GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפרה חראזי: אין מצב כמו שתיארו פה, יכול להיות שבחלקים מסוימים באזורים מסוימים יש קושי להגיע לשרות, לא בכל האזורים.
עפרה חראזי: אני מדברת מתוך השטח לא מהתיאוריות.
עפרה חראזי: דבר נוסף, רוב הנגמלים אני לא יכולה לומר באחוזים, נגמלים במרכזי גמילה פרטיים, כמו שציין קודמי, כך שהם לא כל כך צורכים את השירות של משרד הבריאות לצורך גמילה.
עפרה חראזי: זה לגבי ההקשר אם מעבירים שמות לא מעבירים שמות.
נסים זאב: הייתי רוצה לדעת, מדובר ב-512, כמה יש לא במרכזי גמילה רשמיים.
נסים זאב: ה-512 אלה מכסות מוכרים.
נסים זאב: אם אני שומע שיש מספר מקביל או אפילו יותר אז - - -
איתן סלע: הרבה מרכזים כאלה גם אם תשתמש בתוכם העיקר שתשלם, קטסטרופה.
איתן סלע: כל המדינה, לא יותר ממאה מיטות כאלה.
איתן סלע: והם קמים ונסגרים.
עפרה חראזי: לא, אני לא חושבת שזה מדויק.
עפרה חראזי: רק ברחובות יש לנו שלושה מרכזי גמילה פרטיים.
בני יעקב: יש רשימה.
נסים זאב: אני מדבר על פרטי שהוא לא מוכר.
איריס פלורנטין: אין לא מוכר.
איריס פלורנטין: אני רוצה להסביר.
איריס פלורנטין: חוק הפיקוח על המוסדות דורש מכל מסגרת - צריך להבין, כפטריות אחור הגשם כל הזמן יש אנשים שמקימים מסגרות פרטיות.
איריס פלורנטין: המסגרות האלה צריכות להיות עם חוק, לא תמיד הן פונות.
איריס פלורנטין: משרד הרווחה ומשרד הבריאות הולכים יחד לסגור את המסגרות.
איריס פלורנטין: זה לא פשוט לסגור אותן.
איריס פלורנטין: סוגרים אחת, קמה אחרת.
איריס פלורנטין: צריך להבין שזה מסגרות רק לחלק של גמילה.
איריס פלורנטין: הן קיבלו רשיון רפואי והן פועלות על פי חוק.
איריס פלורנטין: יחד עם זאת, צריך לדעת שהמסגרות האלה עולות כסף, ואין סיבה לתת כסף למסגרות פרטיות.
איריס פלורנטין: מסגרות שהן פירטיות אסור ללכת בכלל, מסגרות שיש להן רשיון רפואי לחלק של הגמילה אפשר ללכת, רק צריך לדעת שזה עולה כסף, ואין סיבה ללכת כשיש מסגרות שעולות 600 שקלים, כל זה רק לחלק של הגמילה הפיזי.
פיני קבלו: אבל אולי זה חוסר הסברה.
עפרה חראזי: לא קשור להסברה, אני נגד לתת מימון לגמילה פיזית לנרקומן.
עפרה חראזי: נרקומן מוצא את כל הדרכים להשיג את הסם, הוא ימצא את כל הדרכים להשיג את הכסף לנקיון.
נסים זאב: למה שהוא ישלם פי כמה, אם הוא יכול לקבל את אותו שרות?
עפרה חראזי: נרקומן רוצה מיידית, בכאן ועכשיו הוא רוצה.
נסים זאב: מדברים על שיקום, ולא מדברים על צריכת סמים.
עפרה חראזי: מדברים על הגמילה הפרטית, הוא שאל למה הם הולכים לגמילה פרטית ולא למוסדית.
עפרה חראזי: אז מה זה נרקומן, הוא רוצה סיפוק מיידי.
עפרה חראזי: אם אני מציע לו תיכנס לדלת השנייה תמורת כסף, הוא ייכנס.
עפרה חראזי: זה יותר מהיר, הוא לא צריך בדיקות ולא שום תהליך.
איתן אקשטיין: בגלל עורכי הדין שהולכים לספר בבית המשפט שהנה הם בשיקום.
איתן אקשטיין: אצלי צריך לעשות בדיקות רפואיות, אני עורך לו ראיון אישי שם מהזינזנה לתוך המיטה.
עפרה חראזי: שלא נדבר שלפעמים מנהלי מרכזי גמילה פרטיים לא הכי מהימנים בבית משפט, וזה לטובת המטופל.
עפרה חראזי: אז הוא משלם אלף שקלים הוא מופיע בבית המשפט מנהל מרכז הגמילה הפרטי, ואז הוא אומר את הדברים שהמטופל רוצה שהוא יגיד, מה שאני לא אגיד, מה שאיתן לא יגיד.
נסים זאב: זה בעצם קניית שרות.
איהב יחיא: אנחנו גם מרכז משולב שממומנים על ידי משרד הרווחה ב-45 מיטות.
איהב יחיא: עושים גם את הגמילה הפיזית, ואחר כך המטופל ממשיך גם בגמילה סוציאלית נפשית למשך 12 חודשים במסגרת קהילה טיפולית.
איהב יחיא: לאחרונה התחלנו להרחיב את השירותים כי במגזר הערבי יש לנו הרבה רשויות מועצות שקרסו ואין שום שירות במסגרת הרווחה שאני נמצא בו שיכול לתת מענה למעקב או לאיבחון או להפנייה.
איהב יחיא: אנחנו גם פתחנו לאחרונה יחידה לנוער ומבוגרים.
איהב יחיא: הופתענו בנושא של נוער שהיום ממומן על ידי הרשות למלחמה בסמים וגם ברשות של הרווחה, שהרבה נוער משתמש בסמים ואין מי שיאבחן יפנה ויכוון את הנוער.
איהב יחיא: כך שהתמונה בשטח כפי שאני רואה מאוד קשה.
איהב יחיא: היום יש את הנושא של הרווחה שהמועצות המקומיות בגלל המצב הכלכלי לא יכולות לממן הפעלה של תקנים ברווחה במחלקות שיפעילו יחידות אמבולטוריות לטיפול לנפגעי התמכרויות.
איהב יחיא: יוצר מצב שהרבה מטופלים נופלים בין הכיסאות ואין להם מענה אפילו שהם מסיימים בקהילה או במרכז או באישפוזית, אין מי שימשיך וילווה אותם במעקב.
איהב יחיא: לגבי המספרים עשרות עד מאות מטופלים, באזור טייבה טירה קלנסואה, כפר קאסם יש עשרות.
איהב יחיא: יש את הנושא של היום, משרד הרווחה חייב אם רוצה לתת תקן לטיפול בהתמכרויות לרשות מקומית, זה חייב דרך רשות מקומית.
איהב יחיא: פניתי מספר פעמים, לנסות איך אפשר הרי אם רשות לא יכולה להפעיל תכנית כזאת, אם אפשר להפנות את התקציב או לעשות משהו שיהיה דרך עמותות מרכזים אמבולטוריים איזוריים.
איהב יחיא: כי היום אי אפשר שכל מועצה מקומית תפעיל יחידה כזאת לטיפול בהתמכרויות שצריך מדריך וצריך עובד סוציאלי וצריך משרד, וצריך בדיקות וכל התקנים.
איהב יחיא: היום הצענו את העמותה שלנו שיכולה לתת מענה שרות אזורי לכל האזור שלנו, והמודל הזה עד עכשיו עובד בצורה טובה.
איהב יחיא: גם לאחרונה יש את הנושא של הכשרה מקצועית, דרך הג'ויינט ובשיתוף עם משרד הרווחה, פרוייקט מצוין שעוד מעט ייצא לפועל, שיכול לתת מענה להכשרה מקצועית למטופלים, לתת להם מענה של תעסוקה אחרי שהם מסיימים.
איהב יחיא: אני אומר בצער, שיש לנו בעיה של שיתוף פעולה מצד הרשויות המקומיות בגלל כל המצב שקיים היום.
איהב יחיא: עיריית טייבה במצב של פירוק, עיריית טירה במצב כלכלי גרוע.
איהב יחיא: הרבה מועצות שאין להם לתת את המענה שנעבוד ביחד להקים את השרותים.
איהב יחיא: לגבי אישפוז כפוי.
איהב יחיא: יש הרבה מטופלים מהמגזר הערבי שפונים לנבי מוסא באזור ים המלח, שם יש מקומות שבחלקם שייכים לשטחים אישפוז כפוי.
איהב יחיא: באים ולוקחים אדם מהבית ומאשפזים אותו בכוח.
איהב יחיא: המודל הזה לא עובד, למה לא עובד.
איהב יחיא: הם מבקשים או המשפחות שלהם מבקשות.
איהב יחיא: במדינת ישראל זה לא חוקי.
נסים זאב: אם הוא מבקש אז זה לא כפוי.
איהב יחיא: אם הוא מבקש זה לא כפוי, אבל אני רואה שהרבה מהם חוזרים אחרי שיוצאים משם להשתמש בסמים.
נסים זאב: רק בגלל שזה בכפייה.
איהב יחיעא: נכון, לכן כשדיברו פה על נושא הקליטה, אני לא מאמין שקליטה צריכה להיות כל כך מהירה.
איהב יחיעא: אפשר לקצר בתהליך.
איהב יחיעא: אבל צריך לעשות איבחון.
איהב יחיעא: בלי האיבחון לדעת בדיוק לאיזה מסגרת האדם הזה מתאים, כך אתה לא יכול לתת לו את הטיפול המתאים עבורו.
איהב יחיעא: נכון שיש היום הרבה מסגרות פרטיות שנפתחות, והטיפול בהן עולה הרבה כסף, פיתחנו למשל מודל שאפשר לקבל גם לגמילה פיזית בתוך המסגרת שלנו, אפשר גם לקצר את התהליך, ואחר כך שהמטופל ימשיך בגמילה גם לטווח של שנה של שיקום במסגרת קהילה טיפולית.
פיני קבלו: במגזר הערבי עשינו בדיקה, ומצאנו שיש פערים גדולים מאוד ברווחה שמגיע בין אחד לשש בין הערים הגדולות במרכז הארץ לבין הפריפריה, כולל היישובים החרדים, המגזר הערבי.
פיני קבלו: בעניין הזה אנחנו כשלטון מקומי זה בעצם משפיע על כל המערכות לא רק בתחום הסמים.
פיני קבלו: ולכן יש השפעה ויש פערים, כאשר עודפים של תקציבים שכתוצאה ממשבר הרשויות המקומיות של תקנים שניתנים לרשות, ובגלל המצ'ינג ראש המועצה או מי שצריך לקבל שם את העובדים לא מקבל אותם, ולכן נשארים עודפים כספיים שבסופו של דבר, אנחנו יודעים שמשרד הרווחה מזרים אותם למי שיש לו את האפשרות של המצ'ינג ולכן היישובים החזקים נהנים פעמיים, נהנים מזה שכסף שלא נוצל בפריפריה מגיע אליהם לקראת סוף שנה כי הם יכולים לנצל את הכספים ולקבל.
פיני קבלו: ולכן בעניין הזה לדעתי יש השפעה על מה שקורה ברווחה, ואנחנו דרשנו פגישות והעלנו בוועדת התיאום שלנו, לנסות לצמצם את הפערים לפחות במגזר הערבי להביא לביטול המצ'ינג ששם אולי יקל, כי בלי המצ'ינג משרד הרווחה לא נותן את החלק שלו.
נסים זאב: מה החלק של הרווחה מול הרשויות?
פיני קבלו: 75% , 25%.
פיני קבלו: לכן יישובים ממשיכים לא להיכנס לפרוייקטים, לא לוקחים על עצמם כוח אדם.
פיני קבלו: העודפים נשארים מחולקים, ומי שיכול לבוא ולתת מצ'ינג - -
נסים זאב: יש עודפים באמת או שעובר לסעיפים אחרים.
פיני קבלו: בארץ, אדוני היושב ראש, ובזה באמת נצטרך להיאבק.
פיני קבלו: יש אווירה של הכל מותר.
פיני קבלו: אנחנו מכירים את זה בהרבה מאוד תחומים, משרד הרווחה מפריט, משרד התמ"ת מפריט את המשפחתונים.
פיני קבלו: בעצם יש איזושהי אווירה כזאת תנו לכל אחד שיקח ויקים לעצמו.
פיני קבלו: בעניין הזה אנחנו מוצאים את זה באותן מסגרות שמוקמות בטיפול בנצרכי סמים ובמסגרות אחרות, זאת אווירה שאולי המדינה נותנת לזה בעצימת עין שהדברים יקרו על ידי גורמים פרטיים ולא על ידינו, כי אנחנו מקוצצי תקציב או כל דבר אחר.
איריס פלורנטין: ההפרטות לפחות בתחום שלי זה הפרטות באמצעות מכרז שנעשות מזמן והאנשים האלה רציניים וזה בפיקוח, ואני חושבת שאפילו עוול להגיד את זה.
איריס פלורנטין: מובילים דגל של טיפול ורואים פה את הדוגמאות.
איריס פלורנטין: אני מאושרת עם כל קהילה טיפולית שהפרטנו או נתנו לה שרות.
איריס פלורנטין: לגבי תקציב, אין שנת תקציב שאני נשארת עם יתרות תקציב, התקציב שלי הוא 55 מליון שקלים.
איריס פלורנטין: נכון הוא שאם יש רשות מקומית שלא תנצל.
איריס פלורנטין: אני אפריד בין הבעיות.
איריס פלורנטין: כפי שאיהב תיאר, יש רשויות מקומיות שלא מוכנות לקבל.
איריס פלורנטין: לפי חוק התקציב כרגע אסור לעשות מצ'ינג אחר.
איריס פלורנטין: נכון הוא לשבוע שעבר שמשרד הרווחה קיבל איזשהו פתרון ממשרד המשפטים לעשות מצ'ינג יותר קטן, אבל זה בתהליך.
איריס פלורנטין: כשזה ייפתר נוכל לעשות את זה.
איריס פלורנטין: כרגע רשות שלא נותנת 25%, אי אפשר לתת לה זה נכון.
איריס פלורנטין: בתחום ההתמכרויות זה קורה לי רק במגזר הערבי, זה לא קורה לי ברשויות המקומיות.
איריס פלורנטין: יחד עם זאת, אני מחלקת את כל התקציב.
איריס פלורנטין: אם יש רשות מקומית שלמשל אצלה פחות וזה קורה יותר באלכוהול מאשר סמים, באמת בסוף שנה מעבירה בין הרשויות, אבל זה לא אומר רשות גדולה או קטנה.
איריס פלורנטין: רשות שהשתמשה ביותר כסף אני אפצה אותה, אני לא משאירה רשות בגרעון.
נסים זאב: המצ'ינג יהיה פחות רק בתחום הזה?
איריס פלורנטין: לא, חוצה את כל המשרד.
איריס פלורנטין: זאת אומרת הפתרון שמנכ"ל משרד הרווחה עושה עם משרד המשפטים, צריך לנסות להקטין את המצ'ינג, זאת בעיה גדולה.
נסים זאב: אני שמח לשמוע, כי זה מאוד משמעותי בתקציב הרשויות, בעצם זה לתת תקציב לרשות להגביר את השרותים יותר.
איתן אקשטיין: רוצה לומר מלה לגבי הנושא של פטור מארנונה למרכזי טיפול פנימיתיים.
נסים זאב: בעזרת השם אקח את זה לתשומת ליבי.
