקוביצקי: הסעיף עצמו קובע מי זה המתמכר – זה מי שאין לו את הכושר לעבוד או להתפרנס כדי מחייתו, או שאינו ניתן להשמה בעבודה כל שהיא.
אורנה וירקוביצקי: יש לנו שני ערוצים שיכולים להוביל לזכאות הזאת.
אורנה וירקוביצקי: הערוץ האחד זה מי שמטופל במוסד או שהוא נמצא בתהליך גמילה מסם על פי צו מבחן של בית משפט, או שהוא נמצא במרכז לאבחון למתמכרים לסמים שאליו אנחנו הפננו אותו והוא אובחן כמכור לסמים.
אורנה וירקוביצקי: הערוץ הנוסף הם כאלה שנמצאים בתכניות גמילה המיועדות לאלכוהוליסטים.
אורנה וירקוביצקי: הכל בתנאי שזה נמצא בפיקוח משרד העבודה או משרד והרווחה.
אורנה וירקוביצקי: כלומר אלו שני ערוצים: האחד, זה המתמכרים לסמים או לאלכוהול והשני המתמכרים שאובחנו כמתמכרים שלא ניתנים להשמה או שהם אובחנו כמתמכרים ונמצאים בתהליך גמילה.
אורנה וירקוביצקי: בשני המקרים האלה אנחנו יכולים לאשר זכאות לגמלת קיום.
אורנה וירקוביצקי: יש לנו ארבעה מצבים נגזרים משני המסלולים האלה: האחד, מי שמכור לסמים שאובחן כמכור ואינו נמצא בתכנית גמילה.
אורנה וירקוביצקי: לנו יש מעקב מסודר של אחת לשנתיים.
אורנה וירקוביצקי: אנחנו מבפנים את האנשים שמקבלים גמלת קיום בגין התמכרות לסמים, לאבחון חוזר כדי לבחון האם יש שינוי במצב, האם הוא עבר איזו תכנית גמילה ואולי הוא נקי.
אורנה וירקוביצקי: לרוב במעקבים הדו שנתיים שלנו אנחנו מוצאים שהרוב נשאר באותו מצב, אין הרבה שינויים.
אורנה וירקוביצקי: השני, מי שנמצא בתכנית גמילה מסם, יש לנו כמובן מגוון תכניות לגמילה מסם, בין אם זה תחת משרד הרווחה או שזה תחת משרד הבריאות של תחליפי סם.
אורנה וירקוביצקי: יש לנו את המסלול של האלכוהוליסטים, כאלה שאובחנו כמי שלא ניתנים בכלל לגמילה וגם הם נמצאים אצלנו במעקב אחת לשנתיים.
אורנה וירקוביצקי: יש לנו את אלה שנמצאים בתכניות גמילה מאלכוהול בפיקוח משרד העבודה והרווחה.
אורנה וירקוביצקי: אלו הנתונים העדכניים ביותר שיש לנו.
אורנה וירקוביצקי: סך כל המקבלים בהבטחת הכנסה עד גיל הפנסיה, יש לנו כאלה שמקבלים גם אחרי גיל הפנסיה, כ- 144,000 אלף עד גיל הפרישה.
אורנה וירקוביצקי: מתוכם בעילת נרקומן - 927, כאלה שנמצאים בתכניות גמילה - 2,103, זאת אומרת שהרוב כן נמצאים בתכניות גמילה.
אורנה וירקוביצקי: אלכוהוליסטים - 232, כאלה שנמצאים בתכניות גמילה - 300.
אורנה וירקוביצקי: זאת אומרת סך הכל כ- 3,500 מתוך ה- 144,000 שהם 2.5% ממקבלי הבטחת הכנסה.
אורנה וירקוביצקי: כל עוד הם נמצאים במסלולים האלה הם מקבלים גמלת קיום, אם יש להם אישה וילדים הגמלה מוגדלת בהתאם למספר הנפשות של המשפחה.
אורנה וירקוביצקי: מצאתי לנכון לעדכן את הוועדה שאנחנו יוצאים בשנה הקרובה במכרז גדול מאוד.
אורנה וירקוביצקי: המכרז לצורך הקמת שלושה מרכזי אבחון מחוזיים.
אורנה וירקוביצקי: המרכזים אמורים לאבחן כל אדם שמגיש בקשה להבטחת הכנסה וטוען שהוא מכור, בין אם זה לסמים ובין אם זה לאלכוהול.
אורנה וירקוביצקי: הוא יופנה למרכז המחוזי, הוא יעבור אבחון מסודר.
אורנה וירקוביצקי: הוספנו נדבך נוסף במכרז הזה לעומת המצב הקיים – לגבי אלו שיאובחנו כמתמכרים ויש להם איזה פוטנציאל לגמילה, ממרכז האבחון יפנו אותם לתכנית גמילה לפי העניין, אם זה דרך הרשות המקומית או לטיפול חלופי דרך משרד הבריאות.
מוחמד ברכה: זה נקבע בתוך המוסד לביטוח הלאומי?
אורנה וירקוביצקי: בתוך המכרז של הביטוח הלאומי.
אורנה וירקוביצקי: אנחנו עובדים על המכרז הזה בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה ומשרד הבריאות , היו לנו כמה פגישות בנושא וגם התייעצנו עם מומחים.
אורנה וירקוביצקי: אנחנו יוצאים לדרך בקרוב.
אורנה וירקוביצקי: החידוש הוא שניצור את הרצף בין האבחון לבין תכנית הגמילה.
אורנה וירקוביצקי: עד היום אנשים אובחנו ואף אחד לא הפנה אותם לתכנית גמילה גם אם הם אובחנו כברי גמילה, כמסוגלים או שיש להם פוטנציאל להשתתף באיזו תכנית גמילה.
אורנה וירקוביצקי: לא היה את הרצף של ליווי המתמכר וקשר מסודר עם הרשות המקומית או עם משרד הבריאות באמצעות השלוחה שלו ברשות המקומית.
אורנה וירקוביצקי: כאן אנחנו מנסים ליצור משהו חדש, ואנחנו מקווים שהתוצאות תהיינה כאלה שנוכל להפיק רווחים.
מוחמד ברכה: איפה נקטע הרצף, בינכם לבין משרד הרווחה ומשרד הבריאות?
אורנה וירקוביצקי: אנחנו היינו שולחים את האנשים לאבחון, היו מאבחנים אותם, מאבחנים שהם מתמכרים ומקבלים גמלה.
אורנה וירקוביצקי: אם במקרה מתוך יוזמה אישית של המתמכר, או מתוך זה שהוא מטופל ברשות, או שחברים ומשפחה הביאו אותו והוא השתתף בתכנית גמילה.
אורנה וירקוביצקי: במכרז הזה אנחנו רוצים ליצור רצף מקצועי מסודר בין האבחון לבין תכנית גמילה.
אורנה וירקוביצקי: אנחנו מקווים שזה יצליח.
אורנה וירקוביצקי: אנחנו בפעם הראשונה עושים את זה.
דני בודובסקי: הגבלתם את טווח הזמן של קבלת הגמלה?
אורנה וירקוביצקי: לא.
דני בודובסקי: זאת אומרת, שאדם יכול לקבל עד סוף ימיו, וזה מה שבעצם קרה.
אורנה וירקוביצקי: כן, לגבי אלו שאובחנו כלא ברי טיפול.
אורנה וירקוביצקי: במשך השנים חלקם עברו לנכות, אם מצבם הרפואי היה כזה.
משה ברוך: התפר הזה שבין הבטחת הכנסה לנכות כללית, הוא באותו מקום שבו היו אנשים נבדקים.
משה ברוך: אותם אנשים שנבדקים אמורים גם לקבל המלצה לגבי הבדיקה שלהם במסגרת הנכות הכללית.
משה ברוך: במסגרת הנכות הכללית היום - אנחנו בעצם נותנים נכות לא על ההתמכרות עצמה אלא על ההשלכות על ההתנהגויות והנפשיות של אותה התמכרות.
משה ברוך: בעקרון גם בנכות כללית אנחנו לא נותנים תג נכות למחלה.
משה ברוך: אנחנו מסתכלים על הקטע התפקודי שבא בעקבות אותה מחלה או הפרעה.
משה ברוך: איננו מתייחסים ולא נתייחס לנושא עצמו האם מדובר במחלה, הפרעה וכדומה.
משה ברוך: הדברים הסמנטיים האלה, הם לא הדברים החשובים אלא באמת הנושא שלפיו אנחנו נותנים.
משה ברוך: היום לפי המספרים שאנחנו רואים, יש הרבה יותר מתמכרים, יש הרבה יותר מכורים.
משה ברוך: איפה נמצא חלקם הגדול?
משה ברוך: הם נמצאים בנכות כללית, כבר מראש הם קיבלו את הנכות שלהם בגין הנכות הנפשית.
משה ברוך: הנכות הנפשית הזאת יכולה להיות מכל המגוון, היא יכולה להיות הרבה פעמים מהגוון הפסיכוטי, יכול להיות גם המגוון האפקטיבי, הדיכאוני או שאר הדברים האחרים, או המגוון החרדתי או האישיותי.
משה ברוך: כל אלה בעצם מצויים בתוך הנושא של נכות כללית.
משה ברוך: לאחרונה עשינו שינוי בספר הנכות בסעיף נכות כללית, ואפילו נתנו מקום בסעיף 33 שבו אנחנו קובעים שהפרעה נפשית והתנהגות פסיכוטית כתוצאה משימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים יש לה ממש הגדרה של נכות בנכות כללית.
מוחמד ברכה: זה ספר התקנות?
משה ברוך: כן.
משה ברוך: זה יכול להיות מכל מיני דברים, זו יכולה להיות הפרעה פקטיבית, חרדתית, הפרעה אישיותית כלשהי שאם היא באה לידי ביטוי בהפרעה אישיות מאוד קשה בדרגה נמוכה כזו או אחרת אנחנו צריכים לתת עליה נכות.
משה ברוך: הם יקבלו את הנכות שלהם והם יקבלו את כל הסל בהתאם לנכות עצמה.
משה ברוך: אנחנו לא יכולים לתת תג נכות למחלה בכל נכות שהיא, כמו להתמכרות למשל, ההתמכרות לטבק היא השכיחה ביותר, גם פה אנחנו עושים את אותו דבר.
מוחמד ברכה: זה לא משתק את היכולת לעסוק בדברים?
משה ברוך: היא יכולה לשתק, בגלל בעיות של כלי דם וכל מיני דברים אחרים.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש מבחן אחר שהמוסד לביטוח לאומי יכול להתייחס אליו והוא מבחן ההגדרה של מכור שמקבל טיפול תרופתי ממושך.
מוחמד ברכה: על פי קריטריונים של אנשי מקצוע גם ממשרד הבריאות וגם ממשרד הרווחה וגם מהרשות.
מוחמד ברכה: זה כללי מדי.
מוחמד ברכה: לדעתי, ואני חושב שיש מקום, אני יודע שהמושג נכות זמנית הוא מושג בעייתי, ואיך מגדירים בכלל זמני וכמה זמן הוא זמני, אבל זה בעצם יכול להיות תוצאה של דעת וחוות דעת של אנשים מקצועיים שהם לא רק אנשי הביטוח הלאומי אלא גם האנשים שמטפלים באותם מכורים יום יום.
מוחמד ברכה: אנשים מהרשות, ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש מקום לבחון להרחיב את היריעה ולהגדיר את הנכות הזמנית כפוף להערכות אנשי המקצוע.
אסתר דומיניסיני: הרי זו מטרת כל הדיון.
אסתר דומיניסיני: אני מבקשת להעיר הערה אחת במישור הכללי, אני רוצה להגיד את זה בתפיסה נכוללת של הביטוח הלאומי בכלל.
אסתר דומיניסיני: דוקטור משה ברוך ניסה להעביר בנוגע לתחום הנפשי כאן.
אסתר דומיניסיני: הביטוח הלאומי כשהוא בודק את האדם בתחום הנכויות לסוגיהן מטרתו הסופית היא לראות איך החולי, האבחון הרפואי משפיע על התפקוד.
אסתר דומיניסיני: בעצם הגמלאות או האחוזים שנקבעים מתייחסים ליכולת התפקוד.
אסתר דומיניסיני: אם ניקח למשל דוגמה מהתחום הרפואי, אם לאדם יש סכרת הוא מוגדר חולה, אבל אם האדם מטופל תרופתית והוא מאוזן, אז הוא יכול לצאת לעבודה, הוא יכול לתפקד, הוא יכול לעשות הכל.
אסתר דומיניסיני: גם אם רפואית יש לו מחלה מסוימת והיא מאוזנת, הוא יכול לתפקד.
אסתר דומיניסיני: אני יכולה לקחת את זה לתחום הפסיכיאטרי, אדם שיש לו חרדה או שיש לו אפיזודות פסיכוטיות, היום יש מספיק תרופות שמאזנות אותו ויש תקופות רמיסיה שאדם יוצא לעבודה והוא מתפקד והוא בכלל לא נכה באותו זמן.
אסתר דומיניסיני: בעצם המחלה כשהיא מטופלת בצורה נכונה מביאה לכך שהוא מסוגל לתפקד והוא אינו תלוי בקצבאות לשם קיומו.
אסתר דומיניסיני: לכן חשוב לעשות את ההפרדה הזאת כי היא תהייה מאוד רלוונטית בבואנו לדון במה שאתם מבקשים.
אסתר דומיניסיני: לדון בנושא של הקביעה אם הוא נכה או איננו נכה בדברים האלה.
אורנה ויקוביצקי: ערכנו סקירה השוואתית בין שש מדינות בעולם בנושא של מתמכרים: אוסטריה, אנגליה, הולנד, פינלנד, דנמרק וארצות הברית.
אורנה ויקוביצקי: מה שעולה רוחבית, גם אם יש לנו בקצה אחד את ארצות הברית ובקצה השני את המדינות הסקנדינביות מבחינת רווחה, עולה אצל כולן שהתפיסה סביב המתמכר היא בתחומי התעסוקה והרווחה ולא בראיה של הנכות.
אורנה ויקוביצקי: אצלן כולן התכניות הן תכניות של קיום עם הכוונה לשיקום תעסוקתי – אוריינטציה לעולם התעסוקה.
אורנה ויקוביצקי: זה עובר כחוט השני אצל שש המדינות האלה.
אורנה ויקוביצקי: לקחנו חתך של מדינות מקצה לקצה.
אסתר דומיניסיני: אני מבקשת לומר במישור הכללי, כי זו בעצם הסוגיה, אין ויכוח שהאנשים האלה בפרקי הזמן, אם בזה בתקופת ההתמכרות האקטיבית, אם זה בתקופה של התחליפים כמו המתדון והאחרים, אם זה בתקופה שהם כבר נקיים מהסמים והם כבר נמצאים בשלבי מסוגלות מסוימת, אין ספק שיכולות להיווצר בעיות תפקודיות, אגב חלקן לא תמיד שייכות למתמכר עצמו, של הסביבה כי בהרבה מאוד מקרים יש קושי במציאת מקום עבודה כשהמעסיק יודע שיש לו היסטוריה של סמים.
מוחמד ברכה: הוא מסרב לקבל אותו.
אסתר דומיניסיני: נכון.
מוחמד ברכה: לכם יש את האפשרות לבחון אפשרויות של תעסוקה מוגנת?
אסתר דומיניסיני: אגיע לכך בהמשך.
אסתר דומיניסיני: אני הייתי מפרידה בין שני דברים, בין העובדה שנוצרות בעיות תעסוקתיות-קיומיות שאנחנו סבורים שיש להן מענה באמצעות חוק הבטחת הכנסה, לבין העניין שאני חושבת, ונמצאים כאן רופאים, מטפלים, אנשי רווחה, לבין הקביעה שהאיש הזה נכה.
אסתר דומיניסיני: אם אנחנו באים וצופים פני עתיד שבסופו של דבר, הסיבות יכולות להיות שונות, יכולה להיות הפרעת אישיות, אפיזודות זמניות של התמכרות, יכולים להיות כל מיני גורמים, הרי התיוג של אדם כנכה גם מבחינה טיפולית - הוא משש לא נכון.
אסתר דומיניסיני: האדם הזה אחרי שהוא עבר תהליכי שיקום והוא נקי מסמים הוא לא נכה, יכולות להיות לו בעיות השתלבות בעבודה.
מוחמד ברכה: הכוונה שלנו, בכל מה שקשור לנכות זמנית, זה לקחת את אותו אדם ולהוביל אותו למקום שיקדם אותו, ואחר כך לעוד שלב.
מוחמד ברכה: ראשית שהוא ייהנה מסל שיקום שיאפשר לו להשתלב, או משהו אחר כמו תעסוקה מוגנת.
מוחמד ברכה: הבעיה בעניין הסמים, ולהבדיל ממשרדי ממשלה אחרים זה פרוס על מספר כתובות, אומנם יש תיאום ויש רצף ואולי לפעמים הרצף נקטע ומוצאים פתרונות, אבל בסופו של דבר צריכים לראות את התוצאה אצל האדם עצמו, האדם שלשמו כולנו מתכנסים כאן כדי לטפל בו ולהוביל אותו.
מוחמד ברכה: הנכות הזמנית היא לא מטרה בפני עצמה לשלושה חודשים או שישה חודשים, זה רק מכשיר כדי להוביל אותו לנקודה אחרת ומשם לנקודה נוספת.
מוחמד ברכה: שלושת התחנות קשורות בכל האנשים והגופים שנמצאים כאן מסביב לשולחן הזה.
מוחמד ברכה: אבל הכל קשור במה שהמוסד לביטוח לאומי יכול לסייע.
אסתר דומיניסיני: אני הייתי רוצה לאבחן את זה, לדעתי יש תחושה שאין מספיק כלים להתמודד עם הבעיה אבל לא כך.
אסתר דומיניסיני: מה שאנחנו בעצם אומרים פה הם שלושה דברים.
אסתר דומיניסיני: הראשון שבהם, וא' חלק מהמקרים בהחלט מוכרים כנכים, ברגע שהם מאובחנים על רצף ההפרעות לסוגיהן - נקבעות להם נכויות, אם זמניות ואם קבועות, ויש מענה לאותה אוכלוסייה שמוגדרת כאוכלוסייה נכה כתוצאה מהשימוש בסמים.