GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעם בן יעקב: אנחנו הבאנו בני נוער כדי לבוא ולעשות משהו, באנו לנחל הירקון שהוא עדיין לא הוצף ונקווה שלא יוצף בהמשך ושתלנו מה שנקרא צמחיית גדות נחלים על גדותיו, הרעיון הוא ששורשים יצמחו ויחזקו את הגדות ופעם הבאה שיהיה שיטפון בתקווה המים יוכלו לחלחל לעומת הנחלים המבוטנים, יחלחלו לתחתית הנחל, לא יעלו על גדותיו של הנחל וישקמו בעצם עוד ריאה ירוקה נוספת במרכז העיר, שאנשים יוכלו להגיע אליה, להרחיב את המרחב האקולוגי באזור.
נעם בן יעקב: מגיע לשם נוער שלומד על הדברים האלה נוער שמגיע מכל המקומות, מכל האזור, לעשות כל דבר, בשתילה, בעבודה ולהפיץ את זה הלאה ולתמוך בתוכניות.
רם שפע: טוב שסיפרת, אני לא הכרתי, פרויקט מעמיק ומשמעותי ותודה רבה, לחזור רגע למשרדי הממשלה אחרי ששמענו את המשרד להגנת הסביבה שאולי משנה את שמו, נציגות משרד החינוך, שלום לכולם ממשרד החינוך, יש פה, מיכל נמצאת פה או אירית?
אורית סטרוק: בוקר טוב, ממשרד החינוך, אנחנו פה נמצאים משני צדי המשרד, מהצד של האגפים הפורמאליים והבלתי פורמאליים, נמצא פה ד"ר איבנה רטנר, אני חושבת שעל הפורמלי היא תוכל לדבר, אני אדבר על הצד הבלתי פורמלי.
אורית סטרוק: מילה על חברה ונוער, בעצם תראו לנו זה נחת גדולה לראות את הדיון הזה ולהשתתף בו, פעם אחת בגלל החשיבות של הנושא, אבל פעם שנייה בגלל מנהיגות הנוער שבאה לידי ביטוי פה בדברים שהצעירים הביאו, אבל גם בדברים שאנחנו עוד שותפים להם בפלטפורמות שאנחנו תומכים בהם ומובילים אותם ומלווים אותם, אפשר לראות את הפעילות שנושא האקלים תופס בה, קודם כל הפעילות של מועצת תלמידים ששמענו אותה פה, מיכל ישראלי מאצלנו מובילה את הפעילות הזאת, גם ברמה הארצית, גם ברמה המחוזית, גם ברמה הרשותית, גם בבתי הספר חלק מהתוכנית השנתית של המועצות זה העניין של האקלים, של משבר האקלים ושמענו את נציגה של מועצת תלמידים בבוקר.
אורית סטרוק: הדבר השני משהו שלא נשמע פה היום והוא מאוד מעניין, במסגרת תוכנית המעורבות החברתית יש ממש במה לבני הנוער להציג יוזמות שונות וחלק יש יוזמות בתחום האקלים, יש קרוב ל-450 יוזמות בתחומי הסביבה שחלקן מוקדשות לתחומי האקלים באופן ישיר, ושמה בעצם הנוער יכול להביא את האקטיביזם שלו לידי ביטוי במה שאנחנו גם מאמינים שכאשר יש הזדמנות להיות פעיל ולנסות לקדם נושא ולקדם יוזמות ולקדם פתרונות, גם תחושת החרדה באופן טבעי יכולות לקבל איזושהי פרופורציה אחרת.
אורית סטרוק: מבחינת הסיפור של תנועות וארגוני הנוער, שמענו פה את הנציגים גם את טל וגם את אייל שסיפרו על הפרויקט המיוחד הזה, הקשר רב השנים של משרד החינוך עם המשרד לאיכות הסביבה שקיבל תנופה מאוד גדולה ובאמת ייתן את אותותיו בשנים הבאות.
אורית סטרוק: מתקיים שיח בהיוועצות עם ארגון נוער למען האקלים, שיש מטה לאקלים במשרד החינוך בראשותה של קשת גילמור שמקיימים היוועצות שוטפת עם הארגון הזה והמטה הזה של משבר האקלים נערך לקיים ישבות ייעודיות שאליהן הוזמנו נוער וצעירים כדי להיוועץ בהם בהכנת התוכניות, מלבד זה בהרבה מאוד תחומי דעת הסיפור של האקלים בא לידי ביטוי.
רם שפע: אירית קודם כל תודה רבה, שני דברים, אלף אנחנו נשמח אני אומר את זה לכם כנוער למען האקלים אבל גם למשרד שאנחנו נשמח מאוד להיות במעקב ולהתעדכן באמת על מציאות שונה שבה לנוער יש קול ובאמת משרד החינוך מקשיב לו אפרופו שיחתנו מקודם ומכיוון שאת לא שנה שנתיים במשרד ויש לך פרספקטיבה רחבה אז מעניין אותי לשמוע עד כמה את מרגישה שמתחולל שינוי בקרב העיסוק של הארגונים, של התנועות, כמה אנחנו במגמה חיובית של צמיחה של התעסקות במשבר האקלים, בהקשר של הבלתי פורמאלי?
