GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר גלר: אנחנו יודעים שבנוסף, הגופים ששותפים גם כן הם ביטוח לאומי, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר ובתי המשפט.
יאיר גלר: יש הרבה מאוד גופי טיפול, גופי שיקום וכולם שותפים לענין הזה, וכולם, כפי שציינת כבר, רואים את המשימה הזאת כמשימה חשובה מאוד, רואים את המשימה הזאת כמשימה קדושה, שהמדינה חייבת להמשיך ולא רק לתמוך בה אלא להעצים את אותן פעילויות על מנת להגיע לעוד קהלים, לעוד ילדים, לעוד בני נוער על מנת שנוכל להגיד שאנחנו מבצעים את משימתנו כהלכה.
יאיר גלר: לטובת הענין הזה אני עובר למשאב הכלכלי, שהוא - -
מוחמד ברכה: ברשותך, הנתונים שנתת הם של הסקר האחרון של 2008?
יאיר גלר: הנתונים נכונים לשנת 2008.
יאיר גלר: בחודשים הקרובים יתפרסם סקר נוסף.
יאיר גלר: אחת למספר שנים אנחנו עושים סקר מאוד גדול, מעבר להרבה מאוד סקרים במהלך כל השנים, אבל הנתונים האלה קרובים מאוד גם היום בכל הבדיקות וההצלבות שעשינו.
יאיר גלר: כפי שאמרתי, משרדי הממשלה שותפים, אבל כרגע אני מדבר על נושא הסמים ועוד מעט אעבור לנושא האלכוהול.
עפו אגבאריה: יש איזו שהיא חלוקה למגזרים, לגילאים?
יאיר גלר: כן, בהחלט.
יאיר גלר: אנחנו עושים את הפילוח גם לגבי גילאים וגם לגבי מגזרים.
יאיר גלר: המגזר שמוביל במקום הראשון בשימוש בסמים, ואני מדבר במיוחד ומתמקד בצעירים, זה העולים מברית המועצות, במיוחד הנוער.
מוחמד ברכה: גם סמים וגם אלכוהול.
יאיר גלר: בהחלט.
יאיר גלר: לאחריהם, בני העדה האתיופית ובמקום השלישי, לאחריהם, ילידי הארץ.
יאיר גלר: כאשר אני אומר "ילידי הארץ", אם אני מתייחס, אני לוקח גם את המגזר הערבי וגם את המגזר היהודי, הנתונים דומים מאוד.
יאיר גלר: על כן, אליהם הייתי רוצה להתייחס כמקשה אחת, אבל בהחלט לציין את אותם שני מגזרים שמובילים לרעה בענין הזה, שזה עולי ברית המועצות, חבר העמים, ובני העדה האתיופית.
יאיר גלר: לגביהם אנחנו עושים פעולות מיוחדות.
יאיר גלר: אנחנו מפעילים הרבה מאוד רכזים שמפוזרים בשטח, שהם גם בני העדה האתיופית, כשמדובר בקהילות האתיופיות וגם בתוך הקהילות של יוצאי חבר העמים.
יאיר גלר: אנחנו מפעילים היום 19 רכזים, שעיקר משימתם היא לעסוק בעולי חבר העמים.
יאיר גלר: כמובן, על רקע הכרת התרבות, השפה, קשיי הקליטה, קשיי המעבר, ההגירה בכללותה.
יאיר גלר: אנחנו יודעים שזוהי בעיה לא קלה ויש לה את המשמעויות, שבחלקן, לצערי, מגיעות לכיוון הסמים והאלכוהול.
יאיר גלר: ברשותכם, עוד נתון אחד חשוב: בישראל יש בין 12 אלף ל-15 אלף מכורים לסמים, נרקומנים, שמדינת ישראל מטפלת ב-50% מהם.
יאיר גלר: אנחנו יודעים להגיע אליהם ואנחנו מנסים להביא אותם למערכי גמילה.
יאיר גלר: לגבי 50% מהם, פחות או יותר, אנחנו מבצעים את משימתנו.
יאיר גלר: ה-50% הנותרים מתרחקים, אינם מעוניינים ורוצים את הטפול שהמדינה נותנת מכל מיני טעמים.
יאיר גלר: זה יכול להיות בגלל שזה משרד ממשלתי, וכן הם אנשים שמבחינה בריאותית, רפואית, הם הרימו ידיים ונוח להם ללכת לכיוון של צריכת סמים ולאו דווקא לכיוון של הפתרונות.
יאיר גלר: ברשותכם, עוד מספר מלים.
יאיר גלר: מי שמענין אותנו ואליו ממוקדת עיקר העשייה זה בני הנוער, גילאי 12 עד 18, אותם 58 אלף נערים ונערות, שם אנחנו רוצים להצליח במשימתנו משום שאנחנו יודעים שכל אחד כזה, גם הסביבה שלו, המעגל גורם להרבה מאוד משמעויות ונזקים שליליים.
יאיר גלר: אם ניקח את אותו נער או נערה, זה משפיע על תפקודו בבית הספר.
יאיר גלר: סגל המורים וההוראה, כפי שכבר ציינת, מתעסק בנושא הזה.
יאיר גלר: המשפחה ודאי וודאי.
יאיר גלר: החברה, האנשים שאליהם הוא מגיע ובא אתם במגע, גם שם הוא גורם לנזקים, ואליהם אנחנו מכוונים את עיקר המאמץ.
