GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל מרים וולדיגר: אני רוצה לא להתייחס, אני רוצה לשאול, האם ההצעה שלך, אני מבינה אותה והיא הגיונית ברמת העיקרון, אבל השאלה היא א', האם זה לא יגרום עומס על הבנאדם הישר שהולך לרופא פרטי וצריך עכשיו את המרשם שאתה מדבר עליו, הוא יצטרך אחר כך לקבוע תור, הוא צריך את זה, הוא צריך לקבוע תור אצל רופא קופת החולים, שאתה יודע כמה זמן זה ייקח ואז –
דויד פפו: לא, לא, אין צורך, החובה על הרופא המנפק את המרשם, אותו רופא פרטי –
מיכל מרים וולדיגר: הוא לא ייתן לך לנרקוטי, צריך להגיע אליו.
דויד פפו: לא, לא, ליידע את קופת החולים, יש היום מייל, יש תעודת זהות, יש שם, רופא משפחה נכבד, נתתי מרשם נרקוטי לזה וזה, למטופל זה וזה, זהו, בזה זה נגמר, ברגע שזה נרשם שם, כאשר אני אעביר את הכרטיס של קופת החולים של המטופל, אני אראה אם יש לו, או אין לו.
מיכל מרים וולדיגר: כלומר לא לשלול מרופאים פרטיים, אלא להגיד חובה עליהם – אתה מדבר איתי על הרופא ולא על הלקוח שחובתו לפנות לקופת החולים ו-
רם שפע: אולי אני מפספס משהו, למה זאת לא האפשרות היחידה להעניק מהרשם?
רם שפע: הכול תמיד צריך לקרות בתוך המחשבים, בין מי שהנפיק את המרשם למי שייתן בסוף את התרופה, אני לא מצליח –
דויד פפו: סליחה, רגע, לדוגמא, אני אתן לכם –
מיכל מרים וולדיגר: מה זאת אומרת, אתה אומר שהרופא הפרטי יכתוב לבית המרקחת?
רם שפע: כן, אבל לרשום לא בדף, הרי בוא, טוב, רגע –
דויד פפו: אדוני, תן לי רגע להשלים, הדוגמא הטובה ביותר למניעת סחר ולמניעה של אביוס, זה מה שקורה עם קנאביס רפואי, בקנאביס רפואי המערכת סגורה ב-100 אחוז, יש מעגל משולש שהוא רופא מנפק מרשם –
רם שפע: 100 אחוז זה יומרני, אבל אני מסכים שזה מטופל יותר מתחומים אחרים, לא הרפואי מטופל יותר.
ענבר בזק: דרך אגב במקרה השבוע אני קיבלתי תלונה, אני השבוע קיבלתי תלונה מחיילים שסובלים מפוסט טראומה ומספרים שזה סיוט מההפטרה, שלפעמים מחכים חמישה חודשים בשביל לקבל חידוש מרשם, זאת אומרת יכול להיות שהקנאביס הרפואי הוא מאובטח מפני פריצות, אבל גם יש בעיה אחרת –
רם שפע: זה הצד השני של אותה בעיה, אם את רוצה אני יכול לדבר איתך על זה באריכות.
דויד פפו: יש רפורמה, שחברת הכנסת שרן השכל מנסה להוליך במשך כמה חודשים, ששם מדובר בנושא הזה בנקודה הזו, שבמקום שיונפק רישיון, יונפק מרשם על ידי רופאים מומחים שבתחום התמחותם יש התוויה לקנאביס רפואי וזה יגדיל לא ב-200 רופאים שיכולים היום לרשום מרשמים, אלא בכמה מאות אם לא בכמה אלפים וזה יקל על הבעיה, גם על העלות וגם על הזמינות, אבל אנחנו יודעים את המצב –
רם שפע: אתה יכול רק להתייחס לשאלה שלי, גם ד"ר ברקוביץ תיכף רוצה להתייחס, אבל תסביר רגע למה אי אפשר לייצר מצב שהכול ממוחשב?
דויד פפו: כי זה אומר שכל הרופאים במדינת ישראל צריכים להתממשק למערכת מחשובית אחת, תפנו להר"י, תשמעו את התגובה שלהם, לא רק קופות החולים, בתי חולים, רופאים פרטיים, מרפאות פרטיות, זה מדובר בעשרות אלפים של גורמים שצריכים להתממשק לממשק אחד –
רם שפע: נשמע, שמעתי שסך הכול קורים דברים כאלה בעולם, גופים מתממשקים לתוך מערכות, כלומר מה שאתה אומר, אני מבין שזה לא אצלך, מה שאתה אומר קשה, או לא רוצים, בסדר, יש גם אינטרסים כמו בכל דבר, אז בוא נמשיך לעבוד עם פתק במקום להתממשק.
מיכל מרים וולדיגר: כמו שעשינו עם בתי משפט, אנחנו היינו עובדים עם מערכת אחת.
רם שפע: זה קורה בהמון גופים.
דויד פפו: אני רוצה להגיד לכם ש- 95 אחוז מהמרשמים במדינת ישראל היום הם דיגיטליים, הידניים הבודדים היחידים שעדיין מסתובבים בשוק זה אותם מרשמים לתרופות אפיואידיות ומשככי כאבים ואולי גם של רופאי שיניים.
רם שפע: אז רגע, אז תגיד את המספר, לא באחוזים, מה זה במספרים מוחלטים?
רם שפע: החמישה אחוז הזה שווה לכמה?
דויד פפו: אני לא יכול לתת לך מספר מדויק, אני לא רוצה להטעות את הוועדה, אצל רוני וודאי יש את המספרים המדויקים יותר וזה אמין יותר ממני, אבל זה לא רק FENTA, זה לא רק FENTA, זה כל הריטלינים למיניהם ומשככי כאבים, אבל אלה רובם שבאים בפרטי, מעבר לכך בפרטי באמת אין הרבה, אין הרבה.
רוני ברקוביץ: אני רציתי להתייחס אדוני היושב ראש בדיוק לנקודה שדויד דיבר עליה.
רוני ברקוביץ: אנחנו באנו למנכ"ל בעצם עם שלושה הצעות לגבי המרשמים הלבנים, כמו שאמרתי מרשם לבן, חותמת של רופא, רושמים וזה נורא קל הדבר, אופציה ראשונה זה לבטל את המרשמים הלבנים, בדיוק כמו שדויד אמר, אופציה שנייה היא להגביל אותה במספר ימים בודדים, כי בכל זאת מישהו שכרגע משתחרר מבית חולים, או יש כאלה שהם עובדים זרים, או לא לכולם יש קופות חולים, או חסרי מעמד ורושמים להם, עדיין אי אפשר למנוע, לא כולם מרושתים, אז לכן נגביל אותם במספר ימים מצומצם, שלושה-ארבעה ימים שיש לכם את זה ואז אתם תהיו חייבים לקחת את הדברים השניים ודבר שלישי, כמו הסבוטקס, נניח התרופות של בתי מיון, נניח כל מחוז שני בתי מרקחת, או שלושה, לא משנה מה שיחליטו, שרק הם יוכלו לקבל את המרשמים הלבנים, אבל הם יהיו חייבים להיות מרושתים.
רם שפע: מה צריך לקרות מחר בבוקר כדי שאנחנו נעשה הכול כדי שזה יקרה, מה נדרש?
רוני ברקוביץ: אז אני אומר כרגע החלטה של המנכ"ל יותר להגביל אותם בימים בודדים, כלומר שמישהו יוצא מבית חולים והוא נתן הנחייה, פשוט אתמול לעבוד על זה, כלומר כי בכל זאת אי אפשר למנוע מכולם, אבל כמובן מה שדיברנו, הרשות בלי קשר שכל הפרטיים יהיו מרושתים, כי האחוזים הבודדים האלה זה המון.
רם שפע: מי הולך להתנגד לזה?
רוני ברקוביץ: רק צריך לשאול את שרת המשפטים תמיד, כי אומרים שעניין חיסיון רפואי ומידע ומי יהיה לו את ה- אני אומר מלשון עבר –
דויד פפו: רוני תרשה לי רגע להתייחס, אדוני היושב ראש תרשה לי רגע.
רם שפע: כן, בבקשה.
דויד פפו: כל בית מרקחת במדינת ישראל מוגדר כמאגר מידע, אנחנו שומעים את רשם המאגרים במשרד המשפטים והדטה שלנו, המידע שלנו על המטופלים הוא גם ברמה הכי גבוהה שיש, אז כך שכל הטיעונים של חיסיון רפואי ודברים כאלה הם לא לעניין כאן, אנחנו עובדים עם כל קופות החולים, עם תשעה מיליון מטופלים והמידע לא זולג.
רם שפע: בסדר, זה קצת יותר מורכב מזה, מהיכרותי את המערכות, השאלה היא לא רק האם המערכת שלך סגורה, ברגע שמתממשקים מה זה מייצר?
רם שפע: זה מניסיוני בהקשרים אחרים שלי, התממשקות של מערכות ציבוריות, אבל זה בהחלט אפשרי.
רם שפע: אוקי, נציגי המשטרה, אתם רוצים להתייחס?
רם שפע: נראה לי שזה די משמעותי בדיון שלנו.
ישראל שמרלינג: ישראל שמרלינג מחטיבת החקירות, לא באתי עם נתונים מלאים לגבי מה שציין ד"ר רוני, אבל המשטרה נמצאת שמה בכמה תחומים, קודם כל מבחינת אכיפה השנה הזאתי, דיבר על 12 תיקים, בסך הכול 25 תיקים, שכמובן אנחנו עובדים בצמידות מבורכת, שנה שעברה היה לנו 88 תיקים שאותרו של שימוש במדבקות FENTA, בסחר שלהם, לגבי ההיקפים אין לי כרגע את התמונה המלאה של ההיקפים, חלקם מדובר באמת בכמויות גם עצומות, כמו שציין רוני, בכמויות גדולות מאוד, זה בנושא של ה- FENTA.
ישראל שמרלינג: מה שמבחינת ההערות הכלליות שנאמרו, עצם העלייה שבשימוש אז לדבר על זה בתור נקודה של תופעה, או מגמה קשה לנו, אין לנו מספיק נתונים בשביל לדבר על זה באופן הזה.
ישראל שמרלינג: אנחנו בודקים באמת נקודת הזליגה המרכזית, או אחת המרכזיות, היא הרופאים שגם ידוע לנו מה שהם טוענים שחלקם מאוימים וזה יוצר קושי, אנחנו נמצאים גם שמה מטבע הדברים האכיפה קשה מאוד מאוד, ברגע שיש מיעוט שיתוף פעולה אצל הרופאים וכמו שציינת באמת נגד כמה וכמה רופאים, חלק אפשר לציין, חלק יותר קשה לציין, נעשים גם הליכים ומתפתחת חקירה כנגדם.
רם שפע: יודעים על החקירות האלה?
רם שפע: לא על השם, אלא בסוף בשביל ליצור הרתעה, אם אתם חוקרים בלי ששאר הרופאים יודעים האלמנט מוחלש.
ישראל שמרלינג: מספיק שיש אחד, או שניים מהרופאים ולא מדובר באותו מידע רופאים, התהודה היא עצומה בין הרופאים עצמם ויש לנו היום דסק של מידע שמתעסק בנושא, הדסק של הסמים שמוכוון גם לתחום הזה של רופאים שמאותרים כרופאים שהם 'מהירי אישור', על סמך טלפון הם מאשרים –
רם שפע: אתה מאוד אלגנטי במונחים "מהירי אישור", בסדר.
ישראל שמרלינג: חלקם חשבון הבנק שלהם יכול להעיד על ה-
רם שפע: הבנתי, אוקי, אבל אתם מצליחים להרחיב את התפיסות?
רם שפע: תן רגע את המגמה.
ישראל שמרלינג: אני לא יכול לדבר על זה כמגמה, כי מגמה זה ברמה של המחקר, אני בא מחטיבת החקירות, שוב, זה ידוע, מטופל, להגיד ברמה של אנחנו יושבים כבר מיצינו אני לא יכול להגיד, לגבי למה שאמרתי קודם, לגבי הנושא של הסחר שמתפשט והולך ב- SMS ובמרשתת למיניה, אני יכול להגיד שהוקמה וועדה ברשות בכירה מאוד במשטרה שמטפלת בזה, הוועדה מתכנסת פעם בשבוע-שבועיים ומגבשת ואני מאמין שבטווח קרוב מאוד כבר נתחיל בפעילות אופרטיבית.
ישראל שמרלינג: זה כמובן יידרש שם ליווי צמוד ושיתוף פעולה של משרד התקשורת.
רם שפע: הבעיה היא שזה, זה מבורך וחשוב, לצערי, וודאי הצעירים, אבל באופן כללי תמיד הטכנולוגיה תנצח את האכיפה בהקשר הספציפי הזה של הדרכים להגיע לטלפון שלנו ולכן בעיני צריכים להתמקד בשאר הזירות, אבל זה חשוב מאוד.
סימון דוידסון: יש לי שאלה, כשאתם תופסים את הסוחרים של FENTA למשל, אתם מזהים שזה סוחרים שמתעסקים בעוד הרבה מאוד דברים אחרים?
ישראל שמרלינג: אין לי מידע מדויק להגיד לך.
רם שפע: אבל בסבירות גבוהה שכן.
ישראל שמרלינג: כן, אני מניח שתהיה קורלציה גבוהה.
רם שפע: כן, שוב, כי תחשוב כמה זה פשוט בשבילם, זה כל כך קל.
ישראל שמרלינג: חלק מהעסק, זה נקודות שראינו קשה לדבר על משהו רחב יותר, השימוש שבה מגיע כתוצאה מהרחוב הוא שימוש מלוכלך מאוד, מלוכלך אני מתכוון בתוך האירועים יש הרבה חומרים נוספים, בתוך הקנאביס יש הרבה חומרים נוספים והמשתמשים שמחים מאוד לבוא לחומרים נקיים שמגיעים, מיוצרים עם פיקוח רפואי וכדומה.
רם שפע: אלה מוצרים סינטטיים לחלוטין שפורצים לשוק בלי שום קשר למה שכתוב על השקית, אמרו את זה בהקשרים אחרים פה, אז אתה מבין פה הם מקבלים תוצר נקי, טהור, שעבדו עליו כאילו בצורה מסודרת, זמין וקל.
סימון דוידסון: מה המחירים של זה בכלל?
ישראל שמרלינג: יש כאן מחטיבת המחקר.
משה חי-הגיגת: אז לסוחר אנחנו מדברים על סביבות ה-100 שקל לסוחרים, בסביבות בין 80 ל-100 לסוחרים.
רם שפע: מה רוכשים, סליחה, יש פה אנשים שהם בורים, בזה אני בור, מדבקה?
סימון דוידסון: מדבקה מספיקה לשלושה ימים, זה מה שאני מבין.
משה חי-הגיגת: מדבקה כמו שרוני אמר מתחלקת לארבע בידיים של המשתמשים עצמם.
רם שפע: מה הכוונה, נחלקת לארבע?
רם שפע: הם חותכים ומשתמשים באותה מדבקה בארבע רבעים.
רוני ברקוביץ: הם חתכים לארבע ואז מצית ואז הם שואפים את האדים.
סימון דוידסון: זה לא יקר גם, זה זול.
רם שפע: אז כמה זמן זה מחזיק?
ישראל שמרלינג: בין 80 ל-100 זה המחיר של הסוחר.
משה חי-הגיגת: זהו של סוחרים שבשוק הבלתי חוקי הם עולים לבין 150 ל-200 שקל למדבקה.
