GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים מהל: יש לך גוף, אל תכניס אליו חומרים רעילים, זה הכל.
גליה שחם: לעניין שעות הפנאי.
גליה שחם: היום באמת רשויות מקומיות ביחד עם משרד החינוך עושים הרבה פעולות מסוגים שונים, ומגייסים גופים שונים.
גליה שחם: מאוד משמח אותי לשמוע שיש 100 אלף בני נוער בנוער העובד.
גליה שחם: אני יודעת שהיום ראשי רשויות מודאגים עם מה שקורה עם בני הנוער, ובאמת מפנים.
גליה שחם: יש הרבה דברים שעושים ביחד עם משרד החינוך, יש עוד גופים חוץ משפ"י שפועלים למלא את חייהם של בני הנוער במשמעות.
גליה שחם: שמחתי על הדברים שנאמרו כאן.
גליה שחם: כי גם בלהט של האמונה בחינוך, בעצם זו משנה חינוכית מה ששמענו פה.
גליה שחם: אני חושבת שהנושא של שעות פנאי ומשמעות בחיים הוא מאוד משחק בתפקיד, בעניין הזה אם ילד משתמש או לא משתמש.
גליה שחם: אם ילד מחפש כל מיני בידורים מהסוג הזה או שבאמת החיים שלו מלאים תוכן.
רחל בר המבורגר: הייתי רוצה לחדד את הנקודה שרועי העלה, וזו הסכנה בהעלאת הנושא כנושא של סמים.
רחל בר המבורגר: נדמה לי שחשוב מאוד להזכיר שהנושא הוא בעצם נושא של חומרים רעילים.
רחל בר המבורגר: ובמקום להתייחס אל זה רק כאל סמים, צריך אולי בכל מסגרת אפשרית שדיברנו עליה לא לקרוא לילד סמים, אלא לקרוא לו חומרים רעילים.
רחל בר המבורגר: כשנותנים לזה סטיגמה של סמים, אנחנו יכולים ליצור מצב שבו - - -
חיים מהל: אתה קורא לילד בשמו, ובעצם אתה מכשיר לו את הדרך לגלוש לסמים יותר מסוכנים.
נסים זאב: אני חושב שמיצינו את הדיון.
נסים זאב: צריכה לצאת מפה קריאה מטעם ועדת הסמים לממשלת ישראל.
נסים זאב: קודם כל לא התייחסתם מספיק לנושא התקציבי, שאני חושב שהוא הגורם המכריע.
נסים זאב: אי אפשר לעבוד בלי כלים, והכלים שלנו עם כל הרצון הטוב, שיש פה גופים וולנטריים של אנשים שעובדים עם הנוער, בסופו של דבר הסברה, וכל פעולה גם עם הורים, גם עם תלמידים, דורשת תקציב.
נסים זאב: עד כמה שאני יודע, במהלך השנים האחרונות היה קיצוץ בתקציב אצל הגופים השונים, כולל הרשות למלחמה בסמים.
נסים זאב: אז קודם כל תצא קריאה כדי להגביר את המודעות בקרב בני הנוער.
נסים זאב: נצא בקריאה שהממשלה תעשה את הכל כדי להגדיל את התקציב לקראת שנת 2007.
נסים זאב: דיוני התקציב נמצאים כבר על הפתח, נעשה איזושהי הערכה לגבי הדרישות השונות.
נסים זאב: אני מקווה שגם משרד החינוך יפנה בצורה מסודרת את בקשותיו בנושאים השונים.
נסים זאב: כמעט כל שבוע אנחנו נמצאים בנושא אחר, הייתי אומר מעניין לעניין באותו עניין בסופו של דבר.
נסים זאב: אני מקווה שבשיתוף פעולה עם המשטרה ועם הגופים שפה מלווים את הנושא נוכל להתגבר על הבעיה.
נסים זאב: אנחנו נעקוב אחר שיתוף הפעולה.
נסים זאב: אני מודה לכל החברים שבאו, ולהעביר את המסר הלאה.
נסים זאב: שלום לכם.
נסים זאב: הנושא היום הוא הנושא של הקשר בין הסמים לטרור וההברחות בעצם בגבול הצפון וגם בחלק הדרומי של מדינת ישראל.
נסים זאב: כמובן שהחלק המרכזי של הסמים זה בגבול הדרומי אבל ביקשנו וגם זה היה עוד לפני שחבר הכנסת הנכבד הציע בהצעה בכנסת הצעה לסדר בנושא רג'ר, אנחנו הבאנו את זה לסדר היום ולכן אני דאגתי שיהיו פה נציגים שיסבירו על הניסיון מצד המערכת לבלום את ההברחות הרבות.
נסים זאב: הכפר הזה הוא מועד לפורענות, מדובר בהיקפים של עשרות בשנה, היקפים מאד גדולים והשליטה שם בעצם בגלל שהאכיפה לא יכולה להתבצע כמו שצריך בגבול בגלל שהמגבלות שיש לאותם חיילים, לאותם שומרים על המשמר בתחום הטרור שזה בעצם העבודה שלהם, אז רק בדרך אגב הם מתבקשים גם לטפל בנושא הסמים, ולכן אחת ההצעות שהצעתי, יכול להיות שזה צריך להיות נדון בועדת חוץ וביטחון, הצעה שאם היה מצב שיכולנו לתת סמכות כפולה רק בנקודות מסוימות שאנחנו יודעים שיש חיל – שוטר אבל לא בהגדרה הזו של חיל – שוטר אלא לתת גם סמכות לחייל שתהיה לו גם סמכות של שוטר, ייתכן שהעבודה וכוח האדם שניצב במקום במקום להעמיד חייל ושוטר שזה קשה למערכת, שזה בעצם מחייב הכפלת כוח האדם, יכולנו לעשות באותה מצבת כוח אדם, באותם אנשים שנמצאים כבר על הגבול עם סמכויות מוגדרות בחוק, יכולנו אולי למנוע את התופעה הנוראה הזאת ואת הקלות הבלתי נסבלת של העברת סמים שבדרך כלל הקשר בין סמים לטרור, אנחנו נשמע את האחראים פה על הנושא, שלפי רשימת המוזמנים בבקשה אני אתחיל קודם כל ממשרד הביטחון, סא"ל אהוד נוסן, מומחה לנושא הזה, כבר שמענו אותו בסיור של ועדת החוץ והביטחון.
אהוד נוסן: צהריים טובים.
אהוד נוסן: אני שייך לפיקוד צפון ואחראי על הכפר רג'ר, לא מפקד הכפר אבל אחראי על עבודת המטה שקשורה בכפר.
אהוד נוסן: הבעיה של הכפר רג'ר התחילה בשנת 2000 כאשר האו"ם סימן כתוצאה מהנסיגה של ישראל, האו"ם סימן מחדש את הגבול ולמעשה קבע שקו הגבול הבינלאומי חוצה את הכפר, זה אפילו לא על בסיס ציר הכניסה לכפר אלא זה על קו די קרוב בכמה מקומות הקו הזה חוצה בתים, ישנו בית שחציו נמצא בלבנון וחציו נמצא בכפר.
יצחק אהרונוביץ': הבעיה התחילה עוד לפני שנת 2000 .
נסים זאב: אתה תוכל לדבר בעניין אבל לפני זה הייתי רוצה לשמוע רקע כדי שנוכל להיכנס לנושא הזה ולכן אתה תדבר אחריו.
אהוד נוסן: בכל מקרה, בשנת 2000 האו"ם סימן את הגבול ונוצר מצב שבו אנחנו נסוגונו מלבנון אבל נותרו תושבים שהם אזרחי מדינת ישראל עם תעודות זהות כחולות שנמצאים בחלק הלבנוני של הכפר והם נכנסים כל יום למדינת ישראל כי שם מתקיימים החיים שלהם.
אהוד נוסן: הם לומדים ברמת הגולן, הם עובדים בכל רחבי הארץ, הם לומדים במוסדות אקדמיים ומטבע הדברים לא יכולנו לסגור בגדר את לא את החלק הצפוני, ניסינו להקים כזו גדר והחיזבאללה הרס אותה ולא מדרום כי עדיין התושבים צריכים להיכנס לתוך ישראל.
אהוד נוסן: בשנת 2001 בנינו גדר מדרום, על אף התנגדות התושבים, כולל בג"צ והסברנו את זה באיום ובפירצה שקיימת ויש פתח בגדר מול הכניסה לכפר ובעצם גם התושבים של הכפר שגרים בתוך שטח ישראל בדרום וגם תושבי הכפר שגרים בצפון, חייבים לצאת דרך אותו פתח אחד בגדר ואז מתאפשרת איזה בקרה כלשהי ובנקודה הזאת, בכניסה לכפר הקמנו מנגנון של בידוק, למעשה אנחנו הולכים ומשחררים אותו עם השנים, היום בנסיגה הזאת.
נסים זאב: חוץ מהפתח הזה ישנה אפשרות למעברים נוספים?
אהוד נוסן: אני מעריך שלא, ניתן לגנוב את הגדר תיאורטית כפי שניתן לגנוב כל גדר אחרת לאורך הגבול אבל אנחנו צופים אותה ביום ובלילה באמצעים די טובים ואין לנו אינדיקציות שכך זה נעשה.
אהוד נוסן: ייתכן אגב תיאורטית שבמצב אחר ניתן להשליך תיק מעבר לגדר ולבוא לאסוף אותו כיוון שאנחנו סגרנו את הצד הישראלי של הגדר והחלטנו על שטח צבאי סגור אני לא חושב שזה הערוץ המרכזי.
אהוד נוסן: אין להם צורך להתאמץ נורא, אם הם רוצים הם יכולים להעביר את הסמים דרך הכניסה לכפר כפי שאני תכף אסביר.
אהוד נוסן: בכל אופן נוצר מצב שכל יום יש תנועה של מאות אנשים שנכנסים בבוקר וחוזרים בערב דרך השער של הגדר והם נגישים תיאורטית גם אל החלק הצפוני וגם אל סוחרי סמים שיכולים להגיע לחלק הצפוני ומשם להעביר סמים.
אהוד נוסן: האמת שהבעיה שמטרידה את משרד הביטחון היא לאו דווקא הסמים.
אהוד נוסן: אני חייב להגיד את זה כי מלחמה בסמים היא בראש ובראשונה אחריות של משטרת ישראל וגם להבנתי הם עושים את זה.
אהוד נוסן: אני לא אפרט במקום נציג המשטרה מה הם עושים, הם עושים את זה והם עושים את זה בשיתוף פעולה טוב אתנו.
אהוד נוסן: אותנו מטריד הפירצה בהיבטים של הברחת אמל"ח אפשרית, בהיבטים של העברת מודיעין ובעיקר בהיבטים של חטיפה.
אהוד נוסן: קל מאד יהיה לחטוף חייל, להעביר אותו דרך הפירצה ומשם להעביר אותו ללבנון.
אהוד נוסן: מכיוון שזה נתפס בעינינו איום מרכזי לאור האירועים בדרום, אז אנחנו מקיימים שם משנת 2000 בקרה על העניין הזה.
אהוד נוסן: יש שם חיילים ויש שם שוטרים ובודקים את הזהות של כל הנכנסים וכל היוצאים, גם תושבי הכפר, גם האנשים הקבועים, גם האנשים שנותני שירותים באופן קבוע.
אהוד נוסן: כל אדם נבדקת זהותו ומאומתת זהותו מול מסוף משטרתי שנמצא שם, אם יש אדם שהוא חשוד בכל דבר, אם זה בעבירה ביטחונית או עבירה פלילית אז תופסים אותו ובודקים אותו וכל אדם נבדק.
אהוד נוסן: חפציו לא תמיד נבדקים, אני אסביר, בואו נניח שנכנס אוטו של תושב הכפר מתוך הכפר לתוך ישראל.
אהוד נוסן: אנחנו מאמתים את הזהות שלו, אנחנו פותחים בגז', אנחנו מחטטים קצת בחפצים.
אהוד נוסן: זו בדיקה שדי דומה לקניונים, קצת יותר מחמירה ממה שיש בקניון.
אהוד נוסן: למצוא אמל"ח, למצוא תיק חשוד, אם יש לנו מידע על האיש אז אנחנו בודקים.
אהוד נוסן: אם הוא מאד מאד מתאמץ יש סיכוי שהוא יצליח אבל אנחנו מפעילים עוד אמצעים.
אהוד נוסן: אמצעי אחד זו הבדיקה שעושה השוטר, הוא בדוק את הזהות של האדם ומאמת אותה אל מול המסוף, אם יש לאדם רקע או עבר או אם הוא דרוש לחקירה, הוא בודק את האנשים לראות שלא נכנסו אנשים נוספים, יש לנו כלב סמים, הוא פועל במעבר כמעט מדי יום, זה לא תמיד היה ככה.
אהוד נוסן: כלב הסמים התחיל לעבוד במעבר בצורה הרבה יותר דחופה מאז שהיתה ישיבה בין מפקד המחוז הצפוני של המשטרה לאלוף הפיקוד וסוכם על הגברת העיסוק של המשטרה בכפר מעבר לשוטרים שנמצאים שם באופן קבוע.
אהוד נוסן: אז מגיע מדי פעם כלב סמים, הוא מגיע בשעות לא קבועות, לפעמים בבוקר, לפעמים אחרי הצהריים ואני חייב להגיד שמאז שהכלב הגיע בצורה סדירה עוד לא נתפסו סמים למיטב ידיעתי.
אהוד נוסן: תפיסות סמים בנקודה יכול להיות שהם מזהים מתוך הכפר שיש כלב ואז הם אומרים למישהו, עכשיו אל תצא, תחכה שהכלב יעבור.
אהוד נוסן: הכלב לא נמצא שם 24 שעות ביממה.
אהוד נוסן: יש גם טכניקות לעבור את הכלב.
אהוד נוסן: הכלב לא נסתר, בדקנו האם יש טכנולוגיה שיודעת להריח, עדיין לא מצאנו טכנולוגיה כזאת ואת כל זה גם המהנדסים של הצבא למיטב ידיעתי גם במשטרה, אם היה כזה פטנט אז גם המשטרה היתה מפעילה אותו.
יצחק אהרונוביץ': היכולת של הכלב לפעול היא בשעות מוגבלות.
יצחק אהרונוביץ': הוא לא יכול לעבוד מספר שעות בטח בתנאי מזג אוויר מסוימים.
אהוד נוסן: יש עוד אמצעים, אנחנו מפעילים כלב חנ"פ זה כלב שיש לצבא, כלב סמים אנחנו מקבלים מהמשטרה כי לצבא אין כלב סמים.
אהוד נוסן: כלב חנ"פ אנחנו מביאים מדי פעם את הכלב של החבלנים המשטרתיים אבל בעיקר את הכלב הצבאי.
אהוד נוסן: הוא נוכח יותר שעות והוא מרחרח חומרים שחשודים כחומר נפץ וגם כלב כזה לדעתי ניתן לעקוף עם כל מיני אמצעים.
אהוד נוסן: אנחנו עושים מדי פעם בדיקות של חבלנים, זאת אומרת, זה גם על בסיס אקראי, כל רכב עשירי למשל, אנחנו בודקים אותו אקראית, מפשיטים אותו אבל בעיקר על בסיס התרעה או מידע או דברים כאלה.
אהוד נוסן: יש אוטובוסים, תלמידים למשל שיוצאים כל בוקר לתיכון ברמת הגולן.
אהוד נוסן: בגדול אנחנו בודקים את כולם כי אנחנו מבינים שגם היום של החטיפה מחייב שנבדוק את כולם אבל באמת באמת הבדיקה היא לא מושלמת.
אהוד נוסן: נכנסת אישה שלבושה כאישה מסורתית, יש לנו שוטרים וחיילים, אין לנו שם שוטרות בגלל האיום, אם יתעורר חשד אצל השוטרים אז הם יגידו לגברת תעצרי ויקראו לשוטרת מתחנת קריית שמונה.
אהוד נוסן: זה קורה אחת לזמן.
אהוד נוסן: אבל זה לא דרך קבע.
אהוד נוסן: זה באופן כללי טיב הבידוק שנעשה בכניסה לכפר.
נסים זאב: אז בעצם אתה אומר שבנשים בכלל לא חושדים.
אהוד נוסן: לא אמרתי שאנחנו לא חושדים, ממש לא.
אהוד נוסן: אנחנו בודקים את הזהות של כל אישה.
נסים זאב: הזהות לא אומרת לי כלום.
נסים זאב: בעצם אפשר תמיד להשתמש באנשים תמימים שמעולם לא היה להם עבר והם לא נמצאים ברשימות של המשטרה ושל הצבא.
נסים זאב: השאלה אם יש לנו את הכלים ואת האמצעים וזו בדיוק השאלה, 24 שעות במהלך היום, במהלך רוב הציבור כאלף אנשים עוברים מדי יום ביומו, האם יש לנו בקרה כדי למנוע, כדי לעצור, כדי לבדוק עד תום באופן רציני כמו במקביל לאמצעים שיש לפחות בשדה התעופה.
אהוד נוסן: אני מציע להעביר את רשות הדיבור לנציג המשטרה .
נסים זאב: אבל הייתי רוצה קודם כל ברשותך, חבר הכנסת יש לו הרבה מה להוסיף כי הוא דיבר בנושא הזה בכנסת ואנחנו גם מתייחסים להצעת הסדר שלו.
יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב ראש, חברי חבריי הכנסת, מכובדיי, אני העליתי את זה כהצעה דחופה לסדר היום לאחר דיון עם חברת הכנסת לימור לבנת שבאמת אנחנו תוך כדי הסיור בועדת החוץ והביטחון נחשפנו לזה.
יצחק אהרונוביץ': אותי זה לא הפתיע, זה הפתיע מספר חברים אך אותי זה לא הפתיע, כאשר המשפט שאמר אלוף הפיקוד ש- 80 אחוז מהברחות הסמים בגבול הלבנון הן דרך הכפר רג'ר .
יצחק אהרונוביץ': ואני מכיר את הכפר, ביקרתי שם לא אחת ואני מכיר את הבעייתיות שם ואני לא נכנס לחלק הפוליטי מדיני, יש בעיה, סוגייה שלא כרגע.
יצחק אהרונוביץ': כרגע אנחנו מדברים על נושא הסמים.
יצחק אהרונוביץ': מדאיג אותי מאד מאד המשפט שאמר סגן אלוף אהוד, את צה"ל לא מעניין הסמים או פחות מעניין, מעניין אותנו האמל"ח.
יצחק אהרונוביץ': אין לי טענה ואני לא מחפש אשמים פה.
יצחק אהרונוביץ': אני מודאג כהורה לילדים שמחר בוקר מקבלים את הסם.
יצחק אהרונוביץ': אני מציג את הדברים בצורה הכי ברורה.
יצחק אהרונוביץ': כאשר חודרים מינימום 100 ק"ג חשיש, עוד מעט נשמע את ר' מפלג סמים בימ"ר צפון שנמצא אתנו פה וכאשר מדברים על בין 5 ל- 10 טון של חשיש מגבול הלבנון בידיעה.
יצחק אהרונוביץ': אותי יותר מדאיג שבידיעת צה"ל, משטרת ישראל, ממשלת ישראל, מחדירים קרוב ל- 10 טון סמים, חשיש מגבול הלבנון ומהכפר רג'ר בידיעה כאשר במחיר התוצאה הסם הזה מגיע בסופו של דבר לילדים, לכל תושבי מדינת ישראל.
יצחק אהרונוביץ': בואו נקרא לילד בשמו, להרעיל את המדינה.
יצחק אהרונוביץ': צריך לקרוא לילד בשמו, מה לעשות?
יצחק אהרונוביץ': זאת תופעה שצריך לעצור אותה.
יצחק אהרונוביץ': מתחיל פה נושא הויכוח שאני גם מכיר אותו, הייתי כמה ימים בצד של הכחולים.
יצחק אהרונוביץ': הויכוח של מי עושה מה, מה תחומי האחריות בעיני זה לא מדאיג.
יצחק אהרונוביץ': מאחר והתופעה היא קיימת אני אומר שצה"ל והמשטרה ישבו ויתנו את הפתרון כמו לכל מעבר בינלאומי.
יצחק אהרונוביץ': במעברים בינלאומיים גם בגבולות גם באירופה וגם במדינת ישראל, כל מי שנכנס ברכבו או בגופו צריך להיבדק.
יצחק אהרונוביץ': מאחר ואנחנו יודעים שזה המעבר, מעבר הסמים הראשי של מדינת ישראל בגבול הלבנון צריך לעשות את הבדיקות.
יצחק אהרונוביץ': אני שומע שיש פה כלב ואני שומע שמפעילים אמצעים, אני אומר לכם, אין כלום.
יצחק אהרונוביץ': לכלב הזה אחרי שעה או שעתיים הוא מתעלף מהסמים ומהחשיש.
יצחק אהרונוביץ': הוא לא קיים.
יצחק אהרונוביץ': שלא יגידו לך, רק מהחשיש הוא מתעלף ומהחום.
יצחק אהרונוביץ': לא קיים שום אמצעי, ופה צריך להגיד, רבותיי, צה"ל ומשטרה, תשבו מחר בבוקר, תגיעו להסכמה מי עושה מה.
יצחק אהרונוביץ': מבחינתי תשאלו אותי מי אנשי המקצוע, משטרה.
יצחק אהרונוביץ': הם יודעים לעשות את זה, הם עשו את זה והם יודעים לעבוד.
יצחק אהרונוביץ': יבואו ויגידו מאיפה מקורות כוח אדם?
יצחק אהרונוביץ': יבוא הצבא ויגיד, רבותיי, קחו 10 תקנים, קחו 20 תקנים, תבנו מערך כזה או אחר עם טכנולוגיה, עם אנשים, ותתנו את המענה כמו כל מעבר.
יצחק אהרונוביץ': עצם זה שבמחיר התוצאה חודרים 50 טונות או 20 טונות חשיש זה גרוע.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא יכולים להמשיך עם הקו הזה.
יצחק אהרונוביץ': ולכן זה עלה, אני מציף את הבעיה ואני באמת רוצה לשמוע שיש פתרון.
נסים זאב: בעצם אתה אומר שהמשטרה לא נושאת באחריות.
יצחק אהרונוביץ': בודאי, האחריות היא של הצבא.
יצחק אהרונוביץ': מאחר והצבא הוא אחראי על המעבר.
יצחק אהרונוביץ': זה לאורך שנים.
נסים זאב: אני חשוב שצריך לתת למשטרה לומר את דברה מכיוון שיש כאן איזה שהיא אשמה חמורה כלפי המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': לא, לא, אין האשמות.
יצחק אהרונוביץ': לא האשמתי.
נסים זאב: אתה אומר שתחום האחריות הוא של המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': לא, האחריות על השטח היא של הצבא.
יצחק אהרונוביץ': הצבא אחראי על השטח, על הכפר והמשטרה יודעת לעשות את הטיפול הכי טוב במעברים.
יצחק אהרונוביץ': צריך לעשות איחוד כוחות, לתת את הפתרון המכסימלי.
לימור לבנת: אנחנו באמת היינו שם ושם הנושא עלה, בדיוק בנקודה הזאת ואנחנו שמענו מפי אלוף הפיקוד את אותה תופעה ואותה בעיה מזעזעת של חדירת סמים.
לימור לבנת: 80 אחוז מהסמים מהצפון, דרך גבול הצפון ודרך הכפר רג'ר.
לימור לבנת: אז חבר הכנסת לא הזדעזע, הוא הכיר את התופעה מקודם, אני מודה שאני לא הכרתי אותה קודם ותוך כדי שיחה בינינו חשבנו שצריך להעלות אותה במהירות כאן.
לימור לבנת: הבעיה היא ובלי להאשים אף אחד, כי לא מדובר כאן בהאשמה חלילה אלא בצורך לפתור את הבעיה.
לימור לבנת: ולכן אנחנו יושבים כאן היום .
לימור לבנת: שכנראה זה נופל בין הכיסאות.
לימור לבנת: צה"ל אחראי על המקום, המשטרה אחראית לתפיסת סמים ואיפה שהוא באמצע לכן כנראה עד היום לא נמצא פתרון.
לימור לבנת: וברור לגמרי, אנחנו נשמע תכף את הדוברים כולם כי הרצון הוא למצוא את הפתרון, צריך לראות איך באמת פותרים ורק מהדברים שעלו כאן כרגע, מהדברים של סגן אלוף אהוד.
לימור לבנת: כרגע רק ממה ששמענו ברור שיש כלב אחד והוא לא מצליח לפתור את הבעיה, שאין שם שוטרות או חיילות שיכולות לבדוק את הנשים שיוצאות מן הכפר, אלה דברים אלמנטריים מאד מאד בסיסיים שאני מניחה שבאמצעים מאד פשוטים ניתן למצוא להם את הפתרונות.
לימור לבנת: אבל אני אומרת את זה כאן גם כשרת חינוך לשעבר, יש כאן ממש תופעה קשה ביותר מנסים להתמודד אתה יום יום.
לימור לבנת: אנחנו מתמודדים יום יום מול נוער שמרעילים אותו ומסממים אותו כל יום.
לימור לבנת: אז אנחנו מתמודדים עם הנוער כדי לנסות ולמנוע ממנו אבל האספקה השוטפת, היומיומית בכמויות אדירות, אותה צריך לעצור.
לימור לבנת: אז מצד אחד אנחנו צריכים לסתום את החור הזה שממנו יש אספקה שוטפת של סמים, וכמובן להתמודד מול הנוער, מול הצעירים.
לימור לבנת: את שני הדברים צריך לעשות ואם יש לנו כאן
לימור לבנת: חור שאנחנו יודעים בדיוק איפה הוא, בואו נסתום אותו, זו מטלה וחובה שלנו ראשונה במעלה.
נסים זאב: הייתי רוצה לאפשר לניצב משנה אבשלום לומר את דברו.
נסים זאב: אבל מצד המשטרה.
נסים זאב: רק במשפט אחד אני רוצה לומר, יש מפשט שאומר, פני הדור כפני הכלב, זה דור שזקוק להרבה כלבים כדי לשמור על המדינה.
נסים זאב: אבל בבקשה אדוני.
אבי אלגריסי: קודם כל לגבי הסוגיה של השטח והאחריות.
אבי אלגריסי: מאחר וכל הנושא הזה של הכפר קיבל חסות גם של אלוף פיקוד הצפון, גם של מפקד המחוז והתקיימו ישיבות משותפות.
אבי אלגריסי: הוקם גם דסק משותף לכפר עצמו שהוא משטרה וצבא ביחד, שיתוף הפעולה הוא מעולה.
אבי אלגריסי: זה לא שיש פה איזה נתק ויש איזה בריחה מאחריות של מישהו מהצדדים.
אבי אלגריסי: העבודה היא משותפת, היא עבודה יומיומית.
אבי אלגריסי: אני לא יכול להתקרב לגדר אם אין לי אישו ר מהצבא להתקרב.
אבי אלגריסי: צריך להבין שמשטרה על מנת שהיא תלך לפעול ולעבוד בסמוך לגדר, היא צריכה לקבל אישור מהצבא.
אבי אלגריסי: זה מול התרעות קיימות, מול כוונות לחטיפת חיילים או אנשי כוחות ביטחון.
אבי אלגריסי: הבעיה בכפר זה לא כשאנחנו נמצאים והצבא נמצא.
אבי אלגריסי: הבעיה בכפר זה שעולה רמת הכוננות ומוציאים את המחסום משם ומחזיקים אותו עד לצומת הטנק שזה מרחק של בערך קילומטר וחצי או שניים מהמקום המקורי שלו ואז אין מחסום, אין ביקורת, הביקורת נמצאת במרחק של כ- 2 ק"מ מהכפר.
אבי אלגריסי: כל השטח בין הכניסה לכפר עד למחסום, לא מונעים כניסה מהכפר.
נסים זאב: אני רק רוצה להבין.
נסים זאב: המשטרה נגיד שהיא חוזרת כ- 2 ק"מ אחורה אבל באותו גבול, באותו פתח מרכזי, הצבא נמצא והצבא היה בעצם עושה את עבודתכם, המשיך לעשות והרי שהיה אפשר למנוע את הברחת הסמים.
אבי אלגריסי: העבודה נעשית במשותף.
אבי אלגריסי: צריך להבין שברגע שישנה התרעה והמחסום מתפרק, עובר מהמקום שהוא נמצא מרחק של קילומטר וחצי או שניים למקום אחר, השטח הזה נשאר פרוץ.
אבי אלגריסי: כלי רכב עדיין יוצאים את הכפר ונכנסים לכפר.
אבי אלגריסי: מבחינתם הכוננות היא לא פוגעת בהם.
אבי אלגריסי: היא פוגעת בחיי כוחות הביטחון שעובדים במקום.
אבי אלגריסי: בתוך השטח הזה תושב בכפר שיוצא מסליק את הסמים שהוא הוציא איתו בתוך אותם קילומטר וחצי או שניים ורק שהמחסום חוזר למקומו הקודם הוא מסמן את המקומות ומי שצריך לקחת את הסמים לוקח.
לימור לבנת: אבל גם שמחסום נמצא שם, הרי לא נעשית בדיקה מספקת של הברחת סמים.
לימור לבנת: הרי על זה דיברנו.
לימור לבנת: גם כשהמחסום במקומו.
אבי אלגריסי: המשטרה הקצתה 10 תקנים לטובת המחסום הזה, הוא מאוייש על ידי שוטרים 24 שעות ביממה.
אבי אלגריסי: בישיבה הוחלט גם על הקמת רמפה במקום שתאפשר לחבלנים לעשות בדיקה יסודית ומדוקדקת לפרק רכב לגורמים.
אבי אלגריסי: בעבר כבר נתפסו מבריחי סמים כשזה בתוך רהיטים, ציוד אספקה אחר שנכנס ויצא מהכפר.
אבי אלגריסי: צריך להבין שהתנועה שם היא תנועה ערה.
אבי אלגריסי: יוצאים אוטובוסים של תלמידים ולא ממש ניתן לעצור את החיים ולקחת אוטובוס עם תלמידים ולפרק אותו.
לימור לבנת: כשהיינו בצפון הבנו שההברחות מתבצעות גם באמצעות תלמידים.
לימור לבנת: הבנו שזה קורה כל הזמן וזה נאמר לנו בצורה הכי מפורטת ומפורשת.
לימור לבנת: שאלנו קודם על שוטרות כדי לבדוק נשים.
לימור לבנת: זאת אומרת, גם כשהמחסום נמצא במקומו, אין מספיק כוח אדם, כלבים, נשים.
אבי אלגריסי: הוא לא בעיה לסוגיה הזאת.
אבי אלגריסי: הבעיה פה שכשמשטרה וגם כצבא אין אפשרות, אין גישה לחלק הצפוני של הכפר.
אבי אלגריסי: זאת אומרת, בתהליך של חיפושים ומעצרים היינו תופסים הרבה יותר.
נסים זאב: אני רוצה לחזור על שאלה שהעליתי בתחילת הדיון.
נסים זאב: אם לאלה שעומדים בגבול היה סמכות של שוטר, אתה חושב שיכולתם יותר בשיתוף פעולה כמובן, למצוא יותר מבריחים.