יאיר גלר: אם אני חוזר לנושא של התקציב.
יאיר גלר: תקציב הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, רשות סטטוטורית שמאגדת את כלל התחומים, כפי שציינתי כבר, אכיפה, טיפול ומניעה, חינוך, שיקום, קשרי חוץ.
יאיר גלר: כל אותם קשרים וגם עם משרדי הממשלה האחרים, אנחנו קובעים את המדיניות יחדיו על מנת להתקדם באותן משימות.
יאיר גלר: אנחנו מדברים על תקציב של 35 מיליון שקל לשנה.
יאיר גלר: אותו תקציב, שכיום אנחנו נמצאים במשא ומתן ובמגעים - -
יאיר גלר: לא.
יאיר גלר: בסיס התקציב עד סוף 2008 היה קרוב ל-11 מליון שקל.
יאיר גלר: אם אתה שואל לגבי היום בבוקר, תפתח את ספר התקציב ותמצא קרוב ל-11 מיליון שקלים, 10 מיליון ו-700 וכמה מיליון שקלים.
יאיר גלר: את הנושא הזה, אני שמח להגיד שהמשרד לביטחון פנים, ויושב פה איש הכספים של המשרד ואני מניח שהוא ישלים את דבריי.
יאיר גלר: אנחנו נפגשנו כמה וכמה פעמים והצרכים והבעיות הוצגו, ויש כוונה, לפחות כרגע, ברמת ההבנות וההסכמות, לייצב אותנו על בסיס תקציב של 35 מיליון שקלים ולא מדי שנה לעבוד בנתחים שאומרים שאנחנו זקוקים לחסדים ולסיוע מגורמים נוספים.
יאיר גלר: לא שחס ושלום אני פוסל.
יאיר גלר: הכספים האלה שהגיעו אלינו בעבר שירותו אותנו שירות מצוין לטובת המדינה והלוואי וזה יימשך.
יאיר גלר: אבל את בסיס התקציב אנחנו רוצים לתכנן כמו שגוף רציני שמשימותיו ברורות מאוד, מוכרות ומובנות על ידי מדינת ישראל, על ידי ממשלת ישראל, על ידי הכנסת, אנחנו רוצים להגיע למצב שבסיס התקציב יהיה 35 מיליון שקלים והתוספות, שאנחנו מאוד זקוקים להן, כמובן יתקבלו בברכה.
יאיר גלר: הפעילויות שלנו הן פעילויות נטו.
יאיר גלר: כל כסף שיופנה זה לא לטובת שכר או כיוונים אחרים שאינם תמיד מגיעים לפעילות.
יאיר גלר: אנחנו מדברים על משימות ומטרות מאוד מוגדרות, מאוד מדויקות.
יאיר גלר: אז אנחנו כמובן נשמח לתוספות.
יאיר גלר: אבל על בסיס התקציב הזה, של ה-11 מיליון שקל, אותו אנחנו מבקשים לשנות ולייצב את הרשות במהלך השנים הבאות על 35 מיליון שקלים.
יאיר גלר: זו בקשתנו הגדולה, ואני חושב שאת זה אנחנו צריכים לפתור.
יאיר גלר: ברשותכם, לגבי האלכוהול – בשנת 2005 קיבלה ממשלת ישראל החלטה לצרף אל הנושא של המלחמה בצריכת אלכוהול ברמה השלילית.
יאיר גלר: היא צירפה את זה לרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.
יאיר גלר: לטובת הענין הזה בוצע היערכות לאומית על ידי כלל המשרדים הרלוונטיים.
יאיר גלר: הוגשה תכנית לממשלת ישראל והיא לא יושמה מאחר והיה מדובר בתוספות תקציב למשרדים כמו משרדי הבריאות, הרווחה והחינוך, וכאן המשרדים נדרשו להביע בעמדתם לגבי משרד ראש הממשלה או לוותר על משימות שהם אמורים לבצע בעצמם.
יאיר גלר: כלומר, שזה נכנס להם לתוך תכנית העבודה או שלחילופין הם ביקשו תוספת תקציב.
יאיר גלר: מטעמים כאלה ואחרים לא ניתנו להם תוספות תקציב וגם לא נאמר להם לוותר על משימות, אז בשנת 2009 אנחנו עומדים בפתחו של נגע קשה מאוד שנקרא "אלכוהול".
יאיר גלר: הוא משפיע על רבדים רבים מאוד בחברה הישראלית, בעיקר על צעירים.
יאיר גלר: מעבר לנושא של תאונות הדרכים והנהיגה הקטלנית אנחנו מדברים על תחלואה ועל תמותה בגובה של בין 5% ל-10%.
יאיר גלר: המשאבים המופנים לבריאות, כאשר מדובר על תמותה ותחלואה - -
מוחמד ברכה: תמותה בחברה בכלל.
יאיר גלר: כן, של בין 5% ל-10%, שזה מספרים פנטסטיים, מספרים גדולים מאוד.
יאיר גלר: אני חושב שציינת את זה בדבריך, אדוני היושב ראש, שאמרת בפתיח, שככל שנשכיל להשקיע - -
חמד עמאר: באיזה גילאים מדובר?
יאיר גלר: תמותה כללית.