רוני ברקוביץ: אחת.
משה חי-הגיגת: אחת.
רם שפע: אבל כשהם חותכים את זה הם יכולים להשתמש בזה נגיד, אתה יודע, כאילו אחת לכל כמה ימים רבע, אוקי, וזה חד פעמי.
ישראל שמרלינג: זה אופן השימוש.
רם שפע: פתחת את המדבקה, זה נותן –
ישראל שמרלינג: ארבע ימים אתה יכול להיות בהיי.
רם שפע: ברצף?
ישראל שמרלינג: לא סגור על – אני לא משתמש, אבל כן זה אמור להיות משהו בכיוון הזה.
משה חי-הגיגת: יש חלוקה של 75 מ"ג ו- 100 מ"ג, אז כשזה עולה ל-100 מ"ג זה הרבה יותר גבוה זה בין 250 ל-300, זה המידע שאנחנו.
רם שפע: ויש לך מידע כמו שמקודם ישראל אמר, זה שיכול להיות שלך יש את המידע, לא יודע אם הוא יודע אם יש לך או לא, אבל על כן המגמה, על מגמה של חקירות, מגמה של תפיסות, של ענישות, כלומר בסוף אם אנחנו מבינים שהתופעה של הסחר כל כך גואה אז השאלה אם אנחנו מצליחים ברמת האכיפה לעלות את המספרים?
משה חי-הגיגת: תראה אנחנו זה לא התופעה הכי –
רם שפע: יש עוד תופעות שכיחות, אני מסכים.
משה חי-הגיגת: נכון, אז הטיפול שלנו במסגרת וגם לדעתי זאת גם יכולה להיות תשובה לחבר הכנסת דוידסון, שהם אכן משתמשים, זה לא רק, הסוחרים לא רק סוחרים רק ב-FENTA, אלא גם בחומרים אחרים, זה נמצא בכליהם, גם מדבקות ה-FENTA נמצאות בכליהם של סוחרים שנתפסים ביחד עם עוד חומרים אחרים, זה יכולה להיות תשובה גם לשאלתך.
רם שפע: אוקי, בסדר, אתם רוצים אולי להתייחס?
רם שפע: בבקשה, יש פה עוד שלושה אנשים שלא התייחסו, אם גם את רוצה זה בסדר, אנחנו בכל מקרה ב-11 חייבים לסיים, אז אני רוצה לאפשר לכל מי שבא, בבקשה.
אהוד אורטל: תודה, שמי אהוד אורטל, מבצעים, מטה סמים של המכס.
אהוד אורטל: לאו דווקא בקטע של התייחסות, אלא בקטע של התייחסות כוללת ולאו דווקא למשטרה, בנושא התפיסות, אלא אם כן אנחנו נעודכן אחרת ואני אשמח על כך, ככול שידוע לי החומרים האלה שמגיעים הם דווקא בייצור מקומי ולא בייבוא עליו אנחנו אחראים ומטפלים, עם זאת אני אוסיף, רף המסוכנות של החומר לפחות ברמת הטיפול שלנו של החוקרים שנחשפים אליהם בשטח, מסוכנות של חיים ומוות היא רבה ולכן כשאנחנו כן תופסים, אנחנו מאוד מאוד נזהרים עם זה וגם כותבים על השקיות מז"פ באדום, זהירות, פנטניל, סכנת חיים וכדומה, דווקא ברבעון האחרון מהנתונים שיש לי, אין לנו תפיסות של פנטניל לעומת שנת 21 ששם נתפסו בשבעה תיקים בסך הכול, מעל שבע קילו של פנטניל, לא מדבקות, אבקות למיניהם, זוהו כפנטניל, זה הגיע לידי משטרת ישראל לחקירות ומה שהם עושים יחד עם זאת אנחנו תופסים מידי פעם כדורים, תרופות, כביכול תרופות מרשם כאלה ואחרות שמגיעות בצורות לא חוקיות בייבוא דרך הדואר וכדומה וגם את אלה אנחנו משתדלים ומעבירים למשטרת ישראל להמשך טיפול.
אהוד אורטל: מעבר לזה הזדמנות טובה להגיד תודה לשותפיי משרד הבריאות שאיתם אנחנו עובדים בנושא הפנטניל ובכלל סמים, עוזרים לנו מאוד וכמובן לקולגות במשטרת ישראל שמקבלים מאיתנו את כל התיקים להמשך טיפול.
רוני ברקוביץ: אהוד אמר שבע קילו, צריך פשוט להגיד שהמדבקות המינון שלהם זה במיקרוגרם, 25, 50, 75 ו-100, 1000 מיקרוגרם זה אחד גרם וזה בא במיקרוגרם, כלומר זה כל כך, מה שאומר ששבע קילו זה המון, מה שתופסים.
אהוד אורטל: אני רק יכול להניח שהשבע קילו האלה, או לפחות ה-100 גרם, או הגרם, מפוררים לתוך מנות הרואין, או אופיאטים אחרים וכו'.
רם שפע: כן, ברור, וואו, אוקי.
ישראל שמרלינג: 250-300 אלף מנות.
סימון דוידסון: כמה אמרת 300 אלף?
ישראל שמרלינג: מנות.
רם שפע: מטורף, בגלל זה שאלתי מקודם כשדויד פפו אמר חמישה אחוז, בצדק הוא אמר זה מעט ביחס ל-95 אחוז מרשמים ממוחשבים, רק שחמישה אחוז מתוך סך כל המרשמים זה –
סימון דוידסון: אני חייב ללכת להצביע לחוקה, רק אני מבקש ממך אם תוכל בסוף בסיכום להעלות את הנושא הזה של שולחן עגול?
רם שפע: זה גם יהיה בסיכום וזה גם יקרה, אתה מבין, זה הדבר החשוב, כי מה שכתוב בסיכום לא תמיד קורה.
רם שפע: את רוצה להתייחס?
רותי תוינה: בקצרה.
רותי תוינה: שמי רותי ממשרד החינוך שפ"י, רק לומר שאנחנו לא נתקלנו באיזשהו מידע על תלמידים שמשתמשים במדבקות האלה ואני -
רם שפע: מה שאומר שצריך להעמיק את הבדיקה.
רותי תוינה: זה שנתפס בנתניה אולי הוא לומד באיזשהו בית ספר ואולי הוא נוער בנשירה, אבל שאנחנו שומעים יש לנו מניפה של מדריכים שעובדים ביחידה שאני עובדת בה ואין, לא שמענו סיפורים מהשטח על הדבר הזה.
רם שפע: אנחנו שוחחנו פה כמה פעמים עם נציגי המשרד, כן יש מודעות לעובדה ש –
רותי תוינה: על מדבקות FENTA לא שמענו שימוש, זה שאנחנו מודעים לזה שיש שימוש בחומרים ואנחנו עושים המון עבודה בעניין, זה נאמר פה בהמון הזדמנויות ושולחן עגול וחבירה של גופים שישמרו זה מבורך תמיד, תמיד, תמיד.
רם שפע: אוקי, אז אנחנו פה באמת.
רותי תוינה: גם שהייתה תוכנית לאומית בנושא האלכוהול זה עבד.
רם שפע: זה עבד.
פאולה רושקה: זה עבד מצוין.
רותי תוינה: ואנחנו יודעים את זה והיינו שם, זה היה טוב.
אהוד אורטל: אפשר אולי שאלה קצרה, יש לכם אפשרות להכווין לנושא הזה על מנת לוודא, לבדוק –
רותי תוינה: על התרופות מרשם.
אהוד אורטל: בדיוק, גם מבחינת מודעות וגם מבחינת מידע.
רם שפע: לא, זה גם קורה.
רותי תוינה: זה קורה.
רם שפע: קורה, את לא פירטת פה, אבל כן המשרד, גם מה שאנחנו נעשה עוד מהלכים כדי לטווח את הידע, את המידע, את ההבנה של התלמידים.
רותי תוינה: דיברתי עם מקרים כמו שהצגתם פה, נתון כזה, או כזה –
רם שפע: כן, אני עכשיו פרגנתי למשרד החינוך זה לא קורה כל יום, כן יש עבודה, אולי לא מספיק וצריכה להיות יותר מקיפה, אבל זה כן קורה.
רותי תוינה: אני שמחה ומודה לך.
רם שפע: כן, אל תתרגלי, לא, סתם.
רם שפע: נמצא איתנו סולי לביא בזום, נשמח גם לשמוע גם את עמדת הפרקליטות, כי יש לכם פה זווית חשובה, בבקשה.
סולי לביא: קודם כל תודה רבה על ההזמנה, שמעתי גם את דבריו של ד"ר ברקוביץ וגם קיימנו שיחה מקדימה לפני ישיבת הוועדה, אני אציג את עצמי, אני מרכז את תחום הסמים והחומרים המסוכנים בפרקליטות מחוז תל אביב פלילי ורפרנט סמים פרקליטות המדינה.
סולי לביא: מבחינתנו מבחינת אכיפה אנחנו מקיימים אכיפה כל עוד מגיעים אלינו תיקים ממשטרת ישראל שכמובן קיימת בהם תשתית ראייתית ואפשרות של הגשת כתבי אישום לבית המשפט ברמת סיכוי סביר להרשעה, זה מבחינת הכללים המשפטיים.
סולי לביא: אני אבקש להתייחס למה שעלה במהלך הדיון, מבחינתנו אנחנו לא מזהים איזושהי מגמה, או תופעה, בטח לא בדומה לארצות הברית, או לאירופה ואנחנו יודעים על כל מיני ניסיונות גם לשלב את מדינת ישראל, באמצעות הרשות להלבנת הון, לבחון תיקים שהגיעו, או התקבלו בישראל, או הוגשו בהם כתבי אישום, לצערי הרב מבדיקה שאנחנו ערכנו, או זה בעצם לא לצערי, זה לשמחתנו, אנחנו לא מכירים תופעה, או מגמה של שימוש באופיאטים, מבחינת תיקים שקשורים ברמות האלה, אני מבין מרוני שבתקופה האחרונה ולאו דווקא במחוז שלנו היו מספר תפיסות כאשר אני עוד לא יודע את התוצאות, האם הגישו כתבי אישום, או כנגד מי בוצעה אכיפה.
