GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרונה עבר הדני: לנושא הזה אנחנו לא מוכרים, נשמח שהאירופאים יכירו בנו.
יובל לנדשפט: היק"ר, משרד הבריאות, המכון לביקורת ותקינה שהוא הגורם המוסמך.
יובל לנדשפט: נשמח אם היק"ר יוכר על ידי האירופאים גם התחלנו בנושא הזה עם הגרמנים משרד הכלכלה.
יובל לנדשפט: הם לפי מה שהתרשמנו בשיחה מאד מאד שמחו יותר מזה כי לגבי המוצרים המוגמרים יש לנו אפילו ידע שהם רוצים אותו, כי אצלם זה מגיע חומרי גלם כהכנות רוקחיות, לא כמוצרים מוגמרים לתעשייה.
יובל לנדשפט: זה נושא קצת סבוך, אני הבנתי שסיבכתי קצת.
יובל לנדשפט: אבל מאד מאד נשמח.
רם שפע: אוקיי, אני אעצור את הנושא הזה פה.
רם שפע: אני אגיד מה אני מבין כרגע, או מה אני חושב שאני מבין, ויהיה לזה המשך.
רם שפע: אנחנו רוצים להגיע למטרה וכרגע אנחנו הולכים "ככה".
רם שפע: זה מה שאני מבין.
רם שפע: יסלחו לי משרד הכלכלה, נראה לי שהתהליך שאתם עושים אפשר לתמצת אותו דרמטית אם תתקבל פה ההחלטה שהיא גם על ידי משרד הבריאות, וגם מקבלי ההחלטות, אני לא שם את זה אצלכם.
רם שפע: לשנות את התקן פה.
רם שפע: האם אחר כך האירופאים יקבלו את זה, או לא? סוגריים, כנראה שכן, אבל אולי לא.
רם שפע: אבל בואו נתחיל בזה שהאפשרות הזו קיימת.
רם שפע: לא יודע אם מחר אבל בתקופה הקרובה, עכשיו גם צריך להגיד אני יודע שהמשרד עובד על זה ובנכונות אמיתית לעשות שם שינוי, אבל בואו רק נציג את המציאות כהוויתה.
רם שפע: אז זה לגבי הנושא הזה.
רם שפע: אני יורד ממנו כרגע.
יובל לנדשפט: בנושא הייבוא.
יובל לנדשפט: צריך להגיד את זה, אני רק אתקן רגע את יפעת בנושא הכמויות.
יובל לנדשפט: זה לא עשרים טון מול מאתיים קילו.
יובל לנדשפט: המספרים קצת שונים.
יובל לנדשפט: יש לי פה את המספרים, הצגנו את זה גם במצגת.
יובל לנדשפט: אני רוצה להיות מדויק.
יובל לנדשפט: בשנת 2021 יובאו כ- 15 טון, כמעט 16, ויוצאו כמעט 700 טון ובימים האחרונים נתייחס גם לייצוא של עוד כמעט 900 קילו.
שרונה עבר הדני: אבל יש פער גדול, אין ספק.
יובל לנדשפט: אבל זה עדיין 18 לאחד.
יובל לנדשפט: תנאי האיכות הנדרשים ממוצר מיובא, ברור לכולנו, ואני חושב שעל כך אין חולקים, שאנחנו לא נרצה שאזרחי מדינת ישראל - כמשרד הבריאות זו אחריותנו - לוודא שיקבלו מוצר שאיננו נחות באיכותו ממוצר שמיוצר בישראל.
יובל לנדשפט: ולכן כללי האיכות למוצרים מיובאים דורשים שקילות לפחות של הקיים.
יובל לנדשפט: יש בקנדה מספר מפעלים ששקולים.
יובל לנדשפט: יש ככל שאנחנו יודעים במקומות שייבאו.
שרונה עבר הדני: ואנחנו מקבלים את הפיקוח שלהם.
יובל לנדשפט: ואנחנו מקבלים?
יובל לנדשפט: לא, הפיקוח נעשה על ידי חברות ההתעדה, שהן חברות בינלאומיות.
יובל לנדשפט: אבל המוצרים הם שקולים.
יובל לנדשפט: זה לא כמו שיפעת, או לפחות אני הבנתי, אולי בטעות, מדבריה של יפעת, שכל שטות שמיוצרת בעולם גם אם היא לא איכותית נקלטת בשמחה בישראל, בעוד שבישראל דורשים מי יודע מה כלפי הייצוא.
רם שפע: סוגייה שהועלתה קודם ולא הבהרנו אותה והיא מאד חשובה, הנושא של אישור העסקה של עובדים ועובדות שרוצים לעבוד, ואני במקרה מכיר את זה מחבריי הקרובים, שעזבו את התחום כי פשוט לא הצליחו.
רם שפע: אני אשמח שנציגת המשטרה תציג את עצמה ותתייחס לזה, ואחרי זה נבין איפה הפער, כי זה באמת דבר שאפשר לשנות אותו מחר בבוקר, אני מניח.
ענת חן מיכאלי: נעים מאד, ענת חן מיכאלי, אני ראש תחום קנאביס רפואי במשטרה.
ענת חן מיכאלי: לעניין הנושא של בדיקות העובדים, אז כמו שאמרתי קודם.
ענת חן מיכאלי: על פי חוק, בסעיף 25 ג' בפקודת הסמים המסוכנים מוגדר שמשטרת ישראל היא גורם ממליץ למשרד הבריאות, למנהל היק"ר לעניין בדיקות עובדים.
ענת חן מיכאלי: המשמעות היא שבעצם משטרת ישראל לא מבצעת פיזית את הבדיקות, אלא משרד הבריאות מעצם היותו משרד ממשלתי, ולפי חוק המרשם הפלילי שזכאי לקבל מידע, הוא בעצם מחזיק כספת, וכל רשימות העובדים מגיעות אליו ואז הוא מזין אותם.
ענת חן מיכאלי: כמובן שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם היק"ר, יד ביד, מבחינתנו אין איזשהו פער.
רם שפע: תסבירי רגע את התהליך.
רם שפע: משה רוצה לעבוד בחוות דני, מה קורה?
ענת רון: אז שוב פעם, כמו שאמרתי, הבדיקות נעשות ביק"ר עצמו.
ענת רון: הבדיקות לא מגיעות פיזית למשטרה.
ענת רון: היק"ר, היחידה, האורחים של יובל, מזינים קובץ אקסל לתוך המחשב ואז המחשב, אחרי אמור להיות 24-48 שעות להחזיר תשובה האם מאושר/לא מאושר, וברגע שיש שאלות נוספות, רק אז היק"ר יפנה למשטרה כדי לקבל איזושהי התייחסות.
ענת רון: אני ממליצה שיובל יסביר בדיוק מה הסיבות, מה החסמים האובייקטיביים מבחינתם בכל הנושא הזה, אבל אנחנו כמשטרה לא מבצעים את הבדיקות הפיזיות.
ענת רון: העיכוב הוא לא פיזי אצלנו.
ענת רון: לעניין ההצהרה שעלתה פה שהבדיקות יהיו ישירות מול המשטרה, זו סוגייה של תיקון חקיקה.
ענת רון: החוק מבהיר באופן מפורש - משטרת ישראל היא גורם ממליץ.
ענת רון: משטרת ישראל לא בודקת.
רם שפע: מה קורה בשאר התחומים?
רם שפע: בתחום חיים אחר, רוצים לעבוד איפשהו, משטרת ישראל בודקת?
ענת חן מיכאלי: אין הרבה תחומים.
ענת חן מיכאלי: התחום העיקרי שבו משטרת ישראל מבצעת בדיקות הוא ברישוי עסקים.
ענת חן מיכאלי: ההליך ברישוי עסקים, כאשר עוסק רוצה לקבל רישיון מהרשות המקומית, חלק מתנאי המשטרה בהליך קבלת האישור מהמשטרה זה בדיקות, והבדיקות אכן מבוצעות ברמת התחנות.
רם שפע: והם לוקחים 48 שעות?
ענת רון: כמה זמן זה לוקח, נורא קשה לבוא ולקבוע, אבל זה לוקח בממוצע של כמה ימים.
רם שפע: תהליך של ימים.
רם שפע: כי יש פה משהו חריג, צריך להגיד.
ענת חן מיכאלי: אלא אם כן יש חריגים לפה או לפה.
ענת חן מיכאלי: אבל שוב, יובל יידע להסביר, ולדעתי הדברים מאד אובייקטיביים, למה העיכוב הזה.
רם שפע: מר לנדשפט, אם אתה רוצה אתה יכול להתייחס.
יובל לנדשפט: קליטה מהירה של עובדים חיונית.
יובל לנדשפט: אין ספק לאף אחד.
יובל לנדשפט: ואמרה ענת, זה גם חלק מפקודת הסמים, פרק ג' שנחקק לפני כשנתיים וחצי-שלוש, שמחייב כל עוסק בתחום, בין אם במגע עם הסם ובין אם בלי מגע עם הסם, קנאביס, חייב ברשיון.
יובל לנדשפט: ועל מנת לקבל את הרשיון, הוא צריך לקבל אישור לעיסוקו לאחר קבלת המלצת משטרת ישראל.
יובל לנדשפט: ואז העוסקים פונים אלינו ליק"ר, שהיק"ר למעשה בשלב הזה הוא רק גורם מתווך, מגישים לנו את אותה טבלה שנקראת כספת, דרכנו מועבר למשטרה.
רם שפע: תוך כמה זמן?
יובל לנדשפט: מועבר מהר מאד.
יובל לנדשפט: כי הם לוקחים ופשוט מדביקים את זה.
שרונה עבר הדני: אם הטבלה נעשתה כמו שצריך, אין בעיה.
יובל לנדשפט: לא, גם לפעמים כשהיא נעשית לא כמו שצריך, שזה "שמחה גדולה".
יובל לנדשפט: תכף אני אגע בסיפור כזה.
רם שפע: יש הרבה עוסקים בזום שרוצים לדבר, אני רוצה להגיע גם אליהם.
יובל לנדשפט: מגישים טבלה, את אותה טבלת כספת, ולמעשה בשלב הזה זה קופי פייסט לתוך טבלאות הכספת של המשטרה, אין גישה לעוסקים, הם לא יכולים.
יובל לנדשפט: קופי פייסט וכו', ונשלח למשטרה.
יובל לנדשפט: חלק גדול, לצערנו גדול מאד מהתשובות הגיעו בחזרה בגלל טעויות שהעוסק כתב שם.
רם שפע: זה טכני, זה לא אמור להיות חצי שנה.
יובל לנדשפט: הכל זה בנוסף.
יובל לנדשפט: והיה לנו אפילו מקרה שבה הגיעה עורכת דין של עוסק, אמרה שהיא בעצמה עשתה את הטבלה והיא לא מבינה איך - - -
רם שפע: רגע יובל, סליחה אני קוטע אותך.
רם שפע: אנשים במשק צריכים אישור מהמשטרה, בהקשר הזה קנאביס, לא הצלחתי להבין ממה שהקראת למה זה מגיע אליכם.
רם שