GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל בר-המבורגר: את הסקרים שאנחנו עושים, אנחנו יוזמים, ואנחנו לא עושים אותם בעצמנו, אנחנו בדרך כלל פונים לגורמים שמסוגלים לעשות סקרים, במקרה הזה ד"ר אדלשטיין עזר לנו לעשות את הסקר על בני נוער יוצאי אתיופיה לפני כשנתיים.
רחל בר-המבורגר: עכשיו החלטנו להרחיב את הסקר הזה, לבני נוער יוצאי ברית המועצות לשעבר.
רחל בר-המבורגר: פשוט, כי היתה דרישה לסקר מסוג כזה.
רחל בר-המבורגר: אבל, השאלה של היושב ראש היא שאלה נכונה.
רחל בר-המבורגר: כאשר הסתכלתי בסקרים האפידמונולוגים של הרשות למלחמה בסמים, על כלל בני הנוער במדינת ישראל, עד שנת 1998, לא ראיתי הבדל בפילוח בין בני נוער שעלו, בדרך כלל מחבר העמים לשעבר, לבין הנוער בארץ בכלל.
רחל בר-המבורגר: החל משנת 1998, משום מה התחילה להצטייר בעיה של יותר בני נוער מחבר העמים לשעבר, צורכים סמים כאשר מדובר בתלמידי בתי ספר, כי על זה יש לנו את הנתונים.
רחל בר-המבורגר: גם היה מדובר לגבי נוער מנותק, כך ששם הנתונים על אוכלוסייה הרבה יותר קטנה.
רחל בר-המבורגר: הבעיה הזאת הצטיירה מהסקרים האלה, העלתה את הצורך לחקור לעומק יותר את התופעה בקרב יוצאי ברית המועצות לשעבר, זה מהמחקר הנוכחי.
רחל בר-המבורגר: המחקר הנוכחי, הייחודיות שלו, שהוא לא רק בודק את דפוסי השימוש בסמים ובאלכוהול, ואת הסיבה, הוא גם מנסה לקשר ולראות האם יש קשר עם עבריינות ושאלת זהות.
רחל בר-המבורגר: זאת אומרת, שלושה דברים, גם עבריינות, גם אלימות, וגם שאלת זהות, כשהעבריינות והאלימות תחת השפעת סמים, או לשם צריכת סמים.
רחל בר-המבורגר: תחנת השפעת אלכוהול, או לשם צריכת אלכוהול.
רחל בר-המבורגר: יכולה להיות עבריינות רכוש, או עבריינות גופנית.
רחל בר-המבורגר: המחקר הוא מחקר עב קרס, אתם יכולים לקבל דוגמה.
רחל בר-המבורגר: מי שירצה, יכול למצוא באתר האינטרנט של הרשות הלאומית למלחמה בסמים.
רחל בר-המבורגר: יש בו המון נתונים, המון אינפורמציה, המון חתכים, לא אגע בזה בגלל קוצר הזמן.
רחל בר-המבורגר: רק אציין, שהמדגם כלל 750 בני נוער, בגילאים 12 עד גיל 18.
רחל בר-המבורגר: הגילאים האלה, אלה הגילאים שאנחנו בדרך כלל עושים עליהם סקרים, שעלו או נולדו להורים שעלו החל מ-1990.
רחל בר-המבורגר: זאת אומרת, יכולים כבר להיות ילידי הארץ, אבל שעלו ונולדו כבר בארץ להורים שעלו מ-1990.
רחל בר-המבורגר: הוא פרופורציונאלי לאחוז העולים מארצות המוצא השונות, זאת אומרת, ברית המועצות לשעבר, בוכרה וקווקאז.
רחל בר-המבורגר: בדקנו את שלושתם.
רחל בר-המבורגר: באופן די מעניין, לא מצאנו הבדלים, בין עולי ברית המועצות לשעבר, בוכרה וקווקאז, למרות שהיה מידע לא מבוסס סקרי--
אברהם מיכאלי: אני לא מבין מה הפילוח של ברית המועצות וקווקאז?
מרינה סולודקין: יותר נוח להכניס לקטיגוריה של מזרחים.
אברהם מיכאלי: ברית המועצות לשעבר כלל את כל הקבוצות שהזכרת.
רחל בר-המבורגר: לא כלל את בוכרה וקווקאז.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי למה.
אברהם מיכאלי: בוכרה זה בברית המועצות, קווקז זה בברית המועצות.
נסים זאב: לא היתה עלייה.
אברהם מיכאלי: בוודאי שהיתה עלייה.
אברהם מיכאלי: הפילוחים לא נכונים מבחינה מדעית, אתם עושים טעויות.
רחל בר-המבורגר: לא בגלל שאנחנו החלטנו לעשות כך, היתה בקשה, ולכן התייחסנו בתת-פילוח לראות אם יש הבדל, ולא מצאנו שום הבדל.
רחל בר-המבורגר: זה רק לידיעה.
רחל בר-המבורגר: היו לנו למעלה משמונים שאלות, והוא בדק שש התנהגויות שימוש בטבק, זאת אומרת, עישון סיגריות, שתיית אלכוהול, שימוש בתרופות מרגיעות וממריצות שלא צורך רפואי.
רחל בר-המבורגר: צריכת סמים לא חוקי, ושימוש בחומרים נדיפים.
רחל בר-המבורגר: ויש שני סוגי עבירות, עבירות שבוצעו על ידי המבדקים תחת השפעת סמים, ועבירות שנעשו על ידי המבדקים לשם השגת הסמים.
רחל בר-המבורגר: באופן כללי, הממצאים הכלליים, למעלה משליש – 35% השתמשו בסמים בשנה האחרונה לפי ההודעה שלהם.
רחל בר-המבורגר: זאת אומרת, לא עשו בדיקות שתן, אלא זה היה שאלון.
רחל בר-המבורגר: צריך לשים לב, השאלון הוא שאלון חסוי.
סופה לנדבר: על מה מבוסס הסקר, אני לא מבינה.
סופה לנדבר: כל שליש מבני הנוער שמגיע למדינת ישראל, ושהוא עולה ממדינות חבר העמים, הוא נרקומן?
נסים זאב: מדובר פה על פי הסקרים שנעשו.
סופה לנדבר: איזה סקרים אלו?
סופה לנדבר: כל שלישי הוא נרקומן?
מרינה סולודקין: לפני כמה שנים דיברנו עם רחל, זה מתודולוגיה.
מרינה סולודקין: השאלה לא נכונה.
איתן גורני: לא מדובר כאן על נרקומנים.
מיכאל נודלמן: בבקשה, אבקש סדר בוועדה.
מיכאל נודלמן: כך אי אפשר לעבוד.
מיכאל נודלמן: תנו לגברת לסיים, אחר כך כל אחד יקבל את הזכות לדבר, ואתם תדברו מה שאתם רוצים, אבל כך אי אפשר.
נסים זאב: לא לקחת את זה אישית, בבקשה.
סופה לנדבר: אנחנו נציגי העלייה, זאת הדבקה של סטיגמה חדשה.
סופה לנדבר: אנחנו מוחים על כך.
נסים זאב: את מדברת עם מדענית ראשית, והנתונים הם מקצועיים.
סופה לנדבר: היא יכולה להיות מדענית ראשית, אבל אנחנו לא מסכימים איתה.
מיכאל נודלמן: אתם לא מסכימים, אני גם לא מסכים.
מיכאל נודלמן: בשביל זה יש ישיבה, כל אחד יאמר מה דעתו.
מרינה סולודקין: יש לנו בעיות עם מתודולוגיה - - -
מיכאל נודלמן: גם אני לא מבין.
מיכאל נודלמן: ילד לקח פעם בשנה, הוא גם נכנס לסקר?
רחל בר-המבורגר: האם מדובר בנרקומנים, כן או לא.
רחל בר-המבורגר: התשובה היא לא בדקנו נרקומנים.
רחל בר-המבורגר: השאלה שימוש בסמים אצל בני נוער, היא שאלה לגבי שימוש בשנה האחרונה פעם או יותר בשנה האחרונה.
רחל בר-המבורגר: סם אחד או יותר ופירטנו את הסמים.
רחל בר-המבורגר: פעם אחת יכול להיות 30 פעמים, יכול להיות 50 פעמים, הכל מפורט.
רחל בר-המבורגר: השאלה היא לצרכי השוואה בסקרים האחרים שאנחנו עושים לאוכלוסייה האתיופית, שבאה מאתיופיה, כולל אוכלוסייה של ילידי הארץ, או של מנותקים.
רחל בר-המבורגר: תמיד זה אותו שאלון, באותה מתודולוגיה.
רחל בר-המבורגר: וזה שאלון שבעצם משמש לסקרים של ארצות הברית, ומשמש את האירופאים לסקרים באירופה.
רחל בר-המבורגר: לא המצאנו אותו, אלא השאלון הזה מיושם בארץ מזה 20 שנה לפחות.
רחל בר-המבורגר: הנתון הזה אומר חס וחלילה, לא כל בני הנוער.
רחל בר-המבורגר: שני שליש מבני הנוער לא דיווחו על שום שימוש, ולא נגיעה בשום סם כלשהו.
רחל בר-המבורגר: כשליש – 35% דיווחו על שימוש בסם פעם או יותר, בסם אחד או יותר, כשעיקר השימוש הוא בחשיש או מריחואנה.
רחל בר-המבורגר: אחר כך זה אקסטזי, ואחר כך זה הסמים האחרים.
רחל בר-המבורגר: יש לזה גם כן פירוט מפורט בסקר.
רחל בר-המבורגר: אם רוצים להשוות את זה לאוכלוסייה במדינת ישראל בכלל, אז האוכלוסייה במדינת ישראל מגיל 12 עד גיל 18 בקרב תלמידים הוא כ-10%, בקרב העולים מברית המועצות לשעבר 35%, אלה הנתונים.
רחל בר-המבורגר: מענה לסקר שהוא סקר שהועבר לכל אחד ואחד בנפרד, בשפת האם שלו.
רחל בר-המבורגר: ידעו מה ששואלים.
נסים זאב: יש לכם פילוח כמה לשבוע?
רחל בר-המבורגר: יש לנו את הפילוח, כל הפילוחים נמצאים בגוף הסקר.
נסים זאב: בין הכותרות, ובין הרמה של הצריכה אם זה אחד לשבוע, כשהסיכום פה הוא באמת רב מאוד, שאותם ילדים, אותם נערים יהיו מתמכרים במשך שנה או שנתיים.
רחל בר-המבורגר: התנסות בשימוש, עד להתמכרות, זאת דרך ארוכה מאוד.