סולי לביא: מבחינתנו אנחנו כן סבורים שראוי שתהיה איזושהי הסדרה דווקא בדומה למה שעלה כאן במהלך הדיונים בוועדה, בדומה לרישיונות הקנאביס, או בדומה לרישיונות הסובוטקס והזכירה גם חברת הכנסת הנכבדה את נושא הריטלין, אנחנו כן סבורים שיש לרגולטור כל מיני אפשרויות לעשות על מנת למנוע את ההפצה והאכיפה ואנחנו נבצע אותה שהיא תהיה, אבל אם אפשר למנוע את זה גם בדרך של מניעת ההפצה, או שלא כל רופא, או רופאים מסוימים ספציפיים יהיו אמונים על הנפקת אותם מרשמים, או כמו שאמר הרוקח דויד פפו שתהיה איזושהי הגבלה לאפשרות, זה בוודאי יעזור בכל הנושא של שרשרת ההפצה וזה כמובן לא במסגרת שלנו כפרקליטות שאמונה על אכיפה וזה כבר שהתיקים נמצאים אצלנו, אבל נראה שכנראה יש פה דרך מאוד גדולה לעשות בהיבט הזה של מניעת ההפצה.
סולי לביא: אנחנו כמובן נשמח לתת את האינפוטים שלנו בהקשר הזה.
רם שפע: אוקי, מישהו רוצה להתייחס לדברים שלו ודויד פפו אני מבין שגם אתה עוד רוצה להתייחס, תודה רבה סולי, תודה רבה.
דויד פפו: נכון, אני רציתי רק משפט אחד להעיר ככה לשפר לכם כדי שתיראו איך בעזרת מחשבה יצירתית, חלופה יצירתית, ניתן לטפל בתופעה, לא למגר אותה, אבל לטפל.
דויד פפו: בקנדה ישנו מיזם שנקרא 'פי פור פי', שזה ראשי תיבות של 'פצ' פור פצ'', כשבא מטופל לקבל מרשם חדש מהרוקח, הוא מביא אתו את המדבקות הישנות שהשתמש בהם ואז ככה בצורה הזאת לפחות אתה יודע שאצל אותו מטופל לא היה סחר, זה חשיבה מעניינת, היא יכולה לעשות משהו, הדבר הזה עלה באחת הוועדות של משרד הבריאות, שווה לחשוב על זה.
רם שפע: זה אלמנט להתייחס אליו, כן, תודה, זה היה דגש חשוב.
רם שפע: מישהו רוצה להגיד משהו לפני שאני מסכם, זה גם יוצא לנו טוב בדיוק בזמן, אז בבקשה, אוקי.
רם שפע: קודם כל אני מאוד שמח שקיימנו את הדיון הזה ובחרנו ככה להתמקד בתופעה שהיא רחבה, אבל מאוד ברור לנו מה הדבר שצריך לקרות, אני אציע לחברים פה שהיו בדיון, שאנחנו נפנה בצורה רשמית וברורה גם למשרד המשפטים וגם לכל מי שנכח פה, אגב לא היה פה נציג של משרד המשפטים וזאת בעיה ואנחנו נדרש אליה בסוף הדיון הזה, אבל באמת כדי לנסות לראות אם אפשר לטפל באופן ממוקד באופן שבו מנוהלים המרשמים במדינה, בהתייחס למה שעכשיו אתה ציינת, לאורך כל מה שעלה פה בדיון, ככול שאני מבין זה כרגע הכלי, לצד הדברים שהמשטרה עושה ותמשיך לעשות יש עוד משהו שנראה לכם ד"ר ברקוביץ, או ד"ר רושקה, שאפשר לעשות מחר בבוקר?
רם שפע: שזה בעיקר האלמנט הזה, לא אמרת משהו, אני שואל אם אמרת משהו שאני לא מתייחס אליו עכשיו, אוקי, אז אנחנו כמו שאמרתי גם לחבר הכנסת דוידסון, מעבר להקשר הזה ספציפית של ה- FENTA.
רם שפע: אנחנו גם נקיים דיון רחב יותר על האפשרות לייצר תוכנית שמשלבת פעילות גופנית וספורט ככלי ביחד עם משרד החינוך אגב כמובן, ככלי לייצב התנהגות, למנוע, אנחנו מדברים על זה פה כל הזמן , בכל הקשר באופן כללי, הכול בתשתית, אין טעם להתעסק במי שכבר בסוף מגיע, כלומר הוא כבר שם, עכשיו השאלה איך אנחנו נותנים מענים מנטליים, נפשיים לבני נוער, לצעירים באופן כללי, בכלל בחברה, כדי למנוע מהם לרצות, או את הצורך בזה, זאת הדרך היחידה לצמצם היקפים בצורה מאוד רחבה, תודה רבה לכל מי שהגיע, שוב סליחה שהתעכבנו בהתחלה, תודה לבת שבע ולכל הצוות המסור פה שכהרגלו תיקתק את הכול וגרם לדברים לעבוד בצורה מצוינת, זהו, תודה רבה לכולם ויום נעים.
רם שפע: שלום לכולם, בוקר טוב, מתנצל על העיכובון, עוד לילה סוער פה עבר על כוחותינו.
רם שפע: טוב, אז באמת שמח לראות את כולכם, כל כך הרבה פרצופים מגוונים מכל מיני דיונים השתלבו לדיון הזה, אז זה כיף וגם כיף שגם אין פה מחיצות כבר, תרתי משמע וגם הרבה אנשים ככה כבר פחות בזום, הופך את הדיונים גם ליותר מוצלחים וגם נראה לי שכולנו יכולים לראות אחד את השני ולהסתכל בעיניים, זה הרבה יותר טוב מהאירוע הזה, יסלחו לי מי שבזום, שמח שהצטרפתם רק מברך פה את אלו שהגיעו.
רם שפע: באמת בחרנו הפעם למקד את הדיון בתוכניות למניעת דפוסי בילוי מסוכנים בקרב בני נוער בחופש הגדול, ככה קראנו לכותרת, אבל בסוף באמת כולכם, כל אחד בזווית שלו יודע שאנחנו לקראת עוד תקופה מאוד מאוד מאתגרת, באופן כללי בשנים האחרונות הרבה תהליכים מוקצנים, אבל וודאי הקורונה הקצינה עוד הרבה מאוד תהליכים נפשיים, מנטליים, אנחנו מדברים על זה פה הרבה, בקרב כל האוכלוסייה, אבל אצל בני הנוער זה בעוצמות הרבה הרבה יותר גבוהות.
רם שפע: אנחנו רואים את זה בכל תחום שאנחנו מתעסקים בו, בכל התמכרות שאנחנו מדברים עליה, על כל הגוונים שלה ואני חושב שקורים הרבה מאוד דברים טובים, חלקם אני מאוד מעודד, חלקם פחות, אבל חשבנו שנכון למקד דיון ולראות גם הרבה פעמים איך אתם מתכללים את הפעילויות שלכם ויש גם כמה דברים שבאמת קורים טוב ביחד וגם אולי יש דברים שאנחנו יכולים לעשות, בין אם זה להצליח להשפיע כבר בקרוב ובין אם זה לקראת הפעמים הבאות, אבל אנחנו כן ננסה להתמקד ממש בחופש המגיע פה לפתחנו בתקופה הקרובה.
רם שפע: אז ככה בינתיים בלי, אני לא שם זרקור על שום מקום ספציפי, נתחיל את הדיון ולאט לאט נצלול לדברים שאולי אפשר לשפר טיפה, נראה לי שאנחנו נתחיל עם משרד החינוך, בכל זאת, אז קרן רוט איטח, בבקשה, תפתחי ואחרי זה נמשיך.
קרן רוט איטח: בוקר טוב ואני רוצה באמת להודות לך שאתה שם את הנושא הזה על סדר היום, זה ממש לא מובן מאליו, אתה גם לשאול ומתעניין מה אנחנו כמערכת חינוכית עושים לקראת הדבר הזה, אז רק אני אומר שאנחנו לאורך שנים נערכים לחופשת הקיץ ולוקחים בחשבון גם את החלקים הסיכונים, אבל לא רק את החלקים הסיכונים, אנחנו מזכירים שבסופו של דבר חופשה זה זמן טוב לפסק זמן, זה זמן להתרעננות, להפוגה, להשלים פערים בדברים שהרבה פעמים לא הספקנו לעשות וגם התנהגויות סיכון שלצערי בחופשת הקיץ אנחנו רואים באמת איזשהו כר לעלייה בהתנהגויות סיכון ולכן אנחנו מנחים את אנשי המקצוע של שפ"י שזה פסיכולוגים ויועצים חינוכיים, אנחנו מוציאים פרסום לקראת היציאה לחופשה עם מאגר של פעילויות שמוכוונות לילדים, החל מהיסודי ועד התיכון, עם פעילויות מכוונות ספציפית, פעם אחת הדברים הטובים שקורים בקיץ ופעם שנייה למצבי סיכון, למקום של שתיית אלכוהול ופגיעה מינית וסיפור של שימוש בחומרים ולמי אני יכול לפנות לעזרה.
קרן רוט איטח: אנחנו גם יוצאים עם אגרת משותפת עם הנהגת ההורים להורים שבה אנחנו מסבים את תשומת ליבם של ההורים לתפקיד שלהם בחופשת הקיץ ולמקום שלהם כן לקיים שיח עם הילדים, בוודאי בהתאם לשלב ההתפתחותי, בתיכון גם במצבי סיכון ומה התפקיד שלהם בלהביע את העמדות שלהם על שימוש בחומרים, על שימוש בסמים, על שימוש באלכוהול וכן לפתוח פנייה לעזרה, זאת אומרת לסמן את ההורים כמקור של פנייה לעזרה, אז אנחנו פונים גם עם אגרות להורים שאנחנו מפיצים עם הנהגת ההורים –
רם שפע: שאת אומרת אגרות, סליחה על השאלה, באיזה אמצעי?
קרן רוט איטח: אנחנו מפרסמים ומפיצים לבתי הספר ומזמינים את בתי הספר לשלוח את האגרות האלה לתלמידים, או בנוסח שהם מאמצים ועושים משהו אישי שלהם, או לפי מה שאנחנו מפרסמים ברמה הארצית במטה, אנחנו פשוט מדווררים את זה לבתי הספר והדבר השני במסגרת תוכנית השרה "באים בטוב", אנחנו גם עושים הרצאות מקוונות להורים, אתמול קיימנו הרצאה לילדים בבתי הספר היסודיים, לפני שבוע קיימנו הרצאה לבתי הספר התיכוניים על נושא של סיגריות אלקטרוניות, אנחנו בשבוע הבא מקיימים –
רם שפע: את יכולה לדבר קצת אבל על ההיקפים, כלומר זה נשמע מצוין, אבל השאלה בכמה זה מצליח לגעת?
