GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל לנדשפט: אבל על זה אם יורשה בסוף לדבר, כי אנחנו כולנו מתעלמים מאיזשהו פיל גדול מאוד שנמצא בחדר, עליו בישיבה האחרונה של הוועדה של ח"כ השכל, ואני ממש רציתי לחבק את דנה בר און שאמרה את זה, אבל אני ארחיב על זה בהמשך.
רם שפע: שמה?
רם שפע: אני יצאתי בשלב הזה.
יובל לנדשפט: שאנחנו נוגעים פה באחד ואחד, בשימוש פנאי שמתגנב לו אל תחת מטריית המדיקליזציה, יש כאלה שאומדים את גודלו בכך, יש כאלה שאומדים את גודלו באחרת, אבל הוא משפיע על הדיון הזה, והוא משפיע על מה שכולם אומרים גם על סוגיית המיתוג, גם על סוגיית המחיר ואחרים, גם על סוגיית היבוא, כי מייבאים בעיקר מותגים.
יובל לנדשפט: הנכון הוא אבל שורה תחתונה שיובאו לארץ כמויות גדולות מאוד, לא ניתן חוקית לעצור ייבוא, לחסום ייבוא אלא באמת בהחלטת מדיוניות של לא אנחנו היק"ר.
יובל לנדשפט: אני חושב באמת שאם תצא החלטה לקובעי המדיניות למנכ"לי המשרדים, אני חושב שהם יקיימו דיון ואז כולנו נוכל לדעת, זאת אומרת את אפשרויות הפעולה שיש, היות והנושא הזה נמצא גם בדיון בבית המשפט העליון, הוגשה עתירה כנגד המדינה על מנת לחסום את הייבוא.
רם שפע: מה הטענה המרכזית בעתירה?
יפעת קריב: אותו דבר, מכסות, הסכמים הדדיים, מנסים בכל דרך למנוע את זה שכל השוק יהפוך להיות שוק של ייבוא.
יפעת קריב: זה מה שמנסים, זה החקלאים הגישו את העתירה, מספר חברות, אבל הרעיון הוא בעצם מבקשים מישהו שירים את הכפפה ויתייחס לזה.
רם שפע: אנחנו נרים את הכפפה אבל נעשה רק את מה שאנחנו יכולים.
יובל לנדשפט: היות והנושא נמצא בבג"צ קשה מאוד עכשיו לקבל משהו, אבל אני חושב שנכון יהיה שקובעי המדיניות, שאתה יודע כולם עסוקים מאוד בנושאים השוטפים.
יובל לנדשפט: אם הנושא הזה יעלה על פותחם, יכול להיות שתתקבל החלטה או שיכול להיות שתייתר את הדיון בבג"צ או החלטה שתחסוך לכולם זמן ומאמצים או החלטה שבסוף גם בג"צ יידרש אליה.
רם שפע: אוקיי בסדר, אני אתייחס לזה בסיכום שלי למה העמדה שלנו.
רם שפע: נעבור לסוגיה הבאה, אמרת מקודם שיש עוד משהו שלא התייחסת אליו אז תתייחס ואז נפתח את זה עוד פעם.
יובל לנדשפט: זו לא הייתה שאלת ועדה, זו היתה נקודה בוועדה שהוועדה תעקוב אחר המגעים המתקיימים, זה קשור לסוגיה שעלתה פה ביניים, שהוועדה תעקוב אחר המגעים המתקיימים בין המשרדים לבין הגורמים הרלוונטיים מגרמניה, בכל הקשור להכרה של האיחוד האירופי בתוקפו של התקן האירופי EU-GMP בישראל, ככל שהיא לא תחליט למצוא במקום התקן הישראלי IMC-GMP הקיים היום.
יובל לנדשפט: אז אני כבר אענה מה ענינו, ניסיתי לתמצת אבל הוא צריך להיות בסיס להבנה.
יובל לנדשפט: כפי שדיווחנו, קיימת שונות בין התקנים היות הותקן האירופי ה- EU-GMP לחומרי גלם, זאת אומרת הוא לחומרי גלם ל-API הם לא מוצר סופי כפי שהיום מונפק בבתי-המרקחת, הוא רק התקן האירופי ל-API, ולכן הרוקח בעת הניפוק בחו"ל מכין מהם הכנה רוקחית, בין אם זה מזיגה, חלוקה, או כל דבר אחר לכל לקוח ולקוח.
יובל לנדשפט: זה התקן האירופי, בעוד שהתקן הישראלי הוא למוצר סופי מוגמר שניתן למסירתו ללקוח, ולכן יש את המפעלים.
יובל לנדשפט: עובדה שניה היא אנחנו לא באיחוד האירופי, ולכן אנחנו לא מדינה יכולה, אם היינו באיחוד האירופי והיינו יכולים, והסכם האכ"א שהוא הסכם מיוחד, שהוא להכניס את המקור לביקורת ותקינה של חומרים ברפואה, תחת מטריית האכ"א.
יובל לנדשפט: הוא הסכם אכ"א, זה נכון אבל זה לא היק"ר.
יובל לנדשפט: על כך מאיר נגע וזה היה גם לב עתירתו, וגם מיכל נגעה, על זה אם תרצה בסוף, אלוהים הוא בפרטים הקטנים, אני אוכל להרחיב אחר כך.
יובל לנדשפט: לדעתנו יש פתרון יצירתי.
יובל לנדשפט: בקיצור, וה- IMC-GMP למוצר סופי מוגמר.