יאיר גלר: בין 5% ל-10% קשור בצורה ישירה או כמעט ישירה לצריכת אלכוהול.
יאיר גלר: מדובר בכל הגילאים, בלי להיכנס לצעירים ומבוגרים.
יאיר גלר: אנחנו יודעים שכ-500 אלף איש במדינת ישראל צורכים אלכוהול, מעבר לטקסים דתיים, אירועים ושמחות, מדובר בצריכה שהיא יומיומית בכמויות משמעותיות.
יאיר גלר: אני חושב שאת המלחמה באלכוהול, הייתי מציע לכבוד היושב ראש ולוועדה הנכבדה, לקחת כמשימה לשנים הבאות.
יאיר גלר: לתקצב את הענין.
יאיר גלר: הרשות מבצעת היערכות לאומית חוזרת, אחרי שב-2006 ביצעה את ההיערכות הראשונה.
יאיר גלר: אנחנו עושים עדכון יחד עם כל המשרדים הרלוונטיים, נציג את זה לשר לביטחון פנים בעוד כחודשיים שלושה, כאשר נהיה מוכנים, אבל אין לי ספק ואנחנו כולנו יודעים שללא משאבים ראויים ונאותים, לא נצליח לעמוד במשימה.
יאיר גלר: אז, ב-2006, דובר על כחצי מיליון שקלים בשנה.
יאיר גלר: שוב, בסדרי גודל של מדינה זה אולי לא הרבה, אבל יכולנו למנף ולבנות יחד עם הרשויות והגופים האחרים את אותם כיוונים ולהשיג את אותן מטרות שלשמן אני סבור שהוועדה תיתן את ברכתה.
מוחמד ברכה: אני מאוד מודה לך על הסקירה.
איתן גורני: אני רוצה להוסיף מספר מלים.
איתן גורני: אנחנו עובדים מזה לא מעט שנים לפי תכנית עבודה מסודרת, לפי יעדים לשנים הקרובות, לשנה הקרובה ולשנה הנוכחית.
איתן גורני: אנחנו יודעים יפה מאוד לאן אנחנו רוצים ללכת, אבל קצב ההליכה שלנו תלוי באמצעים שיש בידינו.
איתן גורני: לאור מה שהזכיר המנכ"ל, החלק שאנחנו מקבלים בתקציב הבסיס מהממשלה מספיק לנו להישרדות עצמית.
איתן גורני: זאת אומרת, הכסף לא מאפשר לנו שום פעילות.
איתן גורני: הסכום הראשון שמאפשר לנו פעילות בשנים האחרונות זה הסכום שאנחנו מקבלים כתוצאה מסכמים קואליציוניים, כאשר גופים כאלה או אחרים באופוזיציה או בקואליציה מצליחים לגייס כספים שאותם הם מייעדים לטובתנו.
איתן גורני: השליש השלישי היה כשהיינו במשרד ראש הממשלה, מנכ"ל המשרד היה מקצה לנו את השליש השלישי בצורה כזאת שהיה סוגר לנו את הסוף של תכנית העבודה, וכך גם בנינו את התכנית שלנו, בשלושה שלישים, שליש ההישרדות, שליש הפעילות הראשונה ושליש הפעילות השנייה.
איתן גורני: אנחנו מקווים שמה שישתנה כעת זה שהמשרד לביטחון הפנים יעמיד את הבסיס התקציבי על 35 מיליון שקלים, שזה לא יספיק לנו לאלכוהול, אין כאן פרוטה אחת לאלכוהול - -
מוחמד ברכה: את כל ה-35 זה לסמים?
איתן גורני: כן, זה לא כולל אלכוהול.
איתן גורני: היום אנחנו עושים סמים ו-אלכוהול.
איתן גורני: זה לא שאנחנו לא עושים כלום בנושא האלכוהול, אנחנו מנסים איך שהוא לחבר את הדברים האלה ביחד.
איתן גורני: סופו של דבר שהסמים מתקפחים.
איתן גורני: לכן, מאוד חשוב לנו להעביר את המסר הזה לכולם, שאנחנו חייבים לקבל תקציב סביר.
איתן גורני: אני לא חושב שהפרזנו בבקשות.
איתן גורני: מי שייקח את תכנית העבודה שלנו, והעברנו את זה גם לכבודו ולמחלקת המחקר שלכם, יראה שזה לא תקציב שהוא בשמים, וזה באמת תקציב הכרחי וחיוני.
אריה פרבר: אני רוצה להוסיף כמה מלים על דברי קודמיי.
אריה פרבר: אם ניקח את הנתונים בטבלה שנמצאת במצע לדיון, אנחנו רואים שמדינת ישראל מעמידה 31 מיליון, 24 מיליון, לפי שנים, בביצוע של הרשות למלחמה בסמים.
אריה פרבר: אבל איפה הקץ'?
אריה פרבר: הקץ' הוא בתקציב המקורי.
אריה פרבר: במהלך השנה קיבלנו תקציבים, קיבלנו מהעברות כמו מהסכמים קואליציוניים, שרים אחרים העבירו.
אריה פרבר: מה המשמעות של בסיס נמוך?
אריה פרבר: אנחנו פועלים בסדר גודל של 60 רשויות.
אריה פרבר: יש לנו מתאמים שמרכזים את הנושא ברשויות האלה.