נסים זאב: זה לא יהיה כל כך פשוט.
נסים זאב: הייתי ברטורנו ובעוד מקומות שם העלו את הבעיה.
נסים זאב: אני מקווה שאקבל גיבוי מהממשלה, אני אעלה זאת.
פיני קבלו: היא ניתנת בצו על ידי משרד הפנים לא על ידי הרשויות.
נסים זאב: אני אנסה להעלות את הנושא בכל מקרה לדיון.
נסים זאב: השאלה אם מישהו יכול לתת לי את המטראז' על כמה כסף מדובר.
נסים זאב: כי פחות או יותר כשאני אבוא לממשלה, אם תוכל לרכז את כל המרכזים האלה, פחות או יותר, העלויות שיבוא לידי פטור.
נסים זאב: אני אשמח מאוד שיהיה יותר מקצועי ורציני.
נסים זאב: אני מודה לחברים שהשתתפו בדיון, אני רואה חשיבות רבה, אבל אני רוצה שהמסקנות שמתבקשות גברת איריס, לגבי מספר הממתינים וגם כאשר דיברנו על התפר בין משרד הבריאות למשרד הרווחה ניתן לצמצם ולהביא נתונים.
נסים זאב: אני פונה למשרד הבריאות, אני חושב שזאת חובה שמוטלת על משרד הבריאות להעביר את הנתונים למשרד הרווחה, מאשר שמשרד הרווחה צריך לעמוד ולבקש שהנתונים יוזרמו אליו.
נסים זאב: אני מקווה שנמשיך הלאה ונעקוב ונבחן תקציב לקראת השנה הבאה בעקבות אותם הפערים שאנחנו מדברים בנושא התחנות.
נסים זאב: האנשים שצריכים לקבל מתדון ולא מקבלים, וזה לא בא לידי ביטוי בתקציב.
נסים זאב: הבאתי הצעת חוק להרחיב את מספר התחנות, יכול להיות שכתוצאה מכך יבואו יותר מטופלים ואז ניתן את השירותים בצורה סבירה והגיונית.
נסים זאב: לא מקובל עלי שאדם יפסיד את עבודתו בגלל שהוא צריך לקבל מנת מתדון, ובעצם כל השיקום הולך לריק.
נסים זאב: אני מודה לחברים ולכולם.
נסים זאב: צהריים טובים, בראשית דבריי אני מקדם בברכה את האורחים היקרים שלנו.
נסים זאב: ישיבה זאת היא ישיבה מאוד חשובה, קודם כל כדי ללמוד איך אנחנו יכולים יותר ויותר לפעול כדי למנוע מצב שאין לנו עליו כמעט שליטה.
נסים זאב: בכל פינה אנחנו רואים בני נוער שותים, מעשנים, וחושבים שהמשטרה יכולה לעשות הכל, אולי בכל רחוב נעמיד שוטר שיבדוק מי עכשיו שותה, ומאיזה מכולת קונים אלכוהול, או בקבוק ערק, השוק הוא שוק חופשי ואפשר לקנות בכל מקום ובכל חנות מכולת.
נסים זאב: מדי פעם אנחנו משפרים בחקיקה, מביאים הצעות שונות כיצד לאכוף את החוקים וליישם אותם, אבל אין מספיק כוח אדם.
נסים זאב: השאלה היא האם המטלה צריכה להיות רק על משטרת ישראל, או אפשר בעצם לחלק את זה גם על הרשויות המקומיות.
נסים זאב: הבאתי הצעה שאומרת, הרשות המקומית בכל עיר, בכל מקום, גם מועצות אזוריות, הן ואחריותן הן יחד עם משטרת ישראל לאכוף את מה שהמחוקק קבע.
נסים זאב: אי אפשר להטיל את זה על משטרת ישראל, כמובן שצריך שיתוף פעולה והבנה בין המשטרה לבין הרשות.
נסים זאב: כל אחד צריך לפעול כדי שלא יהיה מצב שהמשטרה והרשות יפעלו באותה שכונה, או באותם נושאים שמוצאים לנכון.
נסים זאב: חלוקת העבודה ככל שתתפרס יותר ותהיה מאוזנת, כך נוכל להגיע למוקדים ולנתונים יותר נכונים מבחינת הסטטיסטיקה.
נסים זאב: הנתונים מאוד מדאיגים, אני כבר לא מדבר על אלה ששותים, הנתונים מראים כמעט מחצית מבני הנוער, וכן בשנה האחרונה כל אחד רצה להתנסות בשתייה חריפה.
נסים זאב: אני מדבר על פתיחת תיקים במשטרת ישראל, מ-2002 ל-2007 הקפיצה היא במאות ואלפי אחוזים בין 17 תיקים ל-540 או 560 תיקים שנפתחו כנגד בני נוער.
נסים זאב: זה מראה שהמצב הולך ומחמיר, לא הייתי אומר שצריך לעשות סוף לבעיה, כי אני לא רואה אפשרות לפתור את הבעיה במלואה, אבל אולי לצמצם את הבעיה.
נסים זאב: כמובן שדרך ההסברה, דרך משרד החינוך שעושה מעל ומעבר כדי להעביר את המסרים החינוכיים הנדרשים לבני הנוער, כדי לא להגיע למצב של גמילה שזה כבר מצב קשה.
נסים זאב: להבדיל, זה כמו חולה שצריך אישפוז בבית חולים, זה אותו מצב.
נסים זאב: אנחנו צריכים לדאוג שהחולה לא יגיע לבית חולים וגם לא יגיע למצב של מחלה, שהוא יישאר בריא.
נסים זאב: אנחנו רוצים לראות את בני הנוער שלנו בריאים ושלמים בנפשם.
נסים זאב: נערים ונערות יקרים, צריך להבין שבעיית השתייה היא בעיה קשה, כמו שהשתייה חריפה גם הבעיה היא חריפה מאוד, צריך לעשות הכל כדי לא להגיע למצב של החרפה.
נסים זאב: אני רוצה להעביר נתונים שמונחים לפניי.
נסים זאב: אנחנו מדברים על בני נוער בגילאים 12-18 ששתו בשנה האחרונה משקה אלכוהולי, הנתונים מראים עלייה מאוד חדה, לא בגלל טקס דתי הם שתו, דהיינו, שתיית יין בקידוש של ליל שבת, או ביום שבת או בחגים, אלא שתו את השתייה כדי להתנסות בשתיית אלכוהול.
נסים זאב: מדובר על כמחצית מבני הנוער בגילאים 12-18, זה מצב מאוד מדאיג.
נסים זאב: 25% מדווחים שהשתכרו בפועל.
נסים זאב: זאת אומרת, זאת לא היתה שתייה כדי לטעם את המשקה, או לראות איך זה משפיע או לא משפיע.
נסים זאב: אלא השפיע בפועל על 25% שהגיעו למצב של שיכרות.
נסים זאב: העניין של מכירת משקאות משכרים לקטינים אסורה במדינת ישראל, בשנים האחרונות היתה החמרה בענישה.
נסים זאב: העונש על מכירת משקאות משכרים לקטינים הוא עד שישה חודשי מאסר, וקנס עד 12 אלף שקלים ו-900 שקלים.
נסים זאב: גם אסור לעודד או לשדל קטינים לשתות משקה שהוא משכר.
נסים זאב: בעל עסק שמוכר אלכוהול היום על פי החוק, או מי שעוזר או העובדים שלו, קודם כל כאשר בא מישהו לקנות צריך להציג תעודת זהות, כי אי אפשר לבוא לחנות ולומר אני נראה ילד גדול, קודם כל נבדוק את הגיל שלך.
נסים זאב: אם אתה מתחת לגיל 18, יש איסור על המוכר למכור את המשקה.
נסים זאב: אני אומר לבני הנוער, שאם יבואו לחנות והתבקשו על ידי המוכר להציג תעודת זהות, שלא ייראה להם דבר שהוא לא על פי חוק, או שזוהי דרישה מיותרת.
נסים זאב: היא דרישה שמעוגנת בחוק, והמוכר חייב לוודא שאותו הקונה הוא מעל גיל 18.
נסים זאב: העליתי הצעת חוק שאומרת לשתף את הרשויות המקומיות יחד עם משטרת ישראל.
נסים זאב: הייתי רוצה לשמוע את העמדה של האנשים בגלל שבני הנוער נמצאים פה.
נסים זאב: נשמע את הגברת גליה שחם שהיא מטעם משרד החינוך שתאמר את דברה.
גליה שחם: אני רוצה להודות על ההזדמנות שניתנה לנו להביא תלמידים מבתי הספר לישיבה בוועדה הזאת.
גליה שחם: אין עדות יותר טובה מאשר האנשים הצעירים שנמצאים כאן גם על המציאות שהם חשופים לה, גם על הקושי ואי אכיפה של החוק, ועל הפיתוי הגדול שקיים.
גליה שחם: גם התלמידים שנמצאים כאן שותפים לעבודה שלנו בתוך בתי הספר להתמודדות עם הנושא הזה של סמים אלכוהול וטבק.
גליה שחם: אני רוצה לומר שמילת המפתח היום בהתמודדות עם כל הנושאים האלה היא שותפויות.
גליה שחם: גם במפגש הזה כאן מסביב לשולחן יושבים כל השותפים שלנו לעבודה ולעשייה.
גליה שחם: אני רוצה לציין שנמצאים כאן נציגים מבתי ספר שונים.
גליה שחם: יש כאן נציגים מהתיכון מבקעה-אל-גרבייה.
גליה שחם: יש כאן נציגים מבית ספר רעות ירושלים, נציגים מבית הספר קשת בירושלים, ונמצאים כאן נציגים מבית הספר היובל באריאל שבהתראה קצרה ובשיתוף פעולה גם של בתי הספר וגם של הרשויות המקומיות הגיעו הנה.
גליה שחם: אשמח מאוד שניתן הזדמנות לתלמידים לספר ממה שהם מכירים.
גליה שחם: אני רוצה לומר שאנחנו במערכת החינוך משתדלים לעבוד ולשוחח ולהשפיע על נורמות ההתנהגות.
גליה שחם: כבוד היושב ראש, חבר הכנסת הרב נסים זאב, מצב של מחלה, ועל השתכרויות ועל התופעות השליליות.
גליה שחם: אנחנו משתדלים מגיל צעיר בעצם לסמן את הדרך הראויה ואת ההתנהגות הראויה.