יובל לנדשפט: במאמר מוסגר אני רק רוצה לציין שבעולם היום, הרוב המכריע של העולם הפאראמצבטי הרגיל, לא הקנאביס הוא מוצר סופי מוגמר שניתן ללקוח, לא מה שנקרא פעם הכנות רוקחיות שנדרשת לו עוד הכנה רוקחית, וגם לה יש מחיר.
יובל לנדשפט: כך אנחנו חשבנו ולכן ה- IMC-GMP הולך למוצר סופי מוגמר, זה לא קיים ב- EU-GMP.
יובל לנדשפט: בדיון מול הגורמים הפדרליים בארצות-הברית אחרי שהובן שהיק"ר הוא לא חלק מאכ"א, מול הדיון הפדרלי עם הגרמנים, עלה כי הגרמנים מוכנים לבחון תקן כזה.
יובל לנדשפט: היה לנו דיון איתם עם הגרמנים זה מה שמיכל הזכירה קודם, במטרה לקדם הכרה הדדית לבקשתם של הגרמנים, התקן תורדם לאנגלית על-ידי משרד הכלכלה, לנו ביק"ר מרוב שפע אמצעים דווקא מתורגמנים לא היו לנו באותו יום, וממש היום הגיע לנו גם התקן המתורגם של ה- GDP של ה- good distribution practice.
רם שפע: מיכל התייחסה לזה בדקה שלא היית פה, לזה שבעצם מחכים מכם לתשובה בנושא הזה.
רם שפע: מיכל, אני צודק?
מיכל נידם וקסמן: צודק לגמרי הגורם עכשיו שמעכב כרגע את המשך המגעים מול הגרמנים זה באמת הדיוק המקצועי של היק"ר כדי שנוכל להביא לגרמנים את ה- IMC-GMP הכי מדוייק שיש ולקדם את המגעים מולם.
יובל לנדשפט: לתרגם את זה בצורה שגם הגרמנים הרציניים - - -
רם שפע: אוקיי וזה יכול לקרות תוך יום-יומיים?
רם שפע: מה איפה זה עומד?
יובל לנדשפט: בוודאי, כשנקבל את התקנים שעוסקים בייצוא.
יובל לנדשפט: סתם, זו הייתה בדיחה.
יובל לנדשפט: ברור שליק"ר זה הוא סובל מעודף כוח-אדם ועם אנגלית משובחת.
יפעת קריב: דקה רק אני אדייק את זה.
יובל לנדשפט: רגע יפעת, ברגע שאני אסביר, למשל אם תכתוב תקן כלשהו אפילו למשל את ה- IMC-GMP ותכתוב במקום רופא תכתוב דוקטור - - -
רם שפע: אני לא רוצה להיכנס לפרטים האלה, זה נמצא אצלכם.
רם שפע: אתם יכולים תוך ימים ספורים לפתור את הדבר הזה כדי להתקדם עם הגרמנים?
יובל לנדשפט: לא, אנחנו עובדים על ה- GMP כיוון, אנחנו עובדים על זה כבר כשבוע, זאת אומרת זה נמצא אצל טל הסגן שלי, במקרה הוא גם עסוק במספר דברים אחרים ובכלל זה לא לעצור ייצוא והכל - - -
רם שפע: בסדר אני מבין, אבל זה מה לעשות לכולנו יש הרבה דברים אני לא אספר לך את כל מה שעשיתי מ-6:00 בבוקר כדי להגיע לדיון הזה.
יובל לנדשפט: גם אנחנו לא.
יובל לנדשפט: אני מניח שזה יפתר יתורגם מקצועית בהקדם הקרוב ונוכל להעביר את זה לגרמנים.
יובל לנדשפט: כי אנחנו רוצים להעניק פה לא פחות משהגרמנים רוצים להעניק.
רם שפע: אוקיי זה בסדר.
רם שפע: אני אומר רק חובת ההוכחה עליכם בעניין הזה.
רם שפע: זה נראה לי כמו, איך שאני מבין פה, כמו משהו שיכול באמת תוך ימים ספורים.
רם שפע: וגם ברמת התעדוף זה נשמע לי כמו משהו, הוא אצלכם, הוא פתיר והוא משמעותי, הוא יפתור לא הכל אבל חלק מהסוגיות שהתעשייה העלתה פה.
קריאה: למה לא לאמץ את התקן האירופאי לצמחי?
יובל לנדשפט: אה, אפשר דרך אגב.
יובל לנדשפט: אנחנו לא חלק באיחוד האירופי, מי מהמפעלים שרוצה יכול להזמין רשויות בחינה אירופיות, יכול, עשו את זה כמה מפעלים בארץ וזימנו אליהם מדינות כדי לבחון.
יובל לנדשפט: הגרמנים לא מכירים בבחירה של הרשויות תקן אז גם אם נאמץ - - -
רם שפע: לא נראה לי שאנחנו רוצים לעודד את זה שגם מפעלים יזמנו גורמים אירופיים שיבואו לישראל כדי לבדוק אותם.
רם שפע: זה נשמע לי כמו דבר הזוי, סליחה על הביטוי, לא הגיוני.
יובל לנדשפט: אתה צודק.
רם שפע: אוקיי אז אתה לא יכול לעודד את זה.
יובל לנדשפט: אנחנו מעודדים את ההכרה ההדדית בתקן הישראלי של המוצר הסופי.
יובל לנדשפט: אם מחר מחרתיים בתוך תקופת זמן התקן האירופי שהוא בכלל הוא לא לקנאביס ייעודי הוא בכלל למוצרים, ה- EU-GMP, הוא רק לחומרי גלם, הוא לא מיקי למוצרים הסופיים.
יובל לנדשפט: באותו רגע אולי לא צריך מפעלים, ייצרו החברות מוצר סופי, הנה רעיון, העלית.
יובל לנדשפט: יהיו לנו חומרי גלם כבר בחווה, יועברו לבית המרקחת, הרוקח יעשה התאמה רוקחית והנה התאמנו שתי חוליות בשרשרת.
יובל לנדשפט: יכול להיות שזה אפשרי.
רם שפע: טוב, נשמע לי שזה לא הכיוון.
קריאה: יובל זה לא נכון מה שאתה אומר.
רם שפע: רגע רק שניה מיקי, זה נכון שאתה פה יש לך קדימות, אבל בכל זאת, יעל לא דיברה עדיין היום ואני אשמח לשמוע.
רם שפע: גם תפקיד לפרוטוקול.
יעל שכטר-סיטמן: יעל אני מרכזת את פורום הקנאביס הרפואי בהתאחדות התעשיינים.
יעל שכטר-סיטמן: תראו אנחנו מאוד מעריכים את הפעילות של ובל ומיכל שמנסים באמת לפתור, אבל נראה שכולם הולכים סחור סחור והכל מסתכם בבדיקות.
יעל שכטר-סיטמן: ברור מה צריך לעשות.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מבקשים ממך כיו"ר הוועדה לתחום בזמנים את כל הנושאים האלה, כי אנחנו מגיעים לדיונים ושוב פעם אומרים "זה בבדיקה, זה בבדיקה", מספיק.
יעל שכטר-סיטמן: תכירו בקנאביס כתרופה ממקום צמחי, זה אפשרי כי ככה זה נעשה באירופה.
יעל שכטר-סיטמן: אין סיבה שנהיה שונים, תאמצו את התקינה האירופאית ה- EU-GMP מספיק לכל מה שצריך.
יעל שכטר-סיטמן: אין צורך לכל הפערים האלה בין התקינות שמכשילות את התעשייה.
יעל שכטר-סיטמן: בנוסף למה שיפעת אמרה, עד שיהיה באמת את היצוא תגבילו את הייבוא, זה לא קורה בשום תעשייה אחרת שאין הגבלה בכלל.
יעל שכטר-סיטמן: במקום לכלכל כלכלות של מדינות אחרות, תדאגו לכלכלה כחול לבן של ישראל.
יעל שכטר-סיטמן: אם המצב העגום של התעשייה לא מהווה איזשהו תמריץ מספק, אז שהמס על הייצוא יהווה.
יעל שכטר-סיטמן: את מאבדים פה הון עתק שזולג לכם מבין הידיים.
יעל שכטר-סיטמן: אז באמת אנחנו מבקשים שהכל יהיה תחום בזמנים, בדיקות זה נהדר, אבל אנחנו מבקשים שתחייב איזושהי הגעה לתוצאה.
יעל שכטר-סיטמן: ברור מה צריך לעשות אז תביאו את הפתרונות שצריך כדי לעשות את זה.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו התעשייה יש לנו את כל הידע שצריך, בואו תשבו איתנו אנחנו באמת רוצים לסייע כמה שאפשר.
רם שפע: אגב סוגריים, קודם כל תודה יעל, אני מאוד מסכים, אנחנו נתחום את זה בזמן בסוף הדיון.
רם שפע: אני רוצה לדעת האם פגשו אתכם נציגי כלכלה או נציגי בריאות לאחרונה?
יעל שכטר-סיטמן: כן, נפגשנו גם עם יובל, גם עם מיכל, וגם עם המנכ"לים של המשרדים והעלנו את כל הסוגיות.
יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו מקווים שבאמת נוכל למצוא פתרון, אבל שוב, אנחנו על תקן זמן שאול.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מאבדים פה זמן יקר לחינם.
יעל שכטר-סיטמן: כמו שאמרתי מה שצריך לעשות, ברור.
יעל שכטר-סיטמן: אין צורך בכל הבדיקות האלה מסביב, בואו נפעל לפתרון נקודתי של התקינה הייחודית שאין בה צורך ושל האימוץ של התרופה ממקור צמחי של השינוי של ההגדרה.
רם שפע: מבחינתך אם משרד הבריאות מחליט על שינוי ההגדרה, זה השינוי הכי דרמטי שיכול לקרות הוא ישליך על כל השאר, נכון?
רם שפע: אני רוצה להיות ממוקד.
יעל שכטר-סיטמן: בהחלט, לחלוטין.
יעל שכטר-סיטמן: ואז זה פותר גם את כל מה שמשרד החקלאות אמר.
יעל שכטר-סיטמן: זה יפתור את הכל וגם תוכלו להכניס את זה למימון ציבורי, זה באמת נוגע בכל כך הרבה סוגיות - - -
רם שפע: אני רוצה רגע לחזור למשרד החקלאות כדי להבין כמה נקודות, חיים אתה איתנו?
רם שפע: תודה רבה יעל.
רם שפע: האם זה נכון שאין עוד, אני מבין שאמרת שהאחריות על עצירת הייבוא לא נמצאת אצלכם מכיוון שהקנאביס עדיין מוגדר כסם.