אורית סטרוק: חד משמעית, אני חושבת שמבחינת הנוער למה אני אומרת שזה רגע של נחת מבחינת מי שמלווה את החברה האזרחית לאורך שנים, כי החברה האזרחית יודעת לאתר, הם כבר מזמן איתרו את העניין של משבר האקלים, היינו עדים לניצנים כבר לפני הרבה שנים בבחירת נושאים במחנות קיץ, בעיסוק בסניפים ירוקים שהיה כבר הרבה מאוד שנים בתנועות הנוער, בשיתוף עם המשרד לאיכות הסביבה, זאת אומרת הנוכחות של הנושא קיימת, אני חושבת הוא ביתר שאת עכשיו, אין ספק שבכל התוכניות שראינו רואים את הנושא הזה, הוא בנשמתם של בני הנוער ואני ממש שמחה לראות שיש לנו את הפלטפורמות ואת הבמות שהנושא הזה יכול לבוא לידי ביטוי, מה שיפה בבמות האלה שגם נושאים אחרים יכולים לבוא לידי ביטוי, עם נושאים עתידיים שבני הנוער, יש להם במה להביא את הנושאים האלה קדימה ואני חושבת שיש להם אוזן קשבת, נראה לי שהמשרד קשוב, בטח בתחום הבלתי פורמאלי שאני מכירה אותו אפשר לראות את השינוי, דלת פתוחה תמיד הייתה, אבל אפשר לראות אותה באה לידי ביטוי.
אורית סטרוק: אני חושבת שתוכנית המעורבות החברתית היא באמת מיוחדת מהבחינה הזאת שהיא לא חברה אזרחית פעילה, היא ממש בתוך משרד החינוך ויודעת להביא את הקול האותנטי של בני הנוער, את השפה שלהם במילים שלהם, באקטיביזם שלה ולתת להם במה, לשים את הדברים האלה בפרונט, מעבר כמובן לתחומי הדעת שמגלים לנו את דור העתיד שיוכל לסנגר על העניין של האקלים ולהנכיח אותו כפי שכבר שמענו כאן, שמענו את החברה הצעירים מדברים מדם ליבם בצורה שאף אחד לא יכול להתעלם ממנה וממש רואים הנהגה שצומחת לנו מולה העיניים של הנושאים האלה.
רם שפע: חד משמעית, תודה רבה לך על הדברים, אנחנו עוברם לאיבנה או למיכל?
מיכל מינדל ישראלי: אני רק אוסיף לדברי אירית אנחנו בעצם יושבות יחד באותו משרד, במנהל חברה ונוער, אז קודם כל אני באמת מברכת על הדיון, שמי מיכל ישראלי אני מנחה את תחום מועצות התלמידים והנוער בארץ, אתה חווה כל פעם את הנציגים שלנו בכל הנושאים האקטואליים החשובים האלה.
רם שפע: חוויתי אותם גם בעוצמות חשובות גם שנה שעברה כיו"ר וועדת חינוך, אז אנחנו כבר הולכים כברת דרך.
מיכל מינדל ישראלי: נכון אז אנחנו ככה הרוח הגבית מאחורה, אז אני ושבת שאני רק אוסיף את המילה אחריות, שהתחושה שזה שלהם שזה בידיים שלהם לא רק לזעוק ולהתריע אלא גם לצד עשייה בשטח אירית באמת הציגה מאוד יפה את כל מה שהמשרד עושה מבחינת החינוך הבלתי פורמלי, רק להוסיף שבאמת במועצות אנחנו מתעסקים גם בתחום הפרלמנטרי כמו שאתה מבין וכולכם מבינים גם בנושא של קביעת מדיניות לשאר מועצות, מחוזיות, רשותיות ובית ספריות ששם יותר אנחנו נפגוש את היוזמות הלוקאליות, המקומיות.
מיכל מינדל ישראלי: אנחנו שותפים גם לוועדת החינוך לאקלים, קשר ישיר עם גופים עם תנועות, בעצם המועצה הארצית, המנהיגות הייצוגית הנבחרת, אז יושבים אצלנו במועצה גם נציגים שהם בתנועות השונות שקשורות לתחום האקלים ובאמת מברכים על התפיסה המשרדית הרחבה שבאמת מתהווה, של החינוך של הרצף הפורמאלי והבלתי פורמאלי ונמשיך לעשות הכול, זה העולם שלנו, אנחנו צריכים אותו.
רם שפע: תודה רבה, בבקשה איבנה.
ד"ר איבנה רטנר: תודה, אז כן אני רק גם אגיד תודה על הדיון הזה, אני ברצף הזה בין החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.
ד"ר איבנה רטנר: אני מייצגת את החינוך הפורמלי, אני מהמזכירות הפדגוגית מנהל תחום קולנוע ומדיה והאמנויות במשרד וגם רוח וחברה.
ד"ר איבנה רטנר: באופן רשמי באמת כמו שאמרה פה הסטודנטית, התחומים האלה נלמדים בתוך התוכניות לימודים של גיאוגרפיה ולימודי סביבה ומדעים, ועכשיו באמת דוקטור גילמור קשת הקימה את המטה והרבה מאוד תחומים אחרים נכנסים פנימה, בטח תקשורת ומדעי החברה ואזרחות והיסטוריה ואפילו ספרות תחומים שהם לכאורה לא משיקים באופן חד משמעי, אבל תוך שיתופי פעולה וסינרגיה גם עם התחומים המובהקים וגם עם החברה האזרחית.