גליה שחם: התחלנו השנה במסגרת תכנית כישורי חיים לחשוף את התלמידים באופן מחייב ומקיף לנושא של מניעת עישון כבר מגיל מאוד צעיר.
גליה שחם: אנחנו עוסקים בנושא של חומרים מסוכנים כבר בכיתה ב'.
גליה שחם: אנחנו עוסקים בנושא של עישון כפוי, מודעות בכלל למושג הזה של אתה קורבן לעישון סביבתי כבר בכיתה ג'.
גליה שחם: אנחנו עוסקים בכיתה ה' סביב ארועים כמו מסיבות, יחידת לימוד שעוסקת במסיבה וכל מה שקשור בה, אנחנו עוסקים בנושא של אלכוהול ועוד דברים רעים שיכולים להיות במסיבה.
גליה שחם: צריך להבין שעישון ושתייה אצל אנשים צעירים, זה בדרך כלל קשור מאוד לגורמים חברתיים, לרצון למצוא את עצמי, לרצון לגבש את מי אני, לרצון למצוא את עצמי בחברה.
גליה שחם: לעתים יש הרגשה שדווקא על ידי התנהגויות שליליות אפשר לפלס דרך בחברה יותר מהר.
גליה שחם: העבודה שלנו בניגוד לעבודת המשטרה היא עבודה פרו-אקטיבית.
גליה שחם: עבודה של המשטרה היא לאחר מעשה, אני חייבת לציין שבמהלך השנים האחרונות מאוד מהדקים קשר ועובדים ביחד, אף על פי שאין איסור בחוק על שתיית אלכוהול, הגענו בהחלט להסכמה לגבי טיפול משותף כשנתקלים גורמי המשטרה בבני הנוער שהם שיכורים או שותים או שיש איזשהו חשש להם.
גליה שחם: השותפים מאוד חשובים לנו אלה ההורים, לדעתי אין די מודעות.
גליה שחם: חלק מהעבודה שלנו עם ההורים זה להעלות את המודעות בקירבם לסיכונים שהילדים שלהם חשופים להם.
גליה שחם: ל"ג בעומר זה מקום של סיכון שהילדים חושבים שזה זמן שאפשר להתנסות בעיקר אלכוהול ועישון תופעות שקורות במדורות, הרבה פעמים ההורים רוצים לכבד את העצמאות של הילדים ולא נוכחים שם בשטח.
גליה שחם: אנחנו מאוד מעודדים הורים להיות נוכחים שם באירועים האלה שילדים מבלים את הבילוי החברתי שלהם.
גליה שחם: אני רוצה לציין כמה דברים שאנחנו עושים במהלך השבוע הזה במסגרת ציון של היום הבינלאומי ללא עישון.
גליה שחם: ביום חמישי יש לנו תחרות סיום, טקס של הענקת פרסים בתחרות ארצית של בתי ספר שעשו תכניות במניעת עישון.
גליה שחם: העבודה היא בשיתוף עם הרבה גורמים, התחרות, הטקס מתקיים באגודה למלחמה בסרטן.
גליה שחם: אנחנו מאוד מעודדים בתי ספר ליוזמות, יש מספר מועמדים לזכייה בתחרות הזאת.
גליה שחם: מעבר לזה, הכשרנו השנה 1,400 תלמידים כעמיתים, כמנהיגים צעירים שמובילים מסר, הם בעצם מובילי המסר לחברים שלהם.
גליה שחם: אני יודעת שיש פה קבוצה של שגרירים צעירים, הם מפתח תקווה עם אותה כוונה של חיזוק של מנהיגות ערכית מובילה בקרב תלמידים.
גליה שחם: ב-12 ביוני, וחשוב לציין, 22 בתי ספר בירושלים מקיימים אירוע בשוק מחנה יהודה.
גליה שחם: הם יעשו פעילות עם האנשים שבאים ביום חמישי לשוק, משהו שהם בחרו מתוך הפעילות שהם עשו בתוך בית הספר שלהם.
אתי בנימין: ביחד עם ההורים.
גליה שחם: ביחד עם כל הגורמים, ביחד עם גורמי העירייה, ביחד עם האגודה למלחמה בסרטן, יש הרבה שותפות, שהיא מילת המפתח.
גליה שחם: אני מזמינה את כולכם לארוע הזה, הוא ראשון, הוא בוודאי יהיה מיוחד.
גליה שחם: אני רוצה לציין שנמצאות איתי גם דגנית פלס שהיא המדריכה הארצית למניעת עישון, וגם פאטמה מנסור שהיא המדריכה הארצית למגזר הערבי שבאו גם והביאו איתם תלמידים למפגש החשוב הזה.
נסים זאב: האם מישהו מהתלמידים רוצה להתייחס?
גליה שחם: יש פה ארבע קבוצות שאני חושבת שכולם ירצו לדבר.
נסים זאב: נתחיל עם הקבוצה של פתח תקווה.
ורד – שגרירים צעירים: שתייה ועישון כל עוד נעשה בכמויות מועטות, זאת אומרת חד-פעמי בשביל החוויה, בשביל ההתנסות בקרב בני הנוער, אתם תופסים מזה דבר רע אם לא עושים את זה לאורך זמן, אלא בשביל התנסות חד-פעמית.
ורד – שגרירים צעירים: מעניין שיש עוד הרבה אנשים שעושים את זה.
ורד – שגרירים צעירים: מחברים שלי אני יודעת שזה לא דבר נורא כל כך.
ורד – שגרירים צעירים: אני בטוחה שכל בן אדם התנסה בדברים כאלה פעם אחת לפחות.
נסים זאב: אנחנו מדברים על אלה שהגיעו למצב של שיכרות 25% זה מאוד משמעותי, זה לא רק להתנסות ולראות איך זה נראה ואם זה טעים לחיך.
נסים זאב: אבל יש פה מצב של שיכרות שזה מצב מדאיג.
נסים זאב: אם זה חוזר על עצמו, אדם יכול להגיע למצבים שלא היה חושב ולא היה רוצה להגיע אליהם בסופו של דבר.
חיים גבע: לגבי אלכוהול ועישון יש לנו נתונים ששליש מבני הנוער שמתנסים בעישון הופכים אחר כך למעשנים, למכורים.
חיים גבע: לא צריך להתנסות פעם, פעמיים שלוש, אין מספר כמותי.
חיים גבע: אבל אחוז מאוד גבוה מאלה שמתנסים הופכים למעשנים ולכן מבחינתנו כל התנסות חד-פעמית יש בה סכנה של התמכרות לא רק שיכרות חד-פעמית אלא התמכרות לאורך זמן.
נסים זאב: כל התנסות חד-פעמית יש בה סכנה של ממש.
ידידה אריה: אתחיל בהתייחסות אליה שזו עבירה, התנסות, שתייה למי שפחות מגיל 18, בחוק זה עבירה.
ידידה אריה: נקווה שההתנסות אם תהיה, תהיה אחרי ולא בניגוד לעבירה.
נסים זאב: בגלל שאנחנו מדברים על הנושא של רישוי עסקים, הייתי רוצה לשמוע מה המשטרה חושבת על העניין.
נסים זאב: הייתי מבקש מהמשטרה את חוות דעתה בעניין, איך אתם רואים את השילוב של רישוי עסקים לרשויות המקומיות שהפקחים גם יקחו חלק בעניין הזה של הפיקוח.
ידידה אריה: אמנם אנחנו יושבים מול הרשויות המקומיות, אבל אנחנו מאוד ביחד.
ידידה אריה: נמצאים איתי היועצת המשפטית ונציג מהאבטחה.
ידידה אריה: כל הנושא של רישוי עסקים מתייחס לדברים מוסדרים.
ידידה אריה: לצערנו הנושא של פיצוציות כתופעה שהקימה את עצמה מבלי שמישהו הכווין אותה בשנים האחרונות בניגוד לחוק עזר עירוני, בניגוד לדברים נוספים.
ידידה אריה: ישבנו עם הרשויות המקומיות, עם משרד הפנים וניסינו לגבש דברים משותפים.
ידידה אריה: יש את חוק עזר עירוני שמגביל את השעות של פעילות עסק, וביקשנו שאכן זה יהיה.
ידידה אריה: אני משערת שאלחנן משי מעיריית תל אביב ירחיב את זה, כי אנחנו רוצים לקחת את המודל שהיה בתל אביב לפיילוט בכלל להגביל שעות של פעילות.
ידידה אריה: אדוני יושב הראש דיבר על הנושא של הבעיות הקיימות, הנגישות לנושא של אלכוהול וסמים זו אחת הבעיות שצריכים לצמצם אותה.
ידידה אריה: צריכים לתחום את הזמנים שאפשר בכלל למכור משקאות כאלה למבוגרים ולקטינים בוודאי שזה אסור.
ידידה אריה: הנושא של נגישות היא בעיקר בנושא של פיצוציות.
ידידה אריה: פיצוציות יכולות להיות במוקד בילוי, ויכול להיות פיצוציה בפני עצמה.
ידידה אריה: ההווי, חלק מהבילוי אצל הנוער זה ללכת למקום כזה ולשתות, או להשתכר או להשתמש בדברים מסוימים, כי זה נראה כביכול כחלק מנושא של בילוי.
ידידה אריה: ולגבי מה שאמרה הגברת גליה בנושא של שיתוף, אנחנו מנסים לעשות את הדברים של המניעה בנוכחות שלנו, ולא רק לאחר מכן לנושא שהמשטרה אמונה על הנושא של הטיפול בעבירה.
ידידה אריה: יש אפשרויות לנושא של מניעה בתחום הזה, של מכירת אלכוהול וכמובן נושא של סמים שעל פניו מאוד לא מוסדר.
ידידה אריה: אנחנו, יחד עם הרשויות המקומיות מנסים לראות איפה יש אפשרות בחוק להגביל על פי חוק עזר עירוני את הנושא של פיצוציות, שעות המכירה שלהם וכמובן במועדונים ששם ניתן לכל, אז הפיקוח שלנו יחד עם הנוער כמובן לא למכור לקטינים משקאות משכרים.
ידידה אריה: קיים שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, וזה מתבצע ברחוב בנושא של פיצוציות, ובוודאי בנושא המוסדר ברישוי עסק של מועדונים ומקומות אחרים.
סימון אייזיק: אני רוצה לברך על הדיון הזה.