קרן רוט איטח: זאת שאלה טובה בכמה זה מצליח לגעת, אני יכולה לומר לך שעם השנים אנחנו יותר ויותר מגיעים לכמה שיותר תלמידים, כי בתי הספר כן מחכים לזה וכן מכוונים לדבר הזה, אני מזכירה לך שיש לנו בתוך בתי הספר העל יסודיים מב"סים מובילים בית ספריים שהם מבחינתנו האנשים שלנו בשטח ואותם אנחנו מפעילים, כך שאנחנו יותר בטוחים שהדברים מגיעים למשהו כמו 1,400 בתי ספר ששם יש לנו מב"סים ובנוסף לזה גם בתי הספר היסודיים מכוונים ואנחנו מקימים הרבה מאוד פעילויות.
קרן רוט איטח: עכשיו לגבי הרצאות להורים, אתמול היו משהו כמו 400 הורים, בשבוע הבא אנחנו עושים עוד שתי הרצאות שממוקדות התנהגויות סיכון, גם בערבית וגם בעברית, שאנחנו מדגישים את הפן הסיכוני של התנהגויות סיכון ומה המקום של ההורים ומיומנויות של שיח, אז זה ברמת ההסברה והמניעה ואת החלקים של החינוך הבלתי פורמלי נמצאת בזום רות, שהדבר הנוסף שאנחנו שותפים, אני לא רואה שהיא מחוברת.
רם שפע: היא לא נמצאת בזום.
קרן רוט איטח: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר זה תוכנית "חופים" שאנחנו שותפים יחד עם משרדי ממשלה נוספים שמובלים 360, שהרעיון הוא של מתחמים, אתה מכיר את התוכנית וגם לשם משרד החינוך שותף, ונותן את האינפוטים שלו.
קרן רוט איטח: יש תוכניות נוספות מבחינת החינוך הבלתי פורמלי של מתחברים לנוער ב"חופים", שזה "יורדים בטוח לאילת", זאת תוכנית שמופעלת על ידי משרד החינוך, שהרעיון הוא באמת ללוות בני נוער במתחמי הבילוי באילת.
רם שפע: כמה בני נוער יורדים לאילת, מישהו יודע?
קרן רוט איטח: לי יש משהו כמו ה"יורדים בטוח לאילת" מצליחים להגיע למשהו כמו 15 אלף בני נוער, מצליחים לגעת בהם שזה כמות לא מבוטלת של בני נוער.
קרן רוט איטח: דבר נוסף במתחמי הנוער ברשויות, הרי הילדים והנוער גם שם עובדי הנוער, אני מניחה שאולי הדר תתייחס לזה, עובדי הנוער מכוונים לנושא ועושים גם עבודה של איתור וגם עבודה של חינוך והסברה ומתן של כלים לדבר הזה יחד עם הגורמים בתוך הרשויות, שזה הרשות לביטחון קהילתי וכדומה.
קרן רוט איטח: אז זה ברמת ההערכות שלנו כמערכת חינוך, אני חייבת לציין ולומר שאנחנו כן מודעים לדבר הזה, שמים את זה על סדר היום וכן מכוונים גם כלפי ההורים וגם כלפי הילדים בשיח על התפקיד שלהם ועל המקום שלהם גם כשומרי הסף וגם כבאמת איך הם שומרים על עצמם.
רם שפע: אוקי, ואם בכל זאת הייתי צריך לשאול אותך ונגיד שאף אחד לא היה שומע אותנו, מה הדבר שבכל זאת חסר?
רם שפע: שאת אומרת אם היינו מצליחים לעשות את זה, המצב עוד היה הרבה יותר טוב.
קרן רוט איטח: אם הייתי מצליחה לוודא שכל ההורים בישראל מודעים להשפעות של השימוש בחומרים ומבינים ושאם היינו עושים קמפיין ברמה הלאומית שעושה קצת יחסי ציבור אחרים לסיפור של הקנאביס, אני חושבת שמצבנו היה יותר טוב, אבל זה, קצת יותר טוב, אני חושבת שהסיפור כרגע שהקנאביס יש לו יחסי ציבור מאוד טובים בתקשורת, לצערי, לא מצליחים להשמיע את הקולות האחרים ולא מקבלים מספיק מקום וזה מאוד מבלבל את בני הנוער ואם היינו יכולים לעשות משהו ברמה הלאומית בהקשר הזה, אני חושבת שזה היה אולי היה עושה עוד משהו, במקום של המבוגרים בחלק הזה.
חיליק מגנוס: חבל שאין גוף לאומי שמטפל בזה.
חיליק מגנוס: ארדן קבר את זה.
רם שפע: טוב, זה נושא מורכב שעולה פה הרבה, יש לזה כמה, אנחנו מנסים גם פה בוועדה לנסות לחשוב על מהלכים לאומיים שיתנו מענים יותר טובים, אבל אני לא בטוח, טוב תיכף אני מחכה רגע עם דעתי.
רם שפע: מי נמצא פה ממשרד הרווחה?
רם שפע: עדי, בבקשה.