אבי אלגריסי: מה שאתה אומר קיים.
נסים זאב: כן, אבל הם מוגבלים בעבודתם.
איתן גורני: אדוני היושב ראש, יש שם את משמר הגבול.
יצחק אהרונוביץ': אין שום משמר הגבול.
איתן גורני: אני אומר שכמו שהיתה לנו התקדמות בגבול הדרום שהציבו שם כוחות של משמר הגבול, אולי הפתרון הוא להציב גם כוח של משמר הגבול באזור ההוא שיהיו להם סמכויות של שוטר וחייל .
יצחק אהרונוביץ': רק באמת הבהרה כי אני מכיר את סא"ל אלגריסי והוא בסדר ואני מכיר את החומר ואני אומר, רבותיי, אני אגיד לכם מה- 1.1 ועד היום כמה ימי כוננות יצאתם בגלל כוננות שאסור לכם להיות, אני מבקש את הנתונים האלה ואני לא אמצא הרבה ימים כאלה.
יצחק אהרונוביץ': שניים, כרגע אם יש יציאה של המשטרה, לטעמי היא לא צריכה לצאת כי מדברים פה על סמים ואם יש גם אנשי הימ"ר ואנשי הסמים הם מיומנים לתת את הפתרון.
יצחק אהרונוביץ': הם חייבים לשים את החגור ואת השכפ"ץ ואת הקסדה ושיתנו את המענה ושלא יעזבו כמו שלא עוזבים אף חייל לא עוזב.
חיים אליהו: לגבי הדברים של חבר הכנסת אהרונוביץ.
חיים אליהו: מתוך דבריך, מה שאתה אמרת אני מבין שאתה ממקד שרוב ההברחות נעשות באותו הזמן שזזים מהעמדה הרגילה.
יצחק אהרונוביץ': אני נותן את זה כאופציה נוספת וקלה יותר למרווח פעולה.
יצחק אהרונוביץ': נגיד שמי שנותן חסות למבריחי הסמים האלה זה החיזבאללה, זה ארגוני מודיעין אחרים של סוריה ושל לבנון, מה שמשכלל את שיטות ההרחה.
יצחק אהרונוביץ': זה לא נעשה בצורה פרטיזנית, זה כבר לא זריקות כמו שהיה בעבר.
יצחק אהרונוביץ': זה שיטות הסלקה מתוחכמות, זה לא בדיוק לפרט פה את כל שיטות ההסלקה אבל השיטות הן מאד מתוחכמות וקשה מאד לעלות על זה.
אבי אלגריסי: כל הזדמנות מנוצלת.
יצחק אהרונוביץ': יש פירצה אחת, שער אחד, הכל ממוקד.
יצחק אהרונוביץ': ואם הם יהיו שם ויגידו להם, רבותיי, יש לכם 20 תקנים ולא 10 תקנים, ומחר יש לכם אמצעים ויש לכם את הכל, הוא יבנה את המערך הכי טוב שיכול להיות.
יצחק אהרונוביץ': פה הויכוח וצריך לשים את האצבע.
לימור לבנת: שער כניסה אחד, שער כניסה דרומי.
לימור לבנת: זה הכל.
נסים זאב: אז בשביל זה שאלתי בתחילת הדיון האם ההברחות הן רק דרך כניסה אחת או יש עוד כניסות שדרכן מבריחים שזה לאו דווקא בכניסה הראשית.
נסים זאב: אז זה לא בטוח, זה לא חד משמעי.
יצחק אהרונוביץ': זה חד משמעי, אדוני היושב ראש.
יצחק אהרונוביץ': שער אחד, מקום אחד, בדיקה אחת, מקום שאפשר לעשות הכל כדי לעצור את ההברחה.
יצחק אהרונוביץ': אם זה מה שקורה אז נכשלנו בתוצאה.
נסים זאב: אני מבקש לא להפריע, נמשיך בדיון.
נסים זאב: יש פה מספר דוברים ואני רוצה לשמוע את כולם.
אבי אלגריסי: מתחילת השנה נתקבלו כ- 200 ידיעות על הברחות סמים.
אבי אלגריסי: בממוצע כל יום עובר מלבנון לכפר בין 25 ל- 40 ק"ג חשיש.
אבי אלגריסי: בעבר הרבה מאד אירועים עברו דרך גבול הלבנון וגם דרך הכפר, פעילות של הצבא לאורך הגדר, כוננויות, פשעים שנובעים כתוצאה ממצב ביטחוני, פיצלו את מבריחי הסמים, היקשו עליהם, היום הכפר הוכר כמקום מאד נוח למבריחים וקצת נדידה דרומה לכיוון גבול ירדן שהוא גבול של שלום עם אפשרויות יותר נוחות.
לימור לבנת: אז אין הברחת הירואין היום?
אבי אלגריסי: יש הברחת הירואין, מחיר החשיש גם עלה כך ששווה להתעסק בזה, גם הדרישה לחשיש גדולה יותר.
נסים זאב: זה נכון בגלל שרוצים לקחת סיכון בתפיסתם לכן מבריחים חשיש מאשר סמים אחרים ?
אבי אלגריסי: כמות קטנה יותר של הירואין מניבה הרבה יותר כסף כך שהסיכון הוא הרבה יותר קטן.