אריה פרבר: אנחנו מגייסים אותם, עוברים מכרז ברשות יחד אתנו, מכשירים אותם.
אריה פרבר: לדבר הזה יש תקציב.
אריה פרבר: כשאנחנו מתחלים את השנה עם בסיס נמוך, אין לנו מה לשלם לרשויות.
אריה פרבר: הרשויות מבקשות שנחתום אתם על חוזים ואנחנו לא יכולים לחתום אתם - -
מוחמד ברכה: אתם לא יכולים מחוץ לבסיס הזה.
אריה פרבר: בדיוק.
אריה פרבר: אין לנו כסף לחתום אתם חוזים.
אריה פרבר: מה עושות הרשויות?
אריה פרבר: לא כל הרשויות אבל ברשויות החלשות, במגזר הערבי או רשויות שלא יכולות לשלם או נמתין כמה חודשים עד שנקבל את התקציב ונחתום אתם על חוזים, מפטרים אותם.
אריה פרבר: ואז שוב מתחיל התהליך.
אריה פרבר: מקבלים את התקציב, מגייסים אותם שוב - -
מוחמד ברכה: האם התקציבים שאתם מקבלים מחוץ לבסיס הם צבועים?
אריה פרבר: לא, בדרך כלל הם לרשות הרשות.
אריה פרבר: בשנה שעברה קיבלנו סדר גודל של 600 אלף מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל, וזה יועד לרשויות במתחמים האלה, לרשויות במגזר הערבי, הבדואים בדרום או רשויות אחרות, אבל במסגרת פעולות הרשות לתגבר את הנושא.
אריה פרבר: אבל כשאתה לא מקבל את זה בבסיס, אתה יוצר תהליך שכל הזמן אנחנו צריכים לפטר, הרשויות מפטרות, אנחנו מגייסים שוב, מכשירים ושוב מפטרים.
מוחמד ברכה: לפטר ולאלתר.
מוחמד ברכה: גברת יוגב, רוצה לומר משהו?
איריס יוגב: לא, אני חושבת שקודמיי השלימו את התמונה.
מוחמד ברכה: יש לי שאלה אליך: במסגרת התכנון והבקרה, האם נעשה מחקר אמפירי לגבי עלות הטיפול במספר מסוים של צורכי סמים או נרקומנים?
מוחמד ברכה: נגיד שלוקחים 1000 אנשים כאלה, מה אפשר היה לעשות באותו כסף לצורכי מניעה וחינוך וכדומה?
מוחמד ברכה: בסופו של דבר, בהתרשמות כללית ראשונית אני חושב שההזנחה עולה יותר.
איריס יוגב: זה בהחלט נכון.
מוחמד ברכה: אם משקיעים מראש, בסופו של דבר זה לחסוך.
מוחמד ברכה: אני לא רוצה להגיד מלים של הערכות אלא האם נעשה משהו מחקרי?
איריס יוגב: לא נעשה מחקר שמשווה את ההשקעה בטיפול ושיקום לעומת השקעה במניעה אבל אנחנו יודעים ששקל של מניעה קונה הרבה יותר מאשר שקל של טיפול ושיקום.
איריס יוגב: הטיפול מאוד יקר, אחוזי ההצלחות לא מאוד גבוהים.
איריס יוגב: במקרה הטוב אנחנו מדברים על 30%,40% הצלחה.
איריס יוגב: מניעה, אם היא נעשית החל מגיל הגן, כמו שאנחנו מראים את רצף המניעה, חינוך הורים וילדים, חינוך מגזרים, הסיכוי שיגיעו לשימוש בסמים הולך וקטן.
איריס יוגב: עשינו פעולה מאוד יפה של ילדי מכורים.
איריס יוגב: נכנסנו למשפחות של מכורים, שהאבא או האמא מכורים לסמים ויש שם ילדים קטנים עד גיל 3,4 ולימדנו את המשפחה איך לטפל בילדים מתוך כוונה להקטין את הסיכוי של הילדים האלה להפוך בעצמם לילדים בסיכון לשימוש בסמים ואלכוהול.
מוחמד ברכה: אני מציע שתחשבו על הרעיון הזה, אולי זה יהיה יותר משכנע בדיונים עם המשרדים בעת הכנת התקציב.
מוחמד ברכה: כנראה שלא רק הערכים של חברה נקייה עושים את העבודה, יכול להיות שצריך להוסיף לזה גם מחקרים.
איתן גורני: רוב הפעילות של הרשות מלווה תמיד במחקרי הערכה ומחקרים מסכמים.
איתן גורני: מחקר מהסוג הזה, בזמנו, רצינו לעשות.
איתן גורני: הבעיה התחשיבית מאוד קשה ולמדנו מארצות הברית, ניסו שם גם לעשות, מאוד קשה לעשות הערכה כי אתה לא יודע אף פעם במה אתה.
איתן גורני: הבעיה היא שאם אתה טוב במניעה, אתה לא יודע את זה.
איתן גורני: אם אתה רע במניעה, אתה כן יודע את זה.
יאיר גלר: הייתי משלים את הדברים: אנחנו יודעים שמדינת ישראל בתקציב ישיר מדי שנה, כ-500 מליון שקל מוקצבים לענין הזה ומתוכם כ-200 מיליון שקלים למשטרה ושירות בתי הסוהר, ועוד כ-300 מליון שקלים לטובת משרדי הממשלה האחרים.
יאיר גלר: אנחנו גם יודעים להגיד ששוק הסמים במדינת ישראל מגלגל כ-7 מיליון שקלים בשנה.
יאיר גלר: כלומר, הנושא של הפשע המאורגן ושל פשע בכלל ושל אלימות ושל נזקים חברתיים אחרים, וכבר דיברנו על הביטוח הלאומי וכל גופי הטיפול והשיקום האחרים, בסך הכל מדובר פה על סכומי עתק של מאות מיליוני שקלים.
יאיר גלר: את מאות מיליוני השקלים האלה שהמדינה משקיעה, אין ספק שאם היית משקיע חלק קטן מתוכם במניעה, אני מניח שהם לא היו מגיעים למצב של אותם בוגרים בשימוש בסמים וכאמור, לאותם נזקים חברתיים כל כך כבדים.
יאיר גלר: דיברנו כבר על המעגלים המשפחתיים, מעגלי התעסוקה, מעגלי הלימוד.
יאיר גלר: אין ספק שכשאתה מודד את זה בשלבים מאוחרים יותר ואת ההשקעות הממשלתיות, אתה תגיע לסכומים פנטסטיים.
עפו אגבאריה: נתון נוסף – הטיפול הרפואי.
עפו אגבאריה: כשמגיעים אנשים לטיפול רפואי בבתי חולים, זו השקעה אדירה וזה לא כל כך קל.
עפו אגבאריה: אני לא מדבר על השיקום אלא על הטיפול הרפואי הפיסי.
עפו אגבאריה: זה לוקח המון זמן בבתי החולים וזו השקעה אדירה באשפוז הזה.
יאיר גלר: אלה הם אותם 500 מליון השקלים שדיברתי עליהם, שזה כולל גם את האשפוז.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת עפו אגבאריה יודע בדיוק על מה הוא מדבר.
מוחמד ברכה: הוא מכיר את הענין מהצד השני, של הטיפול בחולים.
דב בארי: צהריים טובים.
דב בארי: כפי שנאמר פה, במסמך, שהוצג בפני הוועדה - -
מוחמד ברכה: סליחה, לפני שאתה מתחיל, אתה בהחלט הולך לענות למה 11 ואחר כך יוצא בסוף 35, ואיך זה שאתה רפרנט של משרד האוצר ובחומר שלפנינו לא ידעת שהמשרד לביטחון פנים הגיש הצעה לממשלה על 35 מיליון שקלים.
דב בארי: לא, לדעתי נעשה פה בלבול כשדיברתי עם הבחור.
דב בארי: אני אעשה זאת בקצרה כי אין לי הרבה מה להוסיף על מה שנאמר פה ואני גם לא רוצה להשתמש בסיסמאות.
דב בארי: כפי שאנחנו יודעים, לקראת דיוני תקציב כל שנה, ובטח ובטח גם בשנה כזאת, המשרדים השונים באים עם הדרישות השונות שלהם ובסופו של דבר, מי שמחליט על מסגרת התקציב ומי שקובע את גודל התקציב או איך לחלק את העוגה התקציבית זה לא משרד האוצר אלא כמובן ממשלת ישראל.
דב בארי: בשנים האחרונות החלוקה הזאת נעשתה, כפי שבחרו לעשות.
דב בארי: הבעיות, כפי שהציגו הנציגים של הרשות, הבעיה שיש לך סכום מסוים בבסיס ויש לך דרישות ותוך כדי שנה אתה צריך לעבוד הן בעיות מוכרות ויש במקומות נוספים.
דב בארי: אבל במסגרת המשאבים וסדרי העדיפויות שהממשלה קובעת, זה מה שנקבע ועם זה צריך לדעת לעבוד.
דב בארי: כל דרישה של מעבר או כל שינוי של תקציב צריך להיעשות דרך המשרדים הרלוונטיים ודרך אישור הממשלה לאיך היא מעדיפה לתקצב את הנושאים השונים שיש לה לתקצב.
מוחמד ברכה: הממשלה היא אתה במקרה זה.
מוחמד ברכה: אתה נציג הממשלה, אתה נציג משרד האוצר.
מוחמד ברכה: לכן, הייתי מצפה לתשובות שלא יגלגלו... ההיגיון של הדברים להחלטות של הממשלה.
מוחמד ברכה: אתה מיצג את הממשלה ואתם מודעים במשרד האוצר, לא אתה אישית, שבסופו של תהליך, בסוף השנה, מה שהרשות תוציא זה 30,35 מיליון.
מוחמד ברכה: מה הרעיון פה?
דב בארי: בסופו של דבר, הרשות מוציאה את סכום הכסף שהיא מתוקצבת תוך כדי השנה.
דב בארי: בשנה אחת זה יכול להיות 35 מיליון ובשנה אחרת זה יכול להיות פי 2 או חצי מזה.
יאיר גלר: על פי 2 אני מסכים.
דב בארי: הלוואי והיינו יכולים פי 2 בהכל, בטח בתחומים כאלה כמו הרשות למלחמה בסמים.
דב בארי: אני, אישית, מתעסק גם מול משרד הרווחה.
מוחמד ברכה: תסתכל על הנתונים מ-2005,2006,2007,2008.