רחל בר-המבורגר: ידוע לנו, ש-10% מאלה שמתנסים בסמים, עלולים להתמכר, לא יותר מזה.
רחל בר-המבורגר: זאת אומרת, לא מצביע בשום פנים ואופן על רמת התמכרות.
רחל בר-המבורגר: אנחנו סבורים, שעצם השימוש מסוכן מאוד.
רחל בר-המבורגר: אדם תחת השפעת סם, לא לומד באותה מידה, נושר מבית הספר, לא מסוגל לבצע תפקידים שמטילים עליו.
רחל בר-המבורגר: ולכן הסקר הזה לא בודק את מספר המכורים, אלא מספר המתנסים.
רחל בר-המבורגר: לגבי שאלות על שיעורי שימוש בזמנים שונים, אני אומר מאוחר יותר.
רחל בר-המבורגר: בינתיים אמשיך עם הממצאים העיקריים.
רחל בר-המבורגר: בערך 20% ביצעו אי פעם עבירות רכוש תחת השפעת סמים מכל סוג שהוא.
רחל בר-המבורגר: כש-40% ביצעו עבירות רכוש בקרב אלה שהשתמשו בסמים.
רחל בר-המבורגר: אלו שמשתמשים בסמים, ומבצעים יותר עבירות כאלה.
רחל בר-המבורגר: רוב בני הנוער לא חשים עצמם ישראלים, מהממצאים שיש לנו כאן.
רחל בר-המבורגר: הם חשים תקועים מצד ילידי הארץ, והם מעוניינים להתחבר רק ליוצאי חבר העמים.
רחל בר-המבורגר: הם חשים כאילו שיש להם זהות שולית.
רחל בר-המבורגר: ואת זה חשוב לזכור.
רחל בר-המבורגר: אלו בעיקר הילדים שמדווחים על שימוש בסמים.
רחל בר-המבורגר: האחרים שמרגישים שהם מחוברים, שיש להם חברים ישראליים, שהם מדברים את השפה העברית, שהם מזהים את עצמם כציונים, כאלה שבאו לארץ - - -
סופה לנדבר: מה הקשר בין סם לציונות?
סופה לנדבר: ישראלים ותיקים שמשתמשים בסמים, עם לא ציונים?
מרינה סולודקין: זו שאלה פסולה מראש.
מרינה סולודקין: זה גם מתודולוגיה, והיא לא נכונה.
סופה לנדבר: גם מחקר צריך להיות מדעי.
סופה לנדבר: איזה קשר יש בין ציונות לסמים, תסביר לי.
איתן גורני: מי שמרגיש טוב עם המדינה, עם המטרות - - -
מרינה סולודקין: אל תסביר לנו, אנחנו כתבנו ספרים על זה.
רחל בר-המבורגר: עיקר השימוש בסמים שנמצאה בגיל היותר מבוגר, לא מגיל 12, אלא בין גיל 16 ל-18.
רחל בר-המבורגר: לא שאין שימוש בסמים מגיל 12, אבל עיקר השימוש בגילאים היותר גבוהים.
רחל בר-המבורגר: עיקר בני הנוער שמדווחים על שימוש בסמים, מדווחים על חוויה של משבר משפחתי, בדרך כלל, על פרידה של ההורים.
רחל בר-המבורגר: המצב הכלכלי בבית ירד מאז שעלו לארץ, לא השתפר כי אם ירד.
רחל בר-המבורגר: הם לא היו חשופים להסברה בנושא הסמים בארץ.
רחל בר-המבורגר: אלה הממצאים העיקריים, כמו שאמרתי יש הרבה ממצאים נוספים.
רחל בר-המבורגר: אלה הממצאים העיקריים שחשוב לי להדגיש כאן.
רחל בר-המבורגר: ביצוע עבירות תחת השפעת סמים אי פעם, חמישית מהנבדקים דיווחו על ביצוע עבירות רכוש, ושליש מהנבדקים דיווחו על ביצוע עבירות אלימות, גוף תחת השפעת סמים.
רחל בר-המבורגר: אולם, בגלל שמדובר בבני נוער שאינם מתמחים בעבירות ספציפיות, הרי שהם מבצעים את שני סוגי העבירות גם יחד.
רחל בר-המבורגר: נמצא קשר מובהק בין ביצוע עבירות תחת השפעת סמים, לבין שימוש בסמים.
רחל בר-המבורגר: אך גם בשימוש בחומרים פיסכו-אקטיביים אחרים, כמו אלכוהול ותרופות שלא לצורך רפואי.
רחל בר-המבורגר: לגבי ביצוע העבירות לשם השגת סמים – 14% מהנבדקים דיווחו על ביצוע עבירות רכוש לשם השגת סמים.
רחל בר-המבורגר: 17% מהנבדקים דיווחו על ביצוע עבירות אלימות, עבירות גוף לשם השגת סמים.
רחל בר-המבורגר: אולם גם בעבירות אלה, נמצא שבני הנוער מבצעים את שני סוגי העבירות גם יחד.
רחל בר-המבורגר: נמצא קשר מובהק בין ביצוע העבירות לשם השגת סמים, לבין שימוש בסמים, אך גם בחומרים פסיכו-אקטיביים אחרים, כמו אלכוהול, ובדיקות שלא לצורך רפואי.