רם שפע: האם יש עוד תחום בחיים שלנו שבו יש פתיחות מוחלטת ככה לייבוא במצב שהייצוא חסום?
חיים תגר: בעיקרון לא.
חיים תגר: כל מדינה רוצה להגן על השוק המקומי שלה ויש לנו כלי מדיניות לעשות את זה.
חיים תגר: זה עניין של החלטה מדינית.
חיים תגר: צריך לקבל החלטה אם עושים את זה או לא.
רם שפע: יובל אני מבין נכון?
רם שפע: כל תחום עצירת הייבוא מבחינה חוקית, לאור העובדה שקנאביס מוגדר כסם, נמצאת אצלכם ואפשר על פניו, כהחלטה, לעשות את זה מחר בבוקר?
יובל לנדשפט: כמו שחיים אמר זו החלטת מדיניות.
רם שפע: שלכם במשרד הבריאות?
יובל לנדשפט: אני לא יודע, צריך לשאול את המשפט אני לא מבין.
יובל לנדשפט: אני חושב שהחלטת מדיניות במקרים כאלה של ייבוא וייצוא של משרד הכלכלה יכול להיות שמנכ"ל משרד הבריאות או היועץ - - -
רם שפע: אנחנו נבדוק את זה אבל אוקיי בבקשה לנה רק תפקיד לפרוטוקול גם
לנה זייגר: שלום לכולם, לנה זייגר, אני מנהלת תחום הסכמים בילטרליים במנהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה.
לנה זייגר: אני רוצה להתייחס למה שעלה עכשיו בנוגע לשתי סוגיות, אחד בנושא הייבוא ובנושא של הסכמים או אפשרות להסכמים בינלאומיים ועצירת הייבוא, חשוב לומר שיש כללים כללי סחר בינלאומי שישראל מחויבת אליהם, כמו שגם מדינות אחרות, נניח קנדה, מחויבת אליהם, תחת ארגון הסחר העולמי.
לנה זייגר: ואנחנו עושים כעת ניתוח גם של המדיניות הקנדית אל מול אותם כללים, וגם של האפשרויות.
לנה זייגר: אבל חשוב לשים את זה על השולחן שבעיקרון זה נושא מאוד מיוחד, כי מצד אחד ישנם כללים שאומרים לא ניתן להפלות בין מדינות, אלא אם זה במסגרת של הסכם של סחר חופשי.
לנה זייגר: כלומר, ישראל לא יכולה לעצור ייבוא ממדינה אחת מוגדרת, אלא במידה ומקבלים החלטה, זאת אומרת זה צריך להיות תחת כאמור כללים, ואם זה נעשה משיקולים של שיקולי בריאות, שיקולי הגנת הציבור, הביטחון וכו'.
לנה זייגר: יש לזה חריגים ויש לזה מרחב מדיניות מסוים, אבל זה לא משהו שניתן.
לנה זייגר: צריך לקחת בחשבון את השיקולים של כללי הסחר.
לנה זייגר: ומכאן גם נובעת האפשרות שכרגע אנחנו לא יודעים אם זו באמת אפשרות ישימה או לא, וזה בבדיקה לגבי בכלל איזשהו הסכם או לא הסכם, או איזשהו פתרון בילטרלי מול קנדה, זה דבר ראשון.
לנה זייגר: דבר שני לגבי האכ"א - - -
רם שפע: רגע, אז רק את יכולה להתייחס, אוקיי אתם בודקים, זה גם בפעם הקודמת בדקנו.
רם שפע: אפשר אפרופו לתחום בימים קצובים את הבדיקה, של מה ההשלכות של החלטת מדיניות כזאת של שינוי מדיניות הייבוא?
רם שפע: אוקיי אני מבין שיש לזה השלכות זה ברור.
רם שפע: מה הן?
לנה זייגר: מה שאנחנו בודקים זה בעצם את החוקים ואת המדיניות של קנדה ואת הבסיס המשפטי שלה.
לנה זייגר: זאת הבדיקה שכרגע מינהל סחר וחוץ עוסק בה.
לנה זייגר: אם השאלה היא כהחלטת מדיניות האם ישראל יכולה לסגור ייבוא ספציפית מול מדינה אחת, זה אני כבר יכולה לומר שלא.
רם שפע: אפשר לסגור את הייבוא, לסגור / לצמצם.
רם שפע: יש הרבה שיטות למכס לאיך מתנהלים מול ייבוא.
רם שפע: לא חייבים לסגור, זה לא חייב להיות מאפס למאה, יש כל מיני כלים שהמדינה ברוך השם התברכה בהם במרוצת השנים.
רם שפע: אפשר לקבל כל מיני החלטות זה לא חייב להיות מול קנדה בלבד.
לנה זייגר: בהחלט.
לנה זייגר: אני פשוט רציתי להאיר את הנקודה הזאת, שאסור להפלות בין מדינות.
רם שפע: זה מה שאני אומר זה לא צריך להיות מול קנדה בלבד.
רם שפע: אני מבין את הסיפור הספציפי הקנדי אבל זה לא חייב להיות מולם.
לנה זייגר: זה החלטת מדיניות שאני לא במקום להתבטא עליה.
רם שפע: בסדר אני אתייחס לזה בסיכום.
רם שפע: נקודה שניה.
לנה זייגר: אם אפשר לומר מילה על אכ"א, ורק להזכיר ולהבהיר שהסכם אכ"א שזה חלק מהסכם הסחר שלנו עם האיחוד האירופי, שהסכם אכ"א חל על - - כמו שכבר אמרו.
לנה זייגר: אני רק רוצה להאיר שכרגע החברות שמייצרות נניח שמנים, שהפרשנות לשאלה של האם מוצר מוגמר או שזה הכנה רוקחית, וזה בעצם תהיה - - שלמשל בגרמניה יש מדינות בתוך גרמניה, היא מדינה פדרלית, אין אותה מדיניות בתוך כל המדינות בתוך גרמניה ה- LANDER מה שנקרא, יש כאלה שמתייחסים לאותו מוצר כמו נניח שמן, כמוצר זאת אומרת שהרגולציה חלה על הכנות רוקחיות, ורואות בזה בעצם חומרי גלם שאחר כך הרוקח בעצם מכין לצרכן הסופי.
לנה זייגר: ולכן אני חושבת שכן חשוב לשים את זה שכרגע היישום, אמנם אין מדיניות אחידה באיחוד האירופי וזה חלק מהבעיה שאין מדיניות והתייחסות אחידה לקנאביס הרפואי ברמת איחוד אירופי, אלא זה ממדינה למדינה.
לנה זייגר: אבל אנחנו כן רואים שיש בהחלט מקומות אולי לא מעט, שמתייחסים לזה כחומרי גלם, כן, לא מוצר סופי.
לנה זייגר: ובפירוש בכל מקום אנחנו רואים באמת את השימוש ב- EU-GMP שהזכות של ישראל לתת, של משרד הבריאות לתת את ה-AGMP, כמו שאני מבינה שהוסבר לפני, תחת הסכם אכ"א יהיה על MEDICINEAL PRODUCT.
לנה זייגר: ופה באמת אני שמעתי שהועלתה כבר אפשרות של לבחון איך מגדירים את הדבר הזה בישראל והאם יש פה איזשהו מרחב תמרון.
לנה זייגר: תודה.
איתי רוגל: ח"כ שפע אני יכול להעיר הערה לגבי עניין הסכמי הסחר?
רם שפע: שם ותפקיד לפרוטוקול.
איתי רוגל: שלום, אני סמנכ"ל הפיתוח העסקי בבזלת.
איתי רוגל: אני רוצה להעיר לכל מי שעוסק בתחום בדיקת הסכמי הסחר, שנראה לי, לצערי, שאתם פשוט קוראים את החוקים הלא נכונים.
איתי רוגל: הפתרון הכי קלאסי והכי פשוט והוא לא צריך להסתתר מאחוריו, הוא פשוט לקרוא את שתי האמנות הבינלאומיות שעוסקות בפיקוח של האו"ם על סחר בסמים מסוכנים ומניעת הפצת סמים מסוכנים.
איתי רוגל: הפתרון הוא פשוט, הוא נמצא בתוך האמנות האלה.
איתי רוגל: יש שם התייחסות לעניין מכסות, זה בכלל לא קשור להסכמים בילטרליים, לא צריך לחפש בכל מיני הסכמים בינלאומיים אחרים, כל מה שצריך זה להגדיר כמה מדינת ישראל מכניסה ומוציאה קנאביס ברמת מכסות וצפי שנתי, יש לזה מנגנון.
איתי רוגל: מכניסים הודעה כזאת לאותה ועדת פיקוח שנמצאת באו"ם, ולמעשה אפשר "להסתתר" מאחורי הקביעה הזאת של כמה אנחנו הולכים לייצא וכמה אנחנו הולכים לייבא, וכמה אנחנו הולכים להשתמש בתוך טריטוריית מדינת ישראל, ובזה בא לציון גואל.
איתי רוגל: רוב מדינות העולם נכון להיום מתעלמות למעשה מהמנגנון הזה של האו"ם, כולל ישראל, כי זה נוח.
איתי רוגל: כי לא נוח כרגע להכניס את הדבר הזה, כי זה מכניס את כולם לאיזשהו צד.
איתי רוגל: לא צריך לחפש אם הכל נמצא בתוך האמנות, כל מה שצריך זה לקבל החלטה, זה הכל.
רם שפע: אני אשמח אמנם אמרת דברים נכוחים אבל בכל זאת תגיד במשפט, החלטה שמה?
רם שפע: אני רוצה שזה יהיה כתוב באופן שאתה בדיוק מתאר את זה.
איתי רוגל: כל מדינה באופן עקרוני אמורה להגיש לוועדת פיקוח של האו"ם, אחת לשנה, לא רק בנושא של קנאביס, המון המון סוגי סמים שבהם סוחרים בעולם, בכלל בתחום של סמים רפואיים ולמחקר וכדומה.
איתי רוגל: כל מדינה אמורה להגיש למעשה צפי של כמות הסם שנמצא, שהיא מתכוונת להשתמש בו באותה שנה, להוציא אותו, לייבא אותו, לעשות בו שימוש בתוך הטריטוריה שלה.
איתי רוגל: יש מנגנון כזה, מנגנון שקיים כבר 50 שנה.
איתי רוגל: מדינות העולם נוח להן רוב הזמן להתעלם או להגיש אומדנים נמוכים של מה שהם עושים בפועל.
איתי רוגל: אז אתה יודע אז פעם אחת זה משרת אותנו ופעם אחת זה עובד נגדנו.
איתי רוגל: אבל אם האומדנים הם פחות או יותר סבירים אז הם בוודאי כלי לעצור את הדבר הזה.