ד"ר איבנה רטנר: נאמר פה על ידי מיכל ואירית על המעורבות החברתית, אז אם אנחנו יכולים לתת לתלמידים גם לעשות פעילויות בהערכה חלופית, בחינוך הפורמלי או בתחומים שלהם בחינוך הפורמלי וגם שהפעולה עצמה היא מוכרת כמעורבות חברתית, אז אנחנו מאפשרים את זה, בתקשורת כמובן להעלות את הנושא של מודעות וקמפיינים, הם מביאים, הם מהדהדים את הפעילות שלהם מבחוץ פנימה לתוך בית ספר, בית ספר מאפשר את זה ועכשיו באמת אנחנו בונים תוכניות רב תחומיות גם בחטיבות ביניים וגם לבחירה בתיכון, יש מספיק אפשרויות בחירה, שרת החינוך מצמצמת או לפחות קוראת לצמצם בבגרויות ולכן האפשרות להעמקה בתחומים אחרים או בתחומים שהם כמו שאמרתי קודם, רב תחומיים היא יותר אפשרית.
ד"ר איבנה רטנר: אני שמעתי את הנושא של החרדות והצפייה באסונות והכניסה לאיזשהו שיתוק, אז גם את זה אמרו פה, פעולה ומעורבות, המקום להתמודדות עם החרדות האלה, כי יש מה לעשות, זאת ריצה למרחקים ארוכים, זה לא ייגמר מחר בבוקר, אנחנו מבינים שזה פה להישאר וכולנו מבינים את זה, אנחנו כולנו נמצאים בסירה הזאת ואני חושבת שהמסר שנמצא פה זה שאנחנו מאוד פתוחים, גם לחברה האזרחית להיכנס לתוך בית ספר, זה סינרגטי הנושא הזה, תודה רבה.
רם שפע: אני רוצה רגע להגיד כמה מילים בכל זאת רוב חיי התעסקתי בחינוך וגם יצא לי להיות חבר מועצה להשכלה גבוהה אז אני מכיר את המטריה.
רם שפע: אני חושב שצריך מאוד להיזהר, אני בטוח שאת מבינה את זה וגם קצת התייחסת אבל אני רוצה להדגיש את זה.
רם שפע: להתייחס עכשיו למשבר האקלים ולמשבר הסביבה כמה שצריך להפוך להיות חלק מתוכניות הבחירה.
רם שפע: הרי בסוף, מקודם מיכל התייחסה לזה נכון, בסוף זה חלק מכל פרמטר בחיים שלנו וברגע שהרבה פעמים אתה מייחד תוכנית, זה נכון להרבה מאוד נושאים אחרים שעולים פה בוועדה ובכלל בכנסת, אז המשרד עושה תוכנית, זה נחמד זה גם נשמע טוב אבל בסוף אני לא מבקר אותך.
ד"ר איבנה רטנר: לא לא, אני גם מוכנה לתת לך שתי דוגמאות קטנות.
רם שפע: אז רגע אני רק משלים ואז תוכלי לתת דוגמאות, והמהות האמיתי היא שמורים יעברו הכשרה כדי שהם בעצמם, מורים ומורות, יבינו את עומק העניין ואז שהם לדברו בשיעור היסטוריה אז הם יתנו התייחסויות וכשהם ילמדו תנ"ך אז הם ייתנו התייחסויות למבול לא רק בפרספקטיבה היסטורית, אלא גם למשמעות של זה היום.
רם שפע: אני יכול לתת עוד אינספור דוגמאות, אז נדע שבאמת הנוער שיוצא מבית ספר והלוואי שיעשה פחות בגרויות, כי זאת אחת הבעיות הכי קשות של המערכת שלנו, אבל זה לא הדיון עכשיו, אז באמת ייצאו אזרחיות ואזרחים הרבה יותר מודעים והחברי כנסת שיבואו לפה אחרינו, כלומר אנחנו פה בינתיים, אבל עוד הרבה שנים יוכלו להיות הרבה יותר מודעים.
מיכל דויטש: סליחה שאני מפריעה, אמרת אזרחיות ואזרחים, לפני שלוש שנים לא היו משתמשים בשיח הזה.
רם שפע: תודה רבה ליושבת ראש מפלגת העבודה שהחדירה את זה אצל כולנו.
מיכל דויטש: אני אומרת שזה חלק מהשיח, זה ייכנס להיות חלק מהשיח ככל שיותר ויותר ישתמשו בזה, יש את הדוגמאות לא לעכשיו.
מתנאל צ'כנובסקי: שלום, שמי מתנאל ואני היום פעיל דרך גרינפיס במטה החירום האקלימי האקולוגי.
מתנאל צ'כנובסקי: גילוי נאות, שנה שעברה עבדתי במשרד החינוך בלשכת מנכ"ל ויצא להיחשף שם גם לעשייה וגם היום אני עדיין עובד בחינוך ואני סטודנט לחינוך ואני יכול להגיד מהזווית שלי שבאמת כמו שאתה אמרת, גם סטודנטים לחינוך או להוראה לא נחשפים לנושא הזה בשום צורה, אנחנו פעלנו כדי שיהיה קורס, היינו צריכים לעשות פעולה אקטיבית כדי שיהיה משהו כזה ועדיין הוא לא מונגש בעצם לכל הסטודנטים.
רם שפע: איפה זה?
רם שפע: באיזה מוסד?
מתנאל צ'כנובסקי: באוניברסיטה העברית, ואני יודע שבאוניברסיטאות רבות אחרות אין שום הנגשה לנושא הזה ואני אוסיף שגם לתלמידים עצמם, כמו שאתה אמרת, זה בעצם הפך להיות מין נושא בחירה, אם אני לומד גיאוגרפיה אז אני איחשף יותר לנושא, כל אחד מהתלמידים בבית ספר, צריך עכשיו לקבל את ההנגשה למידע הזה, כי אם הוא לא יקבל את ההנגשה למידע הזה, או שהוא יקבל את המידע הזה שיהיה לו שיטפון בבית , במקרה המאוד רע, או במקרה היותר טוב זה באופן לא מותאם ברשתות החברתיות, בכתבות, בחדשות, בכל מקום אחר ובעצם אנחנו מדברים, אחד מהנושאים שעלו, זה הנושא של דיכאון אקלים, אם הנושא לא מוסבר ולא מונגש לכל אחד ואחד מהתלמידים שכל אחד מהם הולך לחוות את הנושא הזה אז בעצם אין שום התאמה למציאות וכרגע גם אמרת שאתם רוצים לאפשר לחברה האזרחית בעצם להיכנס לכיתות ולבתי ספר כדי להדגיש את הנושא, אני שמעתי באופן אישי שחברות הגז גם מעבירות נושא באיכות הסביבה, זאת בדיחה ביחס למציאות שאנחנו חיים בה.
רם שפע: סליחה שאני קוטע אותך, את יכולה להתייחס לזה?
רם שפע: זה קורה באמת?
רם שפע: יש שיתוף פעולה עם חברות הגז בתוך משרד החינוך?
ד"ר איבנה רטנר: זה אחד הדברים, אני לא יודעת על דברים כאלה, אם הוא יודע על מקורות כאלה אז ראוי שהוא יפנה.
ד"ר איבנה רטנר: אנחנו מאוד מודעים לנושאים הלאה, מאוד יודעים עם איזה חברות משתפים פעולה ועם איזה לא.
רם שפע: טוב אנחנו נבדוק ואז נתייחס, גם פה אני רוצה להגיד, אני לא חושב מחר בבוקר לפסול את השיטה הזאת, אבל גם צריך להיזהר כמערכת חינוך שאנחנו מייצרים מיקור חוץ לכל מה שמאתגר את המורים.
ד"ר איבנה רטנר: לא זה לא בגלל איתגור, אני הייתי רוצה שאדם מומחה יחנך את הילדים שלי, לא הייתי רוצה שמורה שלא מגיע עם ידיעות מוצקות - - -
רם שפע: אני מקבל את הטיעון שלך אבל יש לזה גם צד שני, כי הצד השני הוא שגורמים שאתה לא יכול תמיד לדעת מה מניע אותם, נכנסים לתוך המערכת, פוגשים את התלמידים והתלמידות בהמון סוגיות.
רם שפע: אני גם יצא לי להיות שם בכובע שלי כמי שעבד ב"אחריי", זה נושא מורכב, צריך תמיד לתת על זה את הדעת, בסדר כל עוד אתם במודעות לזה זה כבר התחלה טובה.
ד"ר איבנה רטנר: אנחנו במודעות לזה וזהו, תודה.
רם שפע: רוצים לפנות אלייך עוד תלמידים, הבטחתי בהתחלה שנפנה אלייך שאלות.
רם שפע: מתנאל אתה רוצה עוד משפט?
רם שפע: אנחנו די קרובים לסיום ויש עוד שני אנשים שרציתי לתת להם זכות דיבור, אז בקצרה.
מתנאל צ'כנובסקי: לדעתי, בעצם גורמי המקצוע צריכים להימצא בתוך משרד החינוך, כאילו מישהו בתוך משרד החינוך צריך לאגד את הנושא הזה ויש בעצם, במזכירות הפדגוגית אני יודע שיש מפמ"רית אחראית על נושא גיאוגרפיה, לא זוכר בדיוק מה תחום הדעת שהיא עוסקת בו, אבל צריך לבוא מלמעלה כדי בעצם להנגיש את זה לכל הכיתות ואני יודע, בוא נגיד ככה, לא יעלה על הדעת שמשרד החוץ הוא זה שיממן את שיעורי האנגלית בבית ספר, כאילו מה שקורה כרגע הוא אבסורד, שהמשרד להגנת הסביבה הוא בעצם שמי שמפנה את מירב התקציבים לנושא הזה.
ד"ר איבנה רטנר: אני לא יודעת אם אתה מדייק, אולי אתה מדבר על תוכניות ייחודיות, שיתופי פעולה אבל כן אני כן רוצה לומר, שבאמת מי שמאגד עכשיו, אירית אמרה את זה קודם, זאת ד"ר גילמור קשת שהיא מנהלת אגף מדעים, ולאו דווקא אמורה להיות מפמ"ר לגיאוגרפיה או מפמ"ר מדעי סביבה.