רחל בר-המבורגר: קורבנות לעבירות מצד בני נוער שהיו תחת השפעת סמים אי פעם, 38% מהנבדקים דיווחו על היותם קורבנות לעבירות רכוש.
רחל בר-המבורגר: ו-50% מהנבדקים דיווחו על היותם קורבנות לעבירות אלימות מצד מי שהיה תחת השפעת סמים.
רחל בר-המבורגר: פער זה בין עבריינים לקורבנות, יכול לנבוע משתי סיבות.
רחל בר-המבורגר: האחת, עבריין אחד יכול לקרבן כמה קורבנות, השנייה נובעת ממה שמוגדר טכניקות לניטרול אשמה מצד חשוד, מצד עבריינים להגדלת מקרים מסוימים כאל עבירה.
רחל בר-המבורגר: אלה הממצאים העיקריים, יתר הממצאים אני אשמח לדווח.
נסים זאב: חשוב לשמוע את גליה.
נסים זאב: מכיוון שאנחנו מדברים פה גם בנוער עולה, וגם בנוער לומד, אבל גם עולה, לכן הנתונים של משרד החינוך חשובים.
חיים אמסלם: האם נבדק עוד נתון במסגרת אותם הנערים יוצאי ברית המועצות לשעבר, האם בפילוח שעשיתם, נבדק האם מדובר בילדי עולים שמוגדרים כיהודים, או כאלה שגם לא יהודים.
רחל בר-המבורגר: בדקנו, יש הבדל לא גדול, אבל נשאלה שאלה, האמא מגדירה את עצמה, לא היתה שאלה לגבי האבא.
רחל בר-המבורגר: וכשהאמא לא הגדירה את עצמה כיהודייה, שיעור הילדים שלהם שמבצע עבירות סמים גבוה יותר מאשר אחרים.
נסים זאב: את התלונות האלה שמענו באופן אישי מנערות שדיברו כנגד אותה חברה שלא כל כך מרגישים את עצמם בחברה כיהודים.
נסים זאב: באותם הנקודות אני אומר, אני לא רוצה להרחיב בעניין בגלל הרגישות של הנושא.
גליה שחם: אני מפקחת ארצית על מניעת סמים אלכוהול וטבק במערכת החינוך.
גליה שחם: הנתונים האלה מצטרפים לעוד נתונים שבשנים האחרונות אנחנו שומעים על מצוקה של נוער עולה, והמטרה מה זה נוער עולה היא מורכבת.
גליה שחם: בכל אופן, כאשר עושים השוואה בין נוער עולה, או ילדים למשפחות עולים, לבין ילידי הארץ, רואים יותר מצוקות בנושאים שונים, כמובן שתחום האחריות שלי, הוא הנושא של שימוש בחומרים למיניהם – טבק, אלכוהול וסמים.
גליה שחם: חנה שדמי מנהלת שפ"י הציגה בפרוטרוט את תכנית העבודה שלנו, שעכשיו כבר מיושמת.
גליה שחם: הגישה שלנו היא, שתופעות כאלה מלמדות על מצוקה.
גליה שחם: השתייה או שימוש בסמים, זה סימפטום לכל מיני בעיות כמו בעיות זהות, בוודאי בעיות משפחתיות, או כל מה שקשור במעבר מארץ לארץ, היקלטות בחברה חדשה, תחושת שייכות ותחושת ביטחון, ותחושת מוגנות מובנית.
גליה שחם: השנה הזאת, מה שאנחנו עושים בצורה יותר מוגדרת, סימנו עשרים יישובים בארץ שהם עתירי עולים, והחלטנו אותם לתגבר יותר.
גליה שחם: זאת אומרת, השרות הפסיכולוגי ייעוצי, למקומות האלה, ליישובים האלה, ולבתי ספר שבהם יש קבוצות יותר גדולות של עולים, אנחנו נותנים כרגע יותר סיוע.
גליה שחם: הסיוע בא לידי ביטוי, גם ביותר תקנים של ייעוץ לבתי הספר.
גליה שחם: אתם יודעים שהיועצות החינוכיות הן אלה שיותר בקשר עם הילדים בריבוי היום-יומי שלהם.
גליה שחם: גם בהכשרות מאסיביות של צוותי המורים, חדרי המורים, כשההכשרות הן מתייחסות לכל הנושא של קליטת עלייה, לכל הנושא התרבותי.
גליה שחם: אנחנו חושבים שחשוב מאוד שתהיה רגישות תרבותית בתכניות השונות שאנחנו מעבירים.
גליה שחם: לכן צריך גם ללמד את המורים להכיר את המאפיינים השונים של תרבויות שונות.
גליה שחם: אני כרגע מתייחסת באופן לגמרי כללי, כי רב תרבותיות זה הרבה.
גליה שחם: היכולת להתייחס אל כל אחד כמות שהוא--
מרינה סולודקין: יש לך הרושם ש-84% שותים, ו-35% לוקחים את הסמים בבתי ספר?
גליה שחם: אני יודעת שבסקרים מהסוג שד"ר רחל בר-המבורגר הציגה, ואנחנו מאוד מסתמכים על הנתונים האלה.
מרינה סולודקין: אין לך סקרים משלכם?
גליה שחם: יש לנו מחקרים קטנים.
גליה שחם: אבל פה מדובר על סקר ממלכתי, שנעשה בצורה עקבית, כל ארבע שנים.
מרינה סולודקין: וזה נראה תמים בעינייך.
נסים זאב: האם את חושבת שיש פה איזושהי מגמה להכפיש ציבור שלם?
נסים זאב: זה ממש לא מכובד ולא יפה.
מרינה סולודקין: המגמה היא להכפיש.
סופה לנדבר: בוודאי, זו האמת.
סופה לנדבר: מדברים על מציאות אחרת.
מרינה סולודקין: זו לא הפעם הראשונה שנפגשנו.
נסים זאב: אתם מדברים כנגד הגברת הנכבדה רחל, שהיא מדענית ראשית, אין לה שום אינטרס, חלילה וחלילה.
נסים זאב: צריך לכבד את האישיות שלה.
נסים זאב: אתם לא מכירים אותה מהוועדה הזאת, אבל אני בהחלט מסתמך על הנתונים שלה.
נסים זאב: אני רואה שהפגיעה היא אישית.
סופה לנדבר: אנחנו חיים את המציאות.
מרינה סולודקין: יש בעיה, אבל לא בגודל כזה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה עיוות.
סופה לנדבר: הסקר לא נכון.
סופה לנדבר: חיים את המציאות, למה אנחנו צריכים את הסקרים האלה?
מרינה סולודקין: זה עיוות, יש בעיה אבל לא בסדר גודל כזה.
איתן גורני: שטות להתווכח על אחוזים.
מיכאל נודלמן: יש צורך להשתמש במספרים.
מרינה סולודקין: זאת מתודולוגיה לא נכונה.
מיכאל נודלמן: יש לכם מספרים?
מרינה סולודקין: יש לנו מספרים.
מיכאל נודלמן: אפשר להזמין עוד סקר אחד.
מרינה סולודקין: המספרים לא נכונים, ונאמר למה הם לא נכונים.
סופה לנדבר: אנחנו גם חיים את המציאות האחרת, אנחנו מצביעים על כך שהסקר לא נכון.
נסים זאב: למישהו יש תחושה ש-10% מבני הנוער בכלל מעשנים סמים?
נסים זאב: או משתמשים בסמים?
נסים זאב: כשאני הולך ברחוב, אני לא רואה אף מסומם, ברוך השם.
נסים זאב: בודדים ופה ושם.
סופה לנדבר: אנחנו כן רואים.
נסים זאב: לא מה שאת רואה, זה מה שיש במציאות.
נסים זאב: אדוני היושב ראש, היא אמרה איך הסקר נעשה.
נסים זאב: נתנו טפסים לאותם בני נוער, הם רשמו.
נסים זאב: יש עניין לאותו בחור, לאותו נער לשקר במסמך?
סופה לנדבר: חברת הכנסת מרינה שואלת, בשבת כאשר שותים יין זה גם - - -
נסים זאב: היא דיברה על עישון סמים.
סופה לנדבר: שתייה בשבת לא נחשב, לא פעם אחד בשבוע.
נסים זאב: היא אומרת ש-35% משתמשים בסמים.
נסים זאב: צריך לחיות עם הנתונים, וצריך להתמודד עם הנתונים האלה, ולא צריך לתקוף.
סופה לנדבר: אנחנו יודעים להתמודד עם נתונים, וגם עם המציאות.
סופה לנדבר: נגיב על הדברים - - -
מרינה סולודקין: מתודולוגיה לא נכונה לגמרי.
מרינה סולודקין: זה מימון מרכזים שעובדים בתחום הזה.
מיכאל נודלמן: אני גם צריך להגן על כל אוכלוסיית העולים, אני יושב ראש ועדת העלייה והקליטה.
מיכאל נודלמן: אני לא יכול לעשות בלאגן.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לעשות אחרת, להזמין עוד פעם סקר.
מרינה סולודקין: במקום אחר.
מרינה סולודקין: יש להם אינטרס.
איתן גורני: מה האינטרס?
מרינה סולודקין: מימון, תקנים.
מיכאל נודלמן: אתם אומרים 30%, שזה מאה אלף ילדים, זה לא מספיק?
מרינה סולודקין: 80% זו אוכלוסייה פלילית.
נסים זאב: אל תאמרי את כל מה שיש לך.
נסים זאב: אני מבקש, הערת ביניים בבקשה.
נסים זאב: אי אפשר לנהל דיון בצורה כזאת.
גליה שחם: הנתונים שהציגו כאן בסקר, באמת נתונים של התנסות וגם שימוש.
גליה שחם: אבל יש גם ההשוואה בין מה קורה באוכלוסייה מסוימת לעומת אוכלוסייה אחרת על אותם נתונים.
גליה שחם: לצערי, אני מאוד מצטערת על זה, גם לגבי התנהגויות סיכון אחרות בקרב נוער עולה, יותר גבוהים מאשר בקרב נוער שהוא יליד הארץ.
גליה שחם: כך שיש לנו בעיה שצריך להתמודד איתה.
גליה שחם: מה שרציתי לומר, שלקחנו את זה ברצינות, מהנתונים מהסקר האחרון שכבר היה ב-2005, השנה כבר מיושמת התייחסות אחרת בתוך מערכת החינוך, עם הרבה מאוד תמיכה, תמיכה לא רק בנושא הזה.
גליה שחם: כי זה לא רק החלק של נושא סמים ואלכוהול, אלא בכלל.