איתי רוגל: ואני אגיד עוד אמירה, אם המדינה הייתה רוצה להפסיק למעשה, או לבוא ולהגיד אנחנו קובעים כללים כמו שהאירופים אומרים, אתה צריך EU-GMP כדי לייבא לתוך אירופה אז אתה צריך AMC-GMP, לפחות לגבי תפרחות כמוצר מוגמר, כדי לייבא לישראל ולא כל מיני כללים שקשורים עכשיו לצד של המוצר מבחינת התוצאות של המעבדה שלו וכדומה.
איתי רוגל: אלא העיקרון שעומד מאחורי זה, ומהעיקרון אחר-כך יזרמו הסכמי הסחר באופן טבעי, כי המדינות רוצות לייצא לפה, והן גם רוצות שאנחנו נייבא אליהן.
איתי רוגל: הכל מתחיל מהחלטה.
רם שפע: אוקיי, תודה רבה איתי.
רם שפע: אנחנו באופן יחסי צריכים להתחיל לחתור לסיום הדיון.
רם שפע: יש עוד מישהי שרוצה להעלות נקודה שעוד לא העלנו פה היום והיא חייבת לקבל תשובה?
רן גורליק: כן.
רן גורליק: בוקר טוב לכולם.
רן גורליק: רן גורליק, קרונוס ישראל.
רן גורליק: אני עוד פעם חוזר לנושא המו"פ, כל פעם זה נשאר לנו לחלק האחרון של הדיון ואנחנו לא מקבלים שום תשובות בנושא.
רם שפע: נכון אתה צודק טוב העלית את זה.
רן גורליק: להעלות את הנושא אנחנו רוצים תאריכים, אנחנו רוצים לדעת זמנים.
רן גורליק: מו"פ, עוד פעם כולנו יודעים מה המשמעות של המו"פ, אני לא אחזור על זה, דיברנו, אני רק מבקש להעלות את זה לדיון שוב.
רם שפע: רן תודה רבה.
רם שפע: נקודה נכונה, התייחסתי לזה בתחילת דבריי אנחנו תכף נעלה ואני מקווה שליובל יש מענים.
רם שפע: יפעת אני חוזר אלייך ביקשת לדבר.
יפעת קריב: כן, ממש שני דברים קטנים.
יפעת קריב: כמו שאמרתי שקרה לי שבוע שעבר במגזין קנאביס אצל אורן לוי נוהל 107, בבקשה תנו לנו הסבר מה המשמעות של הנוהל הזה, התחיל הפסיק, מה זה עוסקים ללא מגע?
יפעת קריב: ממש -- את התעשייה?
יפעת קריב: והנושא של המיקרו האם יש לנו חדש?
רם שפע: רגע אז אני מצטער אבל אני נאלץ לעשות רגע הפסקה, יש עניין דחוף שרק אני יכול לטפל בו בוועדה אחרת.
רם שפע: אז אני מצטער, אני מוציא את הוועדה לכמה דקות של הפסקה, אני אשמח שתשארו כי לא סיימנו את הכל.
רם שפע: אני מניח שזה לא יקח לי חמש דקות, אלא קצת יותר, אבל לא הרבה יותר.
רם שפע: אני תכף אבין את הסיפור ואני חוזר.
רם שפע: אז אנחנו יוצאים להפסקה וחוזרים אני מתנצל, כנסת.
רם שפע: אוקיי, קודם כל סליחה מתנצל שנאלצתי לצאת, אבל אני עדיין באמצע דברים אחרים.
רם שפע: יש לנו שתי סוגיות מעניינות ואי הסכמות בוועדות אחרות.
רם שפע: אנחנו נעשה סיכום של הדיון כדי לא להשאיר אותו פתוח, אבל לא נצליח להאריך עכשיו כמו שרציתי, למרות שבסך הכל צריך לומר שברוב הסוגיות נגענו.
רם שפע: הבטחתי לרן שלא נזניח את המו"פ, למרות שיש לי דברים אחרים בראש עכשיו לא שכחתי.
רם שפע: אז אנחנו נעשה התייחסות למו"פ ואז אני אסכם אם למישהו יש משהו קריטי לומר אז הוא יאמר.
רם שפע: וגם כמו שהבטחתי בפעם הקודמת ועמדנו בזה, זה ממש לא יהיה הדיון האחרון.
רם שפע: ויעל אני גם זוכר שהתחייבתי ללוחות זמנים.
רם שפע: אז יובל, בבקשה, בוא נתייחס ספציפית לנקודת המו"פ ואחר כך נסכם.
יובל לנדשפט: כידוע, כל עיסוק בסם מחייב רישיון, זה החוק, ובכלל זה מו"פ.
יובל לנדשפט: זה מתקשר גם לאותה סוגיית, מה שיפעת אמרה, נגעה בזה, לסוגיית העיסוק ללא החזקה, ללא מגע, מה שנקרא בשפה שלנו רישיון אחר, או בעבר קראו לו בטעות תקנה, מתוך איזו כוונה רישיון קונסטרוקטיבי כיוון שהוא מעיד על אחזקה קונסטרוקטיבית זאת אומרת שהבן אדם מחזיק בסם, שולט בו, אבל לא באופן פיזי.
יובל לנדשפט: אבל בזה אני אגע אחר-כך כיוון, ועל זה רק נאמר יפעת, נוהל 107 לא נולד אתמול, הוא נולד ב-2016, לא בשבוע האחרון.
יובל לנדשפט: הוא נכתב ב-2016 זה נוהל, גם החברה שלכם עובדת על פיו.
יובל לנדשפט: זה נוהל רישוי העיסוק בתחום הקנאביס לשימוש רפואי.
יובל לנדשפט: זה נקרא נוהל מה שקוראים "מפת הדרכים".
יובל לנדשפט: איך בן אדם, הרי החלטת ממשלה קבעה שהעיסוק בתחום הקנאביס פתוח לכל אחד, לא רק לאותו מילייה מכובד של שמונה מגדלים שהיה דאז, אלא פתוח לכל מי שרוצה לעסוק.
יובל לנדשפט: ובשם כך לימים התעורר הצורך בכאלה שרצו לעסוק בסם בלי להחזיק בו, דהיינו להיות יבואנים.
יובל לנדשפט: ובאין בסיס חוקי לסרב לבקשתם, גם האפשרות לעיסוק הזה קיימת.
יפעת קריב: האם טיוטת העדכון עברה לציבור?
יפעת קריב: העדכון שנעשה על הנוהל, האם הוא עבר לציבור?
יפעת קריב: כי אנחנו לא ראינו.
יפעת קריב: להערות.
יובל לנדשפט: את נוהל 107 פרסמנו ב-2016.
יפעת קריב: אבל לגבי 14 העוסקים החדשים זה עדכון.
יובל לנדשפט: לא הכל זה העדכון.
יובל לנדשפט: פשוט עלה באתר היק"ר, כמו שיש באתר היק"ר מפה עם כל בתי המרקחת, עם כל הרופאים, עם כל העוסקים ועם הכל, גם עם העוסקים הקונסטרוקטיבים.
רם שפע: רגע, רגע לא בטוח שהבנתי.
יובל לנדשפט: אבל קפצנו מהמו"פ- - -
רם שפע: נכון אבל תכננתי לשאול גם על זה כי זה הטריד אותי מקודם וגם במהלך הישיבה שלי פה מקודם קראתי רגע את הכתבה.
יובל לנדשפט: כנ"ל המו"פ, גם המו"פ צריך רישוי עיסוק.
יובל לנדשפט: מו"פ בכלל בעולם בקנאביס כמעט ואיננו, היות והנושא האמנה הבינלאומית קיימת לא רק בישראל אלא בכל העולם, ומעט מאוד עסקו במו"פ בכל העולם.
יובל לנדשפט: ובישראל- - -
רם שפע: יובל שניה אני ממקד אותך רגע.
רם שפע: הוועדה אמורה להתכנס, כמו שאני זוכר היטב יש שם אנשים, גם יושב ראש הוועדה אדם מבוגר מכובד שעשה הרבה דברם בחייו, הם בהתנדבות, אתה ציינת שקשה להם להתכנס.
רם שפע: מה השורה התחתונה?
יובל לנדשפט: שורה תחתונה, הוועדה התכנסה ניקתה את כל המחקרים שהגיעו אל שולחנה, התכנסה לפני כשבוע.
יובל לנדשפט: וכעת מחלקת המו"פ שהיא אמרתי, היק"ר משופע באמצעים ובתקנים, זה היה כמובן בבדיחות, מעכלת את זה ומוציאה את אותן הנחיות לעוסקים, בין אם רישיונות, בין אם בקשה לדיון נוסף.
יובל לנדשפט: כיוון שמי שלא הגיש בקשת מו"פ מושלמת כמו שצריך, אז במקום לדחות, אפשר לדחות, שיגיש מחדש ואפשר רק לשאול עוד שאלות ויש כאלה גם.
יובל לנדשפט: הוועדה אמורה להתכנס אחת לארבעה חודשים, זאת אומרת שלוש פעמים בשנה לפחות, מתוך הנחה שמו"פ זה לא דבר - - -
רם שפע: אוקיי, אפשר לפרסם את התאריכים להתכנסויות הבאות שנה קדימה?
רם שפע: אני לא מצליח להבין מה הבעיה.
יובל לנדשפט: אז אנחנו בשנת 2022, אנחנו נבקש באמת לקבוע את התאריכים מראש ולקבוע את התאריכים לפרסם אותם כמו של ועדת ההיגוי הבין משרדית, כך שידעו את התאריכים וידעו מתי להגיש כדי שבן אדם שיודע שאם הוא לא מגיש כחודש עד למועד כינוס הוועדה.
רם שפע: מה הכוונה נבקש?
רם שפע: אפשר להחליט פה שאתה מתחייב שהוועדה תשלח את התאריכים שלה שנה מראש?
רם שפע: זה נראה לי נורא פשוט הם כולה נפגשים שלוש פעמים בשנה.
יובל לנדשפט: אמרתי, אנחנו נפרסם את התאריכים מראש.
רם שפע: בשבועות הקרובים?
יובל לנדשפט: אנחנו נפרסם לשנת 2022 את הכינוסים, את מועדי ההתכנסות מראש, כך שכל מי שירצה להגיש יוכל לעשות את זה.
יובל לנדשפט: לא מגישים עד ליום ההתכנסות אלא צריך להכין את כל החומר, צריך להעביר אותו לחברי הוועדה.
רם שפע: זה ברור לגמרי, זה גם מה שהם רוצים.
יובל לנדשפט: אבל לאור הוועדה שהיתה בפעם הקודמת הבנו מה קורה אם מישהו הגיש ובקשתו לא אושרה.
יובל לנדשפט: הוועדה כמעט לא דוחה שום דבר כיוון שפשוט מעירה מה צריך לתקן, על מנת שהמו"פ הזה יוכל לצאת אל הפועל, כי ניתן לחקור כמעט כל דבר.
יובל לנדשפט: מה קורה אם מישהו נדרש להשלמות, לתיקונים, להסברים נוספים לוועדה, האם גם אז הוא צריך לחכות, נניח וקיבל בקשה להשלמות ויחכה גם אז ארבעה חודשים?
יובל לנדשפט: אז פה שוחחתי בשבוע שעבר עם פרופסור משולם, ביקשנו את זמנו, הסכים פרופסור משולם להקצות מזמנו היקר על מנת שאנחנו נקים ועדה מוקטנת שלא תצטרך לכלול את כל האנשים שקשה לכנס אותם, שהיא תוכל לדון רק באותן השלמות, לראות אם השלימו את כל מה שצריך והכל בסדר יוכלו לצאת לדרך ולא להמתין את אותם ארבעה חודשים.
יובל לנדשפט: אז יכול להיות שאנחנו נקבע, זה ממש היה בסוף השבוע שעבר.
יובל לנדשפט: אנחנו נפרסם לא רק את המועדים של הוועדה אלא גם יהיה ועדות קטנות של השלמות שאנחנו נקיים אותן בטווח של ארבע חודשים, נשתדל כל פעם שתי ועדות כאלה ואז הטווח---
רם שפע: רני?
מיכאל עופר: יובל עם כל הכבוד למה צריך עוד ועדת מו"פ כאשר יש ועדת הלסינקי?
מיכאל עופר: אני מבין שצריך GSP זה בסדר, אנשים שלא נוגעים בסל זה בסדר.
מיכאל עופר: למה צריך עוד ועדת מו"פ?
מיכאל עופר: למה כשאני מפתח תרופה, אמר לך את זה רון תומר ביוניפארם, אני צריך ללכת לוועדת הלסינקי ועדיין צריכים לאשר הכל בסדר, גם לחומרים מסוכנים, גם לסמים מסוכנים, גם להכל.
מיכאל עופר: למה אני צריך כפל בדיקה של המו"פ עצמו?
יובל לנדשפט: אחד, אין פה כפל זה בדיוק כפי שנהוג בתחום התרופות, מותר גם לך לטעות מיקי לפעמים.
מיכאל עופר: הכל אפשרי.
יובל לנדשפט: ובתחום התרופות יש את ועדת מחקרים באגף הרוקחות, יש לא רק ועדה יש מחלקת מחקרים באגף הרוקחות שבוחנת כך, גם כן מה שנקרא ועדת הלסינקי, שבוחנת גם היא את המחקרים גם לאחר שהוגש ועדת הלסינקי לגביהם שוועדת הלסינקי בדרך כלל מאשרת את המחקרים הפרה- קליניים, סליחה, הקלינים.
יפעת קריב: אבל אתה צריך לעבור את ועדת הניסויים של משרד הבריאות בכל מקרה, אז כן יש כפל.
יובל לנדשפט: אצלנו לא אין כפל, אצלנו יש בוועדה אצלנו בוועדת המו"פ חלק מהחברים בה הם חברים ממחלקת המחקרים באגף הרוקחות מאלה שמאשרים על מנת שלא יהיה כפל, הם חלק מאותה הוועדה.
יובל לנדשפט: אבל אם מישהו רוצה - - -
רן גורליק: אבל יובל, ברשותך, ממה שאנחנו יודעים זה כן צריך לעבור את הוועדה של משרד הבריאות בלי קשר, צריך לשלוח את זה מאיתנו למשרד הבריאות זה לוקח רק זה חודש וחצי בהלסינקי, ואז יש את המו"פ.
רן גורליק: כל הדברים האלה מקדימים לוועדת מו"פ.
יובל לנדשפט: את הרישיון צריך לתת היק"ר, אין פה כפל.
יובל לנדשפט: אבל את הבחינה של הלסינקי ככל שנדרש, לא יעלה על הדעת שיהיה מחקר שמתבצע, לא מדבר על מחקר חקלאי או מחקר באביזרים, מחקר שלא עובר הלסינקי.
יובל לנדשפט: זאת אומרת צריך לקבל את אישור ועדת ההלסינקי ואז בוועדת המחקרים באגף הרוקחות היא זו שמרשה אותו, אלא ועדת המו"פ, היק"ר, זה עדיין אותו הדבר.
יובל לנדשפט: אם מישהו מקבל או מועדת הלסינקי בבית חולים מסוים או מוועדת הלסינקי שקיימת לאומית, מגיש את המחקרים ליק"ר.
רן גורליק: לא יובל, הלסינקי זה ברור אבל כמו שאמרו עכשיו, כמו שיעל אמרה יש עוד ועדה - - -
רם שפע: רק רגע תשמעו.
קריאה: ברשות
קריאה: כם יובל ברשותך עוד דבר, במו"פ החקלאי, כרגע הוועדות מדברות איתנו על כמה אימהות ועל כמה איחורים ועל כמה צמחים אני יכול להחזיק שם.
קריאה: מה זה משנה במו"פ החקלאי כל עוד אני מתחייב שזה לא לשימוש מסחרי, יש לי GSP הם לא צריכים להיכנס, עכשיו שלושה חודשים בוועדות כי הם כל פעם בודקים אם אני צריך 4 אימהות או 15 אימהות.