סימון אייזיק: אנחנו חושבים שזה דיון חשוב, להעלות את הנושא הזה לסדר היום הציבורי, כי אנחנו בהחלט רואים בתופעה הזאת של צריכת אלכוהול על ידי בני נוער כנושא שהוא מטריד ומדאיג.
סימון אייזיק: לעניין של מה בעצם המשטרה עושה, אנחנו פועלים בכמה מישורי עבודה.
סימון אייזיק: המישור הראשון שאנחנו פועלים בו כפי שציינה הגברת גליה שחם, אנחנו עובדים בנושא של מניעה והסברה בתוך מוסדות חינוך, ויש כל מיני פרויקטים שאנחנו עושים אותם היום ביחד עם מק"ם.
סימון אייזיק: כגון בית ספר בטוח, בית ספר בטוח משולב, כל מיני פרויקטים שנותנים לנו הסברה בתוך מוסדות החינוך.
סימון אייזיק: מעבר לזה, אנחנו עושים פעילות מאוד אינטנסיבית בנושא של אכיפת החוק.
סימון אייזיק: האכיפה הזאת נעשית בכמה מישורים.
סימון אייזיק: קודם כל אנחנו בודקים היבטי קניין רוחני.
סימון אייזיק: יש באותן פיצוציות תחליפי סם וגם משקאות אלכוהוליים שנמכרים באותם פיצוציות שהם אסורים לפי חוק.
סימון אייזיק: אנחנו פועלים גם בהיבט הזה עוד לפני שאנחנו בכלל מגיעים לקטין.
סימון אייזיק: מעבר לזה יש לנו מעורבות של משרד הבריאות.
סימון אייזיק: צויין כאן הנושא של תחליפי סם או חומרים שאינם מזוהים שזאת בעיה בפני עצמה.
סימון אייזיק: אמנם הנושא של הדיון כאן הוא נושא של אלכוהול וטבק, אבל הנושא שהוא מאוד מטריד, זה הנושא הזה של מכירת תחליפי סם וחומרים שאינם מזוהים בתוך פיצוציות.
סימון אייזיק: הכוונה היא לאותם כדורים או קפסולות שנמכרים באותן פיצוציות במיוחד מכוונים לבני נוער.
סימון אייזיק: גם במישור הזה אנחנו עושים פעולות רבות ביחד עם משרד הבריאות, ואנחנו תופסים מאות ואלפי כדורים בכל שנה.
סימון אייזיק: משמידים את חלקם, אנחנו תופסים אותם, יש כאן בעיה של זיהוי אותם החומרים, אבל זאת בעיה בפני עצמה.
נסים זאב: היום אין מגבלה חוקית, כי החוק היום מאפשר למשרד הבריאות להחליט יחד עם משטרת ישראל- -
סימון אייזיק: אני לא מתיימר לייצג פה את משרד הבריאות, אבל אני יכול להכווין אותך לפקודת הרוקחים סעיף 46, מקנה למשרד הבריאות סמכות לאכיפה, לבדיקה של אותם בתי עסק שנמכרים בהם חומרים שלא מזוהים ולא נמכרים באישור ובפיקוח של משרד הבריאות, ויש להם את הסמכות, השאלה היא מידת הפעלת הסמכות.
סימון אייזיק: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה, אנחנו עובדים גם היום על איזשהו יצירת מודל של עבודה בפיצוציות ורתמנו אותם למשימה.
סימון אייזיק: מישור העבודה הבא זה מישור של אכיפה.
סימון אייזיק: אכיפה כנגד אותם בעלי פיצוציות ובלי עסקים שמוכרים אלכוהול לקטינים.
סימון אייזיק: הכוונה היא לכך שאנחנו משתמשים בסעיף 193 לחוק העונשין, איסורי המכירה.
סימון אייזיק: וכן אנחנו פותחים הרבה מאוד תיקים, וכפי שציינת בתחילת הדיון יש עלייה של כ-100% על פני הנתונים של השנה הקודמת.
סימון אייזיק: אני רוצה להצהיר מעל במה זו, שבשנת עבודה נוכחית אנחנו אפילו הכנסנו את זה כאחד מהיעדים שלנו.
סימון אייזיק: זאת אומרת יחידות הנוער היום מוכוונות עבודה ועשייה בתחום הזה, לאכיפה בעבירה הזאת.
סימון אייזיק: כך שאני מקווה שבשנת עבודה הנוכחית אפילו נעלה יותר למספר העבירות שאנחנו נחשוף.
נסים זאב: האם המספר בעקבות החשיפה?
סימון אייזיק: זאת שאלה טובה בעניין הזה.
סימון אייזיק: העבודה הזאת היא עבודה יזומה.
סימון אייזיק: זאת אומרת, זאת עבודה שאנחנו צריכים להיערך אליה, זאת עבודה שאנחנו עושים לפני שאנחנו מבצעים אותה, פעולה של איסוף מודיעיני, כמובן שצריכים להציב את הבילוש,
סימון אייזיק: בלשי הנוער בלשי הסיור וכו' באזור הפיצוציות או המקומות לממכר אלכוהול.
סימון אייזיק: הפעולה שאנחנו עושים זו פעולה יזומה, זאת אומרת, לא נעשה לא יהיה.