גליה שחם: אנחנו אחראים על תחושת השייכות והביטחון והרווחה של הילדים במערכת החינוך, והיכולת לתמוך בהם ולסייע להם.
גליה שחם: אחד הדברים שאנחנו יודעים, שככל שיש בתוך בית הספר אנשים שהם יותר משמעותיים לילדים, ושהילדים יוצרים איתם קשר, כך יש סיכוי לילדים להרגיש יותר טוב ולהתקדם.
גליה שחם: בזה אנחנו משקיעים, אנחנו משקיעים גם בילדים, וגם בצוות בית הספר, כדי שיבינו את התקציב שלהם מול מצוקות של הילדים.
מרינה סולודקין: אבל לא בשעות של עברית אתם משקיעים.
מרינה סולודקין: זה מה שחשוב.
מרינה סולודקין: לפסיכולוגים אתם משקיעים.
מרינה סולודקין: ואלה שמדברים, גם לא מדברים בשפת אם, הפסיכולוגים שלכם.
מרינה סולודקין: זו עבודה סזיפית שאתם עושים, ומממנים, ומדברים, והכל בסדר.
גליה שחם: אני מוכנה לקבל את ההערה הזאת.
גליה שחם: נכון שאין לנו מספיק פסיכולוגים ויועצים דוברי השפה.
סופה לנדבר: יש מספיק, לא רוצים להעסיק אותם.
סופה לנדבר: למשל, "מרכז מיה", כמה פסיכולוגים יש שם?
סופה לנדבר: כמה תכניות יש להם?
סופה לנדבר: מי לוקח ומעסיק אותם, אנשים מדור שני ושלישי.
גליה שחם: הוספנו הרבה מאוד תמיכה בחלק של יועצים, לאו דווקא פסיכולוגים.
גליה שחם: יועצים חינוכיים וכוחות הוראה לתוך בתי הספר.
גליה שחם: ב-20 יישובים בהם נעשה מעקב.
גליה שחם: אני מקווה שיהיו תוצאות.
גליה שחם: הבעיה היא, שאין לנו את נוסחת הקסם איך באמת להגיע להפחתה.
מרינה סולודקין: שעות עברית, זו נוסחת קסם.
נסים זאב: רבותיי, אני מבקש לא ללגלג כל הזמן על אנשי המקצוע, עם כל הכבוד לכם, עם כל הביקורת.
נסים זאב: אנשים נותנים נתונים בצורה מקצועית, מתמודדים עם הבעיה יום יום, שעה שעה.
מרינה סולודקין: בצורה לא נכונה.
נסים זאב: תאמרי את אשר על ליבך ברשות דיבור.
מרינה סולודקין: קודם כל אני מאוד מודה, שיש לנו ישיבה כזאת.
מרינה סולודקין: ראינו טרום פרסום של הממצאים, מי שמתעסק בעליה מברית המועצות ומתורכיה, יודע מייד שכאן משהו לא נכון.
מרינה סולודקין: בגלל שלא 84% ילדים שהם ממשפחות של עולים מברית המועצות, ולא 60% של עולים מאתיופיה גם שתיינים.
מרינה סולודקין: כשאני בדקתי את העניין לפני מספר שנים, עם גב' רחל בר-המבורגר המכובדת, ואמרתי לה, איזו שאלה אתם שואלים כדי לקבל 84%?
מרינה סולודקין: אם אתם שותים פעם בשנה, בחודש.
מרינה סולודקין: יש הבדלים במנטליות, שישראלי ששותה עם המשפחה בסוף שבוע, בשבתות עבור קידוש, הילד הזה לא עונה שהוא שותה, ובצדק רב.
רחל בר-המבורגר: אנחנו מבקשים שהוא לא יענה על השאלה הזאת.
רחל בר-המבורגר: אנחנו אומרים לו, שותה שלא לצורכי קידוש.
מרינה סולודקין: אני יודעת שאת לא צודקת לגמרי.
מרינה סולודקין: השאלה הזאת היא עיוות של כל התמונה.
רחל בר-המבורגר: יש לנו עוד שאלות.
נסים זאב: לא נתווכח על הנתונים.
נסים זאב: תציגי את הנתונים, רק בכתב.
מרינה סולודקין: אם אתם שותים פעם בשנה, זה נותן תמונה מטושטשת לגמרי.
מרינה סולודקין: כל אחוז מזה, כמו 10% שילדים ישראלים ותיקים צורכים את הסמים, כמו אשה, אמא, ציונית, מסורתית, בשבילי זה פצע.
מרינה סולודקין: אם נרצה לדעת את האמת, או אם אנחנו עושים כותרות, ומבקשים מימון ותקנים.
מרינה סולודקין: בסקר הזה, אני רואה דבר אחד, שזו בקשה מאוד מפורטת לכסף נוסף למלחמות בסמים ובשתייה.
מרינה סולודקין: אנחנו הכתובת לאוכלוסיית עולים של כמליון איש.
מרינה סולודקין: לפני מספר שנים, קיבלתי הרבה פניות בנושא הסמים, והעלויות שגובים מערים מסוימות.
מרינה סולודקין: כמו למשל העיר ערד, לקחו מס מסוים בעיר כדי להילחם בנגע הסמים והצליחו.
מרינה סולודקין: אני מקבלת עשרת אלפים מכתבים ממשפחות של עולים.
מרינה סולודקין: סופה מקבלת גם כן, יש לה גם ארגון מסוים, בנושא של התמכרות של העולים, אבל אני לא קיבלתי אף מכתב.
מרינה סולודקין: אני עוזרת למשפחות, אני עובדת גם עם הרשויות, גם המרכז שלכם, וביקשתי יותר אנשים מגשרים.
מרינה סולודקין: התמונה שלכם לא נכונה, בגלל מתודולוגיה של שאלות.
מרינה סולודקין: התופעה קיימת ומאוד מדאיגה, גם בקרב עולי ברית המועצות, וגם עולים מאתיופיה, המספרים אחרים.
מרינה סולודקין: אני מעדיפה שהסקרים ייעשו במשרד החינוך עם תלמידים, ובמשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: למה, כדי לקבל תמונה.
מרינה סולודקין: את מדברת על פסיכולוגים, ועל הרבה דברים.
מרינה סולודקין: אנחנו לא משופשפים כמוכם.
מרינה סולודקין: קודם כל אני אומרת, עברית, עברית, ועברית.
מרינה סולודקין: ומה עולים לא מקבלים, עברית.
מרינה סולודקין: כאשר מציגים את העניינים, ואת היחס בין השתכרות לציונות, ואחוזים של דם יהודי, אני חושבת הריח לא טוב, מסריח, מסריח.
מרינה סולודקין: ולחברי, חבר הכנסת נסים זאב אני אומרת, כמו שבשנות החמישים והשישים, מרוקאים היו סכינאים, זו אותה גברת עם שינוי אדרת.
נסים זאב: יש כבוד גדול לעולים מחבר העמים.
נסים זאב: הסקרים האלה לא נעשו מתוך רצון או מגמה כלשהי לפגוע באוכלוסייה.
סופה לנדבר: אילו החיים היו טובים, אף אחד לא היה מתלונן.
נסים זאב: אין מקום להסיק מסקנות, שעושים פילוח כזה או אחר, מתוך מגמה שלילית.
חיים אמסלם: תודה רבותי יושבי הראש.
חיים אמסלם: אנחנו מסתכלים על המראה, והיא לא מחייכת.
חיים אמסלם: זה שאנחנו נשבור את המראה, לא יפתור את הבעיה.
חיים אמסלם: יכול להיות שאפשר להתווכח על המספרים, ועל הנתונים, ואת הסקר איך עשו, ומה עשו.
חיים אמסלם: אני לא מומחה גדול, ולא עשיתי סקרים.
חיים אמסלם: אבל אני מבין, וכל מי שיש לו מוח בקודקו מבין, שיש פה בעיה ראשונית של חינוך, ובעיה של קליטה לא מספיקה ולא נכונה.
חיים אמסלם: ולכן יש בעיית שתייה, והשתייה מביאה סמים, ועבירות רכוש, ואחר כך אונס, ויש בעיות זהות, ויש לנו כאן תיבת פנדורה, שאנחנו פותחים אותה ולא יודעים איך לסגור אותה.
חיים אמסלם: הייתי מאוד שמח, ששרת החינוך היתה יושבת כאן איתנו, והיינו שומעים ממנה כמי שמופקדת על החינוך, לא רק על איזה חוזר מנכ"ל שיוצא מאת המנכ"ל יותר להקדיש למען הנושא בקרב בני עולים, אלא לשמוע באופן ספציפי ומדויק איזה תקציבים ומהם מוקדשים לנושא הזה כי זה בנפשנו.
חיים אמסלם: רבותיי, יש פה בעיה בסדר גודל לאומי.
חיים אמסלם: שאם אנחנו לא נטפל בה, ולא משנה כרגע המספרים.
חיים אמסלם: יהיה טעות לבוא ולומר, מדובר רק בקרב עולים כאלה ואחרים, זאת טעות גמורה.
חיים אמסלם: יש בעיה חינוכית אמיתית, יש פה בעיה של חוסר טיפול, ולזה צריך להקדיש משאבים.
חיים אמסלם: הייתי רוצה לשמוע מנציגי משרד החינוך, יש פה את נציגי האוצר, אם בכלל מוקדש לזה משהו מבחינת תקציב.
חיים אמסלם: האם לתקציב החדש יש איזה מסר, באיזה סדרי גודל מדובר.
חיים אמסלם: ובמה זה אמור לתת מענה, ומתי נתחיל לראות פירות.
יוסף שגל: לגבי הסקר, אני קצת יודע מה זה סוציולוגיה ואיך עושים את זה.
יוסף שגל: עם כל הכבוד לוועדה שלכם, זאת לא דוגמה לשאלה לילד, כמה פעמים בשבוע יש בבית שלך אלכוהול.
יוסף שגל: אבל בוא נגיד שבן אדם אחד קונה בחנות 10 חבילות נייר טואלט.
יוסף שגל: זה לא אומר שהוא חולה אנרוזיה כרוני.
יוסף שגל: יש שם בעיות, לא בעיות טכניות.
יוסף שגל: אנשים שעושים את הסקר, לא כל כך מבינים את הקודים.
יוסף שגל: גם ילדים עולי ברית המועצות לשעבר, וגם מאתיופיה.
יוסף שגל: לגבי בירה, אני מקווה שאתם יודעים.
יוסף שגל: שבמשפחות אתיופיות בירה זה כמו יין במשפחות הצרפתיות.