אבי אלגריסי: צריך להבין שעל אותה פלטפורמה של הברחת סמים מבריחים אמל"ח, על אותה פלטפורמה מגייסים אנשי מודיעים לחיזבאללה, לסורים וללבנונים וזה דברים שאנחנו יודעים מידיעות מודיעיניות.
אבי אלגריסי: כמויות הידיעות הן גדולות.
אבי אלגריסי: אותו חומר שמגיע לכפר לא נשאר בכפר, הוא יוצא אלינו, הוא יוצא אלינו בדרכים שונות.
אבי אלגריסי: הוא יוצא דרך הגדר, הוא יוצא במעברים נסתרים, הוא יוצא דרך הסלקות כאלה ואחרות ואנחנו לא נתעלם ונגיד שיש גם שיתוף פעולה של גורמים שלנו בהברחות סמים, יש פה גם מתוך הסקירה שיוצאת שמות של אנשים.
אבי אלגריסי: לחדד רק את העניין של הקשר בין סמים לחיזבאללה בין מבריחי הסמים והחיזבאללה.
אבי אלגריסי: היום מבריח סמים לא יכול לפעול אם הוא לא מקבל אישור מהחיזבאללה לפעול בגזרה.
אבי אלגריסי: ובעסקת השבויים האחרונה שהיתה מול לבנון הם דרשו לקבל סוחרי סמים שהיו עצורים בארץ אצלנו וזה סוחרי סמים גדולים שהם אנשים שלהם שמשרתים אותם.
אבי אלגריסי: על הפלטפורמה הזאת מגייסים סוחרים ומקורות, על הפלטפורמה הזאת עושים הרבה מאד כסף, מממנים את כל נושא הטרור והם חיים מזה.
אבי אלגריסי: ולכן חשוב להם להרעיל פה כמה שיותר, לעשות הרבה מאד כסף, לממן את עצמם ומהבחינה המודיעינית ככל שיהיו להם יותר נקודות אחיזה ככה הם יהיו חזקים יותר.
אבי אלגריסי: וראינו עם המשפטים האחרונים לגבי העברות מידע.
נסים זאב: הקשר הוא רק עם החיזבאללה?
אבי אלגריסי: הקשר הוא עם החיזבאללה, המודיעין הסורי והמודיעין הלבנוני.
אבי אלגריסי: ואנחנו יודעים מה החלוקה ומי עובד מול מי.
אבי אלגריסי: באחד המקרים האחרונים של אדם שלא ממש רכש את אמונם של החיזבאללה אז הוא הצהיר שהוא יחטוף חייל על מנת לרכוש את אמונם וזה דבר לכשעצמו מעלה את רמת הכוננות.
אבי אלגריסי: הבעיה שאין לנו נגישות לחלק הצפוני של הכפר, בתוך החלק הצפוני על גדות החצבני ניתן לעשות מה שרוצים.
אבי אלגריסי: אנחנו יודעים כל יום על ההברחות , אין לנו דרך לפעול בתוך המקום הזה.
אבי אלגריסי: לא הצבא נכנס לשם ולא אנחנו נכנסים לשם.
אבי אלגריסי: מהשלב שהסם נכנס הם יש להם את הזמן, הם לא מוגבלים בזמן בשיטות ההסלקה מתי להסליק איפה ואיך להעביר את זה והשיטות מאד מגוונות.
אבי אלגריסי: על זה עובדים.
אבי אלגריסי: המחסום הזה שנמצא בכניסה לכפר זה לא נכון להגיד שזו הדרך היחידה להחדרת סמים.
אבי אלגריסי: יש גדר ויש גם לכל אורך לבנון ועדיים מבריחים.
אבי אלגריסי: מבריחים דרך הגדר ודרך פתחים נוספים, השיטות מאד מגוונות, לא ניתן לכסות את כל השיטות.
אבי אלגריסי: ניתן לעשות יותר בהתאם למידת כוח האדם ולמידת ההשקעה במקום ואני מאמין שנוכל גם לתת יותר בעניין הזה.
נסים זאב: מה ההערכה שלך כדי לבלום את ההברחה?
נסים זאב: האם זה רק תלוי בכוח אדם כפי שאתה לא פוחד לומר?
אבי אלגריסי: זה קשור בכוח אדם, זה קשור באמצעים, זה קשור בעד כמה מפנים משאבים לטובת העניין הזה כי זה לא סוד שאם יש משפחת פשע שמטרידה קצת אצלנו בתחום המחוז הצפוני ויש השלכות רימונים ברחובות ויש ירי לעבר בתי קזינו ומועדונים, אז קצת מסיתים את העבודה לטובת העניין הזה אבל זה באופן טבעי שמרכזים כוח מול גודל המשימה.
אבי אלגריסי: צריך להשקיע יותר בתחום הזה, צריך להגדיל את הסדכ"ים שיעבדו שם, צריך לאחד כוחות.
אבי אלגריסי: כמויות הסמים שמוברחות מול ידיעות שיש לנו משנה שעברה זה כ- 7 טון בשנה בעדויות כתובות ובמבצעים שעשה ימ"ר צפון, בעדויות כתובות של אנשים שהבריחו כ- 25 עד 30 ק"ג בכל שבוע, זה במבצע אחד ארוך שנעשה.
אבי אלגריסי: זה מגיע ל- 14 טון בשנה וזה רק מהכפר.
נסים זאב: בפרוטוקול מוצהר 18 טון.
נסים זאב: אני מודה לך אדוני.