ד"ר איבנה רטנר: זה באמת הפך להיות נושא שמאגד תחומים נוספים ולא רק את התחומים הספציפיים, אז מהבחינה הזאת אני חושבת שזה שינוי מאוד גדול ולגבי מה שאמרת הכנת סטודנטים להוראה ומורים לעתיד בנושא של אוריינות אקלימית, זה אחד הדברים שבכל מכללה לחינוך היום יש צוות שמקים תוכנית לאוריינות אקלימית, גם בסמינר הקיבוצים, אני מלמדת בגורדון, באוניברסיטת חיפה, בעוד מקומות, בבית ברל אני יודעת, אז רק שתדע שזה מה שקורה, אני לא יודעת אם הזכרתם את זה או אם יש פה איזשהו נציג מהמכללות והאוניברסיטאות.
רם שפע: וגם אני נציג שמכיר לא רע, אז זה ממש בשולי השוליים בהתחלה וגם כמו שאת אמרת את זה, צוות שמתכנן תוכנית, זה טוב, זה פשוט עוד לא אומר שזה פוגש את הסטודנטים, אבל בסדר.
ד"ר איבנה רטנר: אין ספק.
ד"ר איבנה רטנר: יותר טוב ממה שהיה קודם.
רם שפע: אני כן רוצה להגיד שיש לנו, אנחנו פונים פה הרבה למשרד החינוך בהרבה היבטים, אני לפחות מרגיש שהייתה פה הבנה בדקות האחרונות לעומק העניין, עדיין לא כל מה שהיינו חולמים עליו קורה, אבל אני מרגיש קשב גם בחלק הבלתי פורמאלי וגם בפורמאלי, זאת כבר התחלה משמעותית לחולל שינוי, כן בבקשה ליאם.
ליאם אריאל קוטק: אני אשמח להתייחס, מדובר פה על הוספת הנושא של איכות הסביבה כנושא בחירה בתיכונים ובחטיבות העליונות, אני חושבת שהנוער רוצה לדעת עוד, הנוער רוצה ללמוד הוא מחפש מאיפה לקבל את המידע הזה וחשוב שהוא יקבל את המידע הזה ממקור מוסמך, ממקור שיודע להנגיד את זה לנוער, מדובר פה על הכשרות למורים, אני חושבת שזה דבר מבורך, את דיברת על הכנסת יותר חומרים, אני רוצה לדעת מה באמת קורה, אנחנו לא חווים את זה, אנחנו חווים את זה אולי אחת לשלושה חודשים.
ד"ר איבנה רטנר: איפה את לומדת?
ליאם אריאל קוטק: אני לומדת בהרצליה.
ד"ר איבנה רטנר: את לא הסטודנטית שדיברה קודם.
רם שפע: זאת ליאם ממועצת התלמידים הארצית.
ד"ר איבנה רטנר: הבנתי, איפה קורה מה?
ד"ר איבנה רטנר: איפה יש מגמות איכות סביבה?
ליאם אריאל קוטק: השאלה שלי איך אתם משלבים את הנושא הזה בתוך מערכת הלימוד, לא כנושא בחירה, הכללית.
ליאם אריאל קוטק: בחטיבות העליונות.
ד"ר איבנה רטנר: אז אני אומרת, יש לנו עכשיו יש לנו עכשיו מטה שהוקם, שמאגד את כל תחומי הלימוד, שיש מרחב פדגוגי עם רעיונות לפעולות, את יודעת מה?
ד"ר איבנה רטנר: זה באמת תלוי בסופו של דבר, במורה בכיתה.
ד"ר איבנה רטנר: עכשיו אני רוצה להציע לך ואני רוצה להציע לך כמו שאני אומרת גם לילדים שלי, תיגשו למורה שלכם ותגידו שאתם רוצים להעביר בשיעור בנושא, שאתם רוצים להביא את מגמה ירוקה לכיתה, שאתם רוצים להעלות את הנושא לדיון, שאתם ומועצת תלמידים יעשו יום איכות סביבה בבית ספר, או יום משבר האקלים בבית ספר, או איזשהו תהליך מתמשך, זה באמת תלוי גם בכם, אל תחכו רק לטופ-דאון, גם לבוטום-אפ, זה צריך לעבוד ביחד.
רם שפע: בסדר, אני רוצה רגע לעצור, תודה רבה על הקשב והסבלנות שלך, יש לנו עוד הרבה מה להגיד אבל בסדר אנחנו לא נהפוך את זה כמו מקודם זה לא דיאלוג רק ביניכם ורציתי עוד לשמוע עוד ממש נציגים בודדים, יובל שיבי, נמצאת איתנו?
רם שפע: שלום יובל, בבקשה, תציגי את עצמך וגם את התפקיד לפרוטוקול.
יובל שטייניץ: יובל שיבי, אני אסביר ממש בקצרה על התנועה, תנועה שמאגדת תחתיה, נושאים חברתיים כלכליים, חינוך תחבורה, אקלים ועוד, ובעצם את שנה שעברה הקדשנו לאיפה אנחנו בתור סטודנטים יכולים לשנות את התמונה ולהושיט יד לנסות להתחבר ליוזמות קיימות, או למחקר קיים, מה אנחנו בתור סטודנטים יכולים לעשות.
יובל שטייניץ: אני חייבת להגיד שהרבה מהשנה הוקדש למחקר ופחות לעשייה כי כמו שכולם יודעים, היה מאוד קשה להניע, את הממשלה ואת התקציב, הרגשנו שהרבה בסוף נשאר ברמת השטח ופחות ברמה של מדיניות והשאיפה שלנו היא כן לקדם את זה לרמה הזאת, ולכן התחלנו בשיתופי פעולה עם עיריות שהמטרה שלהם היא לצמצם הפסולת בעיקר האורגנית.
יובל שטייניץ: אחרי הרבה מחקר הבנו שמבחינת מה שדורש מהצרכנים מבחינת שינוי התנהגותי ותורם באופן ישיר והכי מהיר, משם אנחנו רוצים להתחיל, אנחנו עוסקים בכל מיני יוזמות בנושא פסולת וחברים בכל מיני פורומים של פסולת, אבל כהתחלה התחלנו ממיקוד במדיניות לשינוי בנושא הייצור של פסולת אורגנית, זהו אני מאוד שמחה להיות פה, אני מאוד מתחברת לכל מה שנאמר קודם לכן על ההרגשה שיש שיתוף פעולה ויש תחושה שיש עם מי לדבר ויש את הרצון לא רק עשייה על הנייר צריכה להיות עשייה, וזהו אנחנו מקווה שתשמעו עלינו עוד ועוד, כי אנחנו פועלים היום עם עוד ארגון שנקרא פרויקט פינוי הזבל שמנהלת אותו פרופסור מיכל שיאון מאוניברסיטת בר אילן שגם פועלת גם בכנסת וגם מול הסקטור העסקי והפרטי.
רם שפע: תודה רבה יובל, יישר כוח שוב אני יוזמות שצומחות מהשטח ואז מייצרות התאגדות והשפעה זה בעיני אחת הדרכים הכי טובות להשפיע, אז יישר כוח.
רם שפע: רן ששון נמצא איתנו?
רם שפע: אני אומר את זה לתשומת לב משרד החינוך, אבל גם לעצמי, אני לוקח על עצמי ביחד עם הצוות שלי לבדוק לעומק את מה שמתנאל העלה לגבי השאלה האם באמת נציגי חברת האנרגיה נובל אנרג'י מה שכבר קצת אנחנו רואים פה בגוגל, באמת נכנסים ללמד בבתי הספר ואם כן אנחנו נפנה אליכם בצורה מסודרת כי זה בוודאי אל מציאות שאנחנו רוצים לקבל אותה, אז אנחנו לוקחים על עצמינו לעשות את הבדיקה הזאת ונהיה אתכם בקשר על זה.
רם שפע: רק רציתי להתייחס, בבקשה רן.
רן ששון: אז בוקר טוב, רן ששון, מתוכנית Climate Launcpad בישראל, אני אספר לכם מה אנחנו עושים בתוכנית הזאת, התוכנית היא במשפט אחד, סוג של אירוויזיון לחדשנות אקלימית, ב-52 מדינות בעולם.
רן ששון: המרכז שלנו באיחוד האירופי, זה התחיל באיחוד האירופי אבל זה התפרש די באופן אורגני למדינות רבות אחרות בכל היבשות.
רן ששון: המשימה העיקרית של התוכנית זה לפתח את היזמות בתחום האקלים, שזה קלין אנרגיה ותוכניות רבות אחרות, עבור יזמים ויזמיות צעירים בכל העולם ובמקרה שלנו בפרט כמובן, בישראל ולחבר אותם לשוק הגלובלי, אנחנו מעניקים ליזמים שלנו מעטפת מלאה, שכוללת כלים החל ממודעות לנושא, העמקת ידע מקצועי, פליטת פחמן, תחומים אחרים דרך ההיבטים השונים של בניית סטארט אפ ועד שלב הביצוע וההוצאה לפועל בתוך החברות המסחריות בשוק הישראלי ובעולם.
רן ששון: מי משתתף בתוכנית הזאת?
רן ששון: למי אנחנו פונים?
רן ששון: אנחנו פונים לקהלים צעירים אנחנו לוקחים את זה משלבים סופיים של בית ספר דרך סטודנטים וידע אקדמי ואנחנו הופכים ידע אקדמי וממסחרים אותו לסטארט אפים של ממש.
רן ששון: אנחנו לוקחים אותם בשלב המפית, אם מישהו מבין על מה אני מדבר, אנחנו לא מאתגרים אותם בשום צורה, ממש בשלב הרעיון, אנחנו לוקחים אותם ומלמדים אותם איך לבנות מזה סטארט אפ.
רן ששון: מסביב לבר הזה בנינו איזה מדורת שבט כזאת של מומחים בתחום, חברות מסחריות שמעוניינות בפתרונות לאתגרים שיש להן בפועל, ואנחנו מחברים את כל הנקודות האלה וכמו שאמרת החברה האזרחית עושה את העבודה.
רן ששון: קצת על ההישגים, התוכנית במתכונת הזאת עובדת כבר 4 שנים, אנחנו עובדים עם יזמים צעירים מהמרכז ומהפריפריה, אני אישית הגעתי מהערבה הדרומית עכשיו.
רם שפע: מאיפה?
רן ששון: מבאר אורה, עברנו מרמת גן לפני 7 שנים.