מוחמד ברכה: כולם מתחילים 11,19,15,12 ואחר כך הניצול בפועל זה 22, 19,24 וכולי.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש משהו שהוא לא תקין בהתנהלות.
דב בארי: אבל שוב, הבסיס התקציבי, מה שקורה תוך כדי שנה הם אי אלו שינויים תקציביים שקורים בעקבות החלטות של ראשי ממשלה, בעקבות החלטות של שרים שונים, שבמקשים לעשות הסטות תקציביות כדי לבצע פעולות ברשות למלחמה בסמים.
דב בארי: אלו לא כספים שאיתם נבנתה השנה או מה שאנחנו קוראים בבסיס התקציב.
דב בארי: בסופו של דבר, כאשר יש דרישה לשנות משהו בבסיס התקציב, זה נעשה במסגרת הדיונים שנעשים במשרדים השונים, במסגרת סדרי עדיפויות שהמשרדים השונים מציבים לתוספות התקציביות שהם רוצים כל שנה ולא על ידי משרד האוצר, ואת זה חשוב להבין.
איתן פרבר: תיקח למשל את הנתונים מ-2006 ל-2009, ותראה את הקיצוץ בתקציב.
איתן פרבר: אני לא מדבר על התוספות.
איתן פרבר: יש כאן מגמה להוריד את התקציב.
דב בארי: אני רק רוצה לציין שוב שגם כאן, הקיצוץ בבסיס התקציב, כמו שאני לא לוקח - -
מוחמד ברכה: הבעיה העיקרית נשארת והוא אותו דיון עקרוני עם הממשלה, איך היא מתייחסת לתחום הזה.
מוחמד ברכה: האם היא מתייחסת לזה כנושא שמצריך טיפול והתייחסות או כסרח עודף של כל מיני משרדים.
מוחמד ברכה: זה דיון שהוא עם הממשלה ומול הממשלה, כל ממשלה אגב, ויש משהו פגום בשיטה.
מוחמד ברכה: רק עכשיו שמעתי שבתוך ה-35 אין תקצוב לנושא של המלחמה באלכוהול, וזה איום ונורא.
מוחמד ברכה: אנחנו מדברים לא על איכות חיים אלא על החיים עצמם, כשמדובר על 5% או 10% שסיבות התמותה במדינת ישראל נוגעים בצורה זו או אחרת לאלכוהול.
מוחמד ברכה: אנחנו בהחלט לא מדברים על רמת החיים אלא על החיים עצמם.
מוחמד ברכה: אם הממשלה לא נותנת את הדעת על הענין הזה.
איתן גורני: אני רוצה להתייחס לדברים של נציג האוצר: תראה, החלק השני של התקציב שלנו, שאולי הגדול שבהם נובע מהסכמים קואליציוניים - הנושא של הסמים הוא לא נושא של מפלגה זו או אחרת או צירוף של מפלגות.
איתן גורני: זה נושא שמאחד את כולנו, מהימין הקיצוני ועד השמאל הקיצוני, נכון?
איתן גורני: לכן, יש בזה מן הפגע שאנחנו צריכים להיות תלויים באיזה שהוא משא ומתן פנימי, שלפעמים מצליח יותר ולפעמים מצליח פחות.
איתן גורני: אף אחד לא מבטיח לנו שבשנה הבאה יהיה הסכם קואליציוני שיבטיח לנו 15 או 20 או 10.
איתן גורני: אנחנו כל הזמן אנחנו עומדים על כרעי תרנגולת.
איתן גורני: במסגרת הדיונים, במסגרת ההעברה של האחריות אלינו, למשרד לביטחון פנים, אנחנו מנסים ביחד לייצב תקציב שיהיה 35 מיליון בדרך זו או אחרת, אבל שהסכום כסכום יהיה מובטח.
איתן גורני: כאן אנחנו צריכים הרב המאוד את ההסכמות והרצון הטוב שלכם.
איתן גורני: בזמנו, בתפקיד של הנציג הזה ישבתי אני.
איתן גורני: הדברים מאוד תלויים במשא ומתן וברצון הטוב לא רק של המשרד אלא גם של האוצר וההיענות שלו לבקשות של המשרד, וכאן פנייתנו אליכם.
דב בארי: שוב, ההיענות של האוצר כלפי המשרדים האחרים נעשית לפי אך שהמשרדים האחרים מחליטים להגיש את הבקשה.
דב בארי: זאת אומרת, איפה הם מציעים לקבוע את התוספת הזאת או תוספת אחרת בסדרי העדיפויות שלהם.
דב בארי: בסופו של דבר, אם האוצר מחלק, זו לא החלטה - -
מוחמד ברכה: גם אם תגיד את זה מיליון פעמים, זה יישאר אותו דבר.
מוחמד ברכה: תחסוך את זה.
דב בארי: השורה התחתונה היא שזו אף פעם לא החלטה של משרד האוצר.
דני קריבו: אני ראש אגף תכנון, תקצוב ובקרה במשרד לביטחון פנים.
דני קריבו: כפי שהוצג גם על ידי המנכ"ל ונציגי הרשות, ההעברה של הרשות אל תחום האחריות של המשרד לביטחון פנים נועד בראש וראשונה לפעול לחיזוק התחום שנקרא "מלחמה בנגע הסמים והאלכוהול".
דני קריבו: אנחנו, והשר בראש המשרד, ראינו לנכון להעביר את הרשות במסגרת הקשרים הטבעיים שיש לתחומי הפעילות של הרשות לתחתומים הנוספים ביטחון הפנים, אם זה במשטרה ואם בשב"ס ובכלל לעולם הפשיעה, המניעה, ולכן ראינו לנכון להעביר את הרשות.
דני קריבו: הרשות, כפי שידוע, הועברה אך לפני מספר שבועות ואני לא בקי בכל ההיסטוריה של השנים האחרונות, של ההתפתחות התקציבית.
מוחמד ברכה: תצטרך לתת תשובות בעתיד.
דני קריבו: כפי שהזכיר המנכ"ל, כבר נפגשנו כמה וכמה פעמים במהלך השבועיים האחרונים כדי לנסות להבין וללמוד, ובזה אנחנו עושים מאמץ גדול כדי לסגור את הפערים הקיימים נכון להיום.
דני קריבו: מאחר והדיון הוא בנושא התקציב, אני רוצה להתייחס לחלק מהדברים שעלו פה, גם מדברי נציגי הרשות וגם מדברי האוצר: כפי שהוזכר גם בנייר שהוכן בכנסת, השר לביטחון פנים, בעת ההצעה להעביר את הרשות, הציע למסד את בסיס התקציב של הרשות על כ-35 מיליון שקל, דבר שבסופו של דבר הממשלה לא קיבלה בעידודו הנדיב של האוצר כמובן.
דני קריבו: לכן, אנחנו היום מקבלים רשות עם בסיס התקציב כפי שהאוצר, ביחד עם משרד ראש הממשלה או בלעדיו, קבעו אותו.
דני קריבו: לפי מיטב ידיעתי לא 11 מיליון שקל אלא 9 מיליון שקל אחרי ההחלטות האחרונות של הממשלה בנושא הקיצוץ, אבל אני לא בקי בסכומים המדויקים - -
מוחמד ברכה: מר קריבו, אני מתנצל שאני קוטע אותך.
מוחמד ברכה: אני רוצה להבין איך הדברים מתנהלים: אתה משרד שקיים בתוך ממשלת ישראל.
מוחמד ברכה: משרד האוצר הוא גם משרד בתוך ממשלת ישראל.
מוחמד ברכה: משרד האוצר אומר לנו 3,4 פעמים רצופות שהם קובעים את הדברים על פי סדר העדיפות של הממשלה, אז הוא לא הממשלה אלא מישהו אחר.
מוחמד ברכה: אתה אומר שהצעתו של השר לביטחון פנים לא התקבלה בגלל התנגדות האוצר.
מוחמד ברכה: איפה אנחנו נמצאים?
מוחמד ברכה: באותה ממשלה?
דני קריבו: אכן כך.
מוחמד ברכה: אנחנו אמורים לתווך ביניכם?
דני קריבו: אני ציינתי עובדה בנייר שהוכן בכנסת, כדי להעמיד את הדברים על דיוקם.
דני קריבו: השר לביטחון פנים - -
מוחמד ברכה: סליחה שוב, אבל משתמע מהדברים של האוצר שהם לא התנגדו או תמכו בדבר כזה או אחר.
דני קריבו: מאחר ובסיס התקציב מבחינתם הוא 11 מיליון שקל, הם התנגדו להגדיל אותו ולהעמיד אותו בצורה מסודרת על 35 מיליון שקל, שזו בעצם היתה ההצעה של השר לביטחון פנים בעת ההעברה של הרשות.
דני קריבו: כפי שהזכרתי, להבנתי, היום התקציב של הרשות ל-2009 הוא לא 11 מיליון שקל אלא 9, וזה מה שאנחנו, כמשרד לביטחון פנים, כנראה נקבל ממשרד ראש הממשלה, כי עד עכשיו בסיס התקציב היה שם.
דני קריבו: הזכיר את זה גם המנכ"ל, שיש צורך להעמיד את בסיס התקציב של הרשות על בסיס איתן, יציב, שסביבו ניתן לתכנן את תכניות העבודה השנתיות והרב-שנתיות.
דני קריבו: זה גם מה שהבהרנו לרשות בפגישות שקיימנו בשבועות האחרונים אבל עם זאת, מאחר ואנחנו מקבלים 9 מיליון שקל, אין הרבה תקווה או יכולת שלנו להגיע, בסופו של דבר, במכה אחת, ל-35 מיליון שקל.
מוחמד ברכה: מהמקורות שעומדים לרשותכם, אתה מתכוון.
דני קריבו: אם רמת הפעילות היתה עד עכשיו כ-35 מיליון שקל, וזה מה שאני מבין, אני מצפה מהאוצר, שהוא המקשר בסופו של דבר, להעמיד את אותם מקורות שעד עכשיו היו, לרשות המשרד לביטחון פנים/הרשות הלאומית למאבק בסמים ואלכוהול.
דני קריבו: הוזכר קודם שההתפתחות של בסיס התקציב של השנים האחרונות, אני, כפרשן לצורך הענין, רק יכול להצטרף למה שנאמר.
דני קריבו: יש פה מגמה ברורה של צמצום ההקצאות על פני השנים, כאשר רמת הביצוע נשארה אותו דבר ומבחינתי, כמשרד לביטחון פנים, אני מקבל גוף שאמור לפעול ב-35 מיליון שקלים, כאשר האוצר, כמקשר, מעביר לי 9 מיליון שקל.
דני קריבו: דבר בעייתי שמקשה עד מאוד להגיע לתוצאה הרצויה מבחינת כולנו.
דני קריבו: בתקופה הקרובה נמשיך לשבת עם הרשות כדי שנראה איך אנחנו מגיעים למשהו שאפשר לבנות אותו, בסופו של דבר, הן מבחינת היכולות והרצונות והן מבחינת התקציבים הקיימים, אבל כפי שהזכרתי, אנחנו צופים ומצפים גם מנציגי האוצר, שעד עכשיו טיפלו בכובע אחר קרי: משרד ראש הממשלה בסוגיה הזאת, לרתום את הכסף שעד עכשיו הוקצה לרשות, לשיכונה החדש של הרשות.
דני קריבו: כאמירה יותר אופטימית – אני יכול להבטיח שבסיס התקציב, כפי שהוא היום, יהיה יותר גדול ממה שהוא היום במשרד לביטחון פנים.
מוחמד ברכה: בסוף תהליך החקיקה של התקציב או כפועל יוצא של העברות תקציביות בתוך המשרד.
דני קריבו: מבחינת המשרד לביטחון פנים, ללא כל קשר לאוצר, אנחנו נדע להגדיל את התקציב.
דני קריבו: אני בכוונה לא נוקב בסכום כי אני לא יודע - -
מוחמד ברכה: לא הייתי צריך למהר עם ההודעה הזאת.
דני קריבו: בכוונה לא נקבתי במספר, אדוני היושב ראש, אבל לא העברנו את הרשות כדי לפגוע בה אלא ההפך.
דני קריבו: לכן, האמירה שלי לא מחייבת מבחינת סכומים אבל כן כהצהרת הכוונות שלנו.
מוחמד ברכה: מר סיזל, תרצה להוסיף?
אריאל סיזל: מאחר והדיון פה סביב היבטים תקציביים, אני חושב שאין צורך שאוסיף לדברים.
מוחמד ברכה: אנחנו נטיל עליך להגיש הסתייגויות על התקציב של המשרד לביטחון פנים.
חמד עמאר: ראשית, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולברך אותך כי לא הייתי נוכח בבחירה שלך, ולאחר לך בהצלחה.
חמד עמאר: אני רואה חשיבות רבה לוועדה, לפעילות של הוועדה ולרשות במלחמה בסמים.
חמד עמאר: כשאנחנו מדברים ורואים מספרים, 320 אלף משתמשים שמתוכם 58 אלף בני נוער, זה מדליק נורה אדומה אצל כולם ואנחנו צריכים לפעול.
חמד עמאר: כשאני שומע מנציג האוצר 11 מיליון או 9 מיליון, שיחליטו ביניהם ונדע אם זה 9,10 או 11, אבל כשאנחנו מדברים על בסיס תקציב, אנחנו אומרים שנוסיף את התקציב, הרשות למלחמה בסמים צריכה לתכנן את התקציב בתחילת שנה, ועבודה נכונה צריכה להיות תכנון רב-שנתי ולא תכנון של שנה.
חמד עמאר: כשאנחנו מדברים על תקציב של 9 מיליון שקל או 11 מיליון שקל, אנחנו מתכננים לפי 11 מיליון שקל.
חמד עמאר: וכשאני מתכנן 11 מיליון שקל בתחילת שנה, ובסוף שנה יש לי 35 מיליון שקל, אפילו אם אני יודע לנצל הכי טוב את הכסף, אני לא אנצל אותו בצורה הנכונה.
חמד עמאר: אני רואה לנכון שמשרד האוצר שלקח את האחריות עליו, והמשרד ביטחון פנים שיזם את היוזמה להגדלה ל-35 מיליון שקלים, לשבת ולהחליט בתחילת שנה שהרשו למלחמה בסמים תדע לתכנן את עצמה לתכנית רב-שנתית איך אנחנו מגיעים ל-35 מיליון שקלים כבר בתחילת שנה, כי אנחנו יודעים מאיפה להביא את הכסף.
חמד עמאר: אם כל שנה אני רואה לפי הנתונים שיש לי שאנחנו מתחילים ב-9 מיליון או 11 מיליון שקל, ובסוף שנה יש לי 31 מיליון שקל, סימן שיש את הכסף ויש מאיפה להביא את הכסף.
חמד עמאר: אז במקום שנגיע בסוף שנה ל-32 מיליון שקל, שבתחילת השנה יהיה 35 מיליון שקל ושהרשות למלחמה בסמים תדע לתכנן את עצמה בתכנון רב-שנתי, ואנחנו יכולים להגיע למספרים יותר נמוכים בסוף השנה ואולי בעוד מספר שנים נשב כאן ולא נדבר על 58 בני נוער.
עפו אגבאריה: רציתי להגיד שלדעתי 320 אלף משתמשים, אני חושב שזה אמנם נתון סטטיסטי, אבל בפועל יש הרבה יותר.
עפו אגבאריה: מניסיוני, אני יודע חושב שיש הרבה אנשים שלא רוצים להזדהות ולא רוצים להראות שהם משתמשי סמים וזאת מכמה טעמים, שאחד מהם זה בגלל שקיימים המרכזים האלה, שהם מבודדים, ולא בסמיכות עם מרפאות וקופות חולים קיימות.