יוסף שגל: בצרפת, ילד בן חמש, שש, שותה יין כל צהריים, וזה נורמלי.
יוסף שגל: אבל בסטטיסטיקה הוא קצת אלכוהוליסטי.
יוסף שגל: אני מאמין שזאת בעיה גדולה.
יוסף שגל: לא מספיק להבין את המנטליות, צריך לדעת.
יוסף שגל: כל הדיון הזה זו עבודה מאוד חשובה ומאוד קשה.
יוסף שגל: אני מקווה שגם משרד החינוך, גם משרד הקליטה, חייבים לעבוד עם ארגונים עולים.
יוסף שגל: למה, בגלל שהם מבינים על מה מדובר.
יוסף שגל: הם מבינים את הפסיכולוגיה של ילדים.
יוסף שגל: זה בדיוק אותו סיפור עם הניאו-נאצים.
יוסף שגל: הייתי בגרמניה, פגשתי יהודים, והשאלה הראשונה היתה, איך יכול להיות שיש בישראל ניאו-נאצים.
יוסף שגל: הסברתי להם, אין לנו סיבות, אין לנו בסיס, אבל זה מה שקרה, זה מה שיש.
יוסף שגל: וצריך להסביר למה.
יוסף שגל: בואו נאמר, אנחנו משפחה, מדינת ישראל זו המשפחה שלנו.
יוסף שגל: אני לא מאמין, ולא בטוח שהמספרים שלהם מחר יהיו באוכלוסיית היהודים בגרמניה, או בצרפת, או בארצות הברית, זה לא סובייקטיבי, אבל באופן אובייקטיבי הם פשוט לא מבינים במה מדובר.
יוסף שגל: זה לא טוב קודם כל למדינת ישראל, לא טוב לעלייה.
יוסף שגל: כי ההורים שרואים את המספרים, הם אומרים הנה, הייתי רוצה לעלות, לא, עכשיו נגמר הסיפור.
יוסף שגל: האם זאת משפחת הרוסים.
יוסף שגל: עם כל הכבוד לגברת גליה שחם, יש לי פרוייקט שנקרא "אגודת ישראלים למען ילדים עולים".
יוסף שגל: זו עבודה מושלמת כדי לפתור את הבעיה.
יוסף שגל: וכתוב כך, כדי לפתור את הבעיה, לכל בית ספר צריך סכום של 35 אלף שקלים.
יוסף שגל: הארגון הזה וגם ארגונים אחרים אומרים כך, חבר'ה בוא נקדם ביחד, אנחנו מוכנים להביא חצי מהכסף.
יוסף שגל: בבקשה, בואו ונעבוד ביחד עם ארגונים עולים, הם מוכנים ויש להם כסף.
סופה לנדבר: אדוני יושב ראש ועדת סמים, אדוני יושב ראש ועדת הקליטה, נעשה לי רע בלב.
סופה לנדבר: מה הקשר בין ציונות לאלכוהוליסטים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אביא דוגמה אחרת, ואתה תסכים איתי, וגם חבר הכנסת מיכאל נודלמן.
סופה לנדבר: העלייה הזאת הם אנשים שאוהבים את המדינה, ובגלל הרצון להיות במדינת ישראל הם הגיעו לכאן.
סופה לנדבר: מה אנחנו יכולים להגיד על נוער שהיה לטובת מדינת ישראל במלחמה האחרונה, ונפגע, ונפצע, ונהרג לצערנו.
סופה לנדבר: הם גם אלכוהוליסטים?
סופה לנדבר: הרי כמעט כל אחד יוצאי מדינות חבר העמים הוא אלכוהוליסט.
סופה לנדבר: אני חושבת שהסקר לא אובייקטיבי, יש טעויות.
סופה לנדבר: ואני כיושבת ראש הפדרציה הישראלית, דוברי רוסית, ארגון הכי גדול, אני אומרת לך אדוני היושב ראש, ומיכאל נודלמן יודע, אנחנו לא כאלה, אני נפגשת כל יום עם העולים, אני חיה את המציאות, זה פשוט לא נכנס לשום מסגרת.
סופה לנדבר: אבל זה לא משנה, אם 2%, אם 5%, אם 10% משתמשים בסמים זה גרוע ביותר.
סופה לנדבר: נאמר כאן, וחבר הכנסת שאגאל אמר דבר נכון, כאשר עושים סקרים ועובדים עם עלייה, ולא משנה מאיזה מדינה העלייה הזאת הגיעה, צריכים לדעת את הקודים ואת המנטליות של אותם עולים שהגיעו ארצה, בגלל שליוצאי מרוקו יש קודים אחרים, ולנו קודים אחרים, לכל עלייה, וגם לצברים יש קודים אחרים.
סופה לנדבר: רבותי, אם יש כאן פספוס, זה פספוס של העלייה.
סופה לנדבר: נאמר כאן, ואתה אמרת, כשהעלייה הגיעה, הנוער הזה הגיע נקי, ואם הוא נדבק הוא נדבק מהחברה הישראלית, וצר לי על כך.
סופה לנדבר: אני רוצה לומר שיש פה פספוס של המדינה, יש גם אשמה של המדינה.
סופה לנדבר: אם משפחה אחת איבדה את הילד, היא איבדה את העתיד לחיים, ואני מאשימה כאן את המדינה ואת ממשלת ישראל, ואת הממשלות של מדינת ישראל.