רן ששון: תחת ידינו עברו מיזמים פורצי דרך, וקיבלו לפחות מחציתם קיבלו השקעות של ממש כמו סטארט אפים, וזכו בפרסים בינלאומיים ושנה שעברה לצורך הדוגמא, היו 3,000 מיזמים מכל העולם בתוכנית הזאת ברמה עולמית, 52 מדינות, שלושת המיזמים הישראלים הגיעו לגמר, שניים מהם ניצחו את המסלולים הוורטיקאליים שלהם, אז אם מתוך 3,000 שלושת המיזמים הישראלים הגיעו לגמר ושניים ניצחו, זה אומר משהו על סטארט אפ ניישן.
רן ששון: את התוכנית אנחנו עושים כחלק מפעילות עידוד אקלים ויזמות, עידוד יזמות אחרות שאנחנו עושים, אני ניהלתי את תוכנית האקסלרטורים בפריפריה, בשנתיים הקודמות מטעם משרד הכלכלה, ניהלתי את מחוז דרום, היו לי ששה אקסלרטורים מתחת לידיים שלי.
רן ששון: אנחנו עובדים עם משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, עם האקדמיה כמובן וגם עם הגופים המסחריים שהזכרתי, כי אנחנו מטמיעים אצלם את הפיילוטים, או מקבלים מהם במתכונות של האקטונים את הצרכים, את הבעיות כדי למצוא להם פתרונות ואנחנו עושים את זה עם צעירים.
רן ששון: אנחנו מאמינים שהחדשות באקלים זה החיבור בין סטארט אפ ניישן לבין האוכלוסייה בישראל, כי זה הנושא שהכי קרוב לליבם, אנחנו חושבים שהנושא הזה כמובן הוא הכי חשוב לחדשנות.
רן ששון: מה שאנחנו מנסים לתרום פה בפורום הזה, אני רוצה להגיד, זה שיש כבר ידע נצבר בעולם וגם מטעם האיחוד האירופי וספציפית התוכנית שלנו, לצורך הדוגמא וזאת דוגמא כי יש תוכניות אחרות, איך לקדם ולהטמיע תוכניות אקלים וסביבה, במערכת החינוך ומחוצה לה?
רן ששון: מערכתyoung innovators זאת תוכנית, בגלל שהזכירו פה גם את בית הספר ואת מערכת החינוך אז אני אומר יש התוכנית הזאת, אנחנו שותפים באחוד האירופי, מדינת ישראל מושקעת בדבר הזה כבר ורשות החדשנות באיחוד האירופי ב-EIT ומי שצריך להבין על מה מדובר ואנחנו השקענו שם, בתוכנית הורייזון ובתוכניות אחרות ואנחנו זכאים לקבל את התרומות מהדבר הזה, התוכניות האלה נמצאות כבר מוכנות מגובשות אפשר להוציא אותן לפועל מחר בבוקר, גם חלק מהתקציבים עבדנו עם הרשויות השונות, לא היה צורך יותר מדי להתאמץ ולכן אני אומר יותר ממוזמנים לשתף פעולה, אנחנו פותחים את התוכנית ל-2022, יותר ממוזמנים לשתף פעולה בכל פורמט שאפשר, אנחנו בעניין.
רם שפע: תודה רבה, שמח שדיברת כי הצגת זווית שאף אחד לא התייחס אליה, אז יישר כוח.
רם שפע: אני תכננתי עכשיו לסכם את הדיון, אבל מכיוון שהצטרפה אלינו איריס האן שהיא מנכ"לית החברה להגנת הטבע וגם שותפה לדרך - אז אני אשמח שתתייחסי.
רם שפע: אחרונת הדוברים.
איריס האן: האמת היא שאני לא אוהבת להיות בפוזיציה שהייתי בדיון אחר ולא יכולתי, אני לא אוהבת לדבר שאני לא נמצאת כל הדיון.
רם שפע: זה מעולה את מרגישה איך חברי הכנסת מרגישים, ואז חושבים שאנחנו רק לרגע נותנים משפט ובורחים, ובעצם אנחנו פשוט מנסים להספיק הרבה.
איריס האן: הייתי בדיון אחר, אבל יש כאן נציגים נאמנים של החברה להגנת הטבע שעושים עבודה יותר חשובה ומשמעותית ממני, אני אומרת את זה ברצינות ולא בציניות, אני אומרת את זה גם להם כשאני פוגשת אותם.
איריס האן: משהו באמת קצר, קודם כל זה יום מרגש ומגוון, יום הסביבה והאקלים משמעותי ביותר בכנסת, וזו הזדמנות להודות לך שותף לדרך באמת אדוני היושב ראש, על כל העשייה הסביבתית של כל השדולה הסביבתית שמתבטאת גם בדיון הזה ובכל הדיונים, שאני מתקשה לבחור לאן ללכת וזה מאוד מעורר תקווה והדיון הזה במיוחד, באמת אני חזרתי מגלזגו מוועידת האקלים לפני שבוע וקצת ושואלים אותי מה היה בגלזגו מה ראית מה למדת?
איריס האן: ויש כמה דברים ואחד מהם, אחד החשובים שבהם הוא הכוח של הדור הצעיר של הצעירים, זה היה כל כך ניכר שם בוועידה גם במצעד האקלים גם בדיונים גם בנוכחות, באמת בכל הגזרות, גם בתחום של חדשנות, גם בתחום של השקעות, של פיננסים וזה אחד הדברים בתוך התחום הזה שהוא יכול לגרום לחרדה ולדיכאון אבל זה באמת הכוח הזה הכוח הצעיר הזה, הראייה החדשה הרעננה, האופטימית, האחריות של הדור הצעיר לוקח, שבאה לידי ביטוי כאן בדיון, זה מה שלי לפחות נותן את הכוח ואת האנרגיה ואת האמונה שאנחנו נצליח להתמודד גם עם המשבר הזה, אז זה מה שרציתי לומר.
רם שפע: תודה רבה, שמח על התוספת הזו, ואכן התייחסתי לזה גם בהתחלה, אני חושב שוודאי זה היום הכי משמעותי שהיה בכנסת בנושא הזה, ויש פה המון שותפים שגם יותר שנים ממני בזה וגם מבינים יותר ממני בזה, אבל אנחנו צריכים גם בינינו פה בפערים הבין דוריים לוודא שזה כל הזמן נמשך, אז לצעירים שבינינו צריכים להמשיך להחזיק את הדגל ואתם עוזרים לנו מאוד בזה, אמרתי בהתחלה אנחנו גם בחרנו ספציפית את שם הוועדה, כלומר באופן ייחודי הצוות שלי ואני בחרנו להתייחס לייצר וועדה שנוגעת בצעירים וגם היום התייחסנו ספציפית לסיפור של החברה האזרחית ויש אינסוף זוויות, יכולנו לעשות המון דברים, אמרנו רגע צריך לעצור שנייה לא להתייחס ספציפית לנושא, אלא באמת לתת ביטוי למה קיים בשטח וראינו פה מנעד די רחב ואני בטוח שיש עוד שלא יצא להם לדבר.
רם שפע: ובסוף זה בסדר, הייתה פה אווירה נחמדה, הרבה פרגונים, בסוף חובת ההוכחה עלינו, המצב קשה המצב לא טוב, הממשלה שלנו עדיין לא עושה מספיק גם אנחנו כמחוקקים יכולים לעשות הרבה יותר, ולכן אני לא רוצה שנצא מפה עם איזה תמונה ורודה כי היה נחמד והיינו מנומסים כי אנחנו גם אנשי חינוך פה הרבה מאיתנו, או סטודנטים ותלמידים, אלא באמת קריאה ברורה גם למשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות פה אמנם לא דיברו, אבל יש להם גם תפקיד משמעותי, משרד הבריאות, יש פה הרבה הקשרים של משרד הרווחה, ביחס למה שדובר פה על היבטים של חרדה, של חשש.
רם שפע: המערכת כולה צריכה להיות בהתגייסות יותר משמעותית, אני חושב שעברנו, המדינה, העולם, עבר כברת דרך מאוד משמעותית אבל אי אפשר לנוח, אין דבר יותר קיומי מהמציאות האקלימית שבה אנחנו נמצאים, אז אני ממשיך את המחויבות העמוקה שלי לנושא הזה, אבל אנחנו צריכים להמשיך לעשות את זה ביחד, אני מאמין בזה, בעומק שככה דמוקרטיה טובה מתנהלת, החברה האזרחית מאתגרת את הממשלה, הממשלה בהתחלה לא מבינה, ואז לאט לאט נוצרים שיתופי פעולה, אחרי זה מתווכחים, אחר כך שוב חוזרים לשתף פעולה, אז אל תתייאשו, הייתי שם הרבה שנים, תציקו, תלחצו, תדפקו לנו בדלת, או תכתבו לצוות שלי, או לי, אבל העיקר שאל תתייאשו, זאת הדרך, ככה מחוללים שינויים באמת, הערכה עמוקה גם למי שאיתנו בזום כנציגי המשרדים שנשארו וגם לכל מי שצפה בנו ובעיקר לכם ולצוות הוועדה תודה רבה, אנחנו מסיימים את הדיון ואנחנו נתכנס פה רגע למי שרוצה לתמונה משותפת, תודה רבה וצהריים טובים.
רם שפע: בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים את הדיון.
רם שפע: תודה רבה למי שהגיע לפה וכיבד אותנו בנוכחותו, ובוקר טוב גם לכל מי שאיתנו בזום, אני רואה שכמעט כולם עוד במצלמות סגורות אבל הנה, לאט לאט, שלום שלום.
רם שפע: אנחנו מתכנסים כאן לדיון מעקב, כמו שהתחייבנו, ובעייני בכלל אחד התפקידים הכי חשובים של ועדות זה כל הזמן לחזור לנושאים ולא לרוץ מנושא לנושא לנושא לפי סדר היום מבלי לוודא מעקב שלכם במשרדים ושלנו פה בכנסת על אירועים שונים.
רם שפע: בהקשר הזה, ראינו לצערנו שוב מקרים קשים של אשפוזים, ולצערנו גם עוד מקרה של מוות בעקבות מה שאנחנו קוראים לו "נייס גאי" אבל אנחנו דיברנו על זה בדיון הקודם, שלא בדיוק מדובר ב"נייס גאי", אבל מדובר בסיטואציה מאוד מאוד בעייתית של חומרים רעילים שנמצאים היום בחנויות בזמינות מאוד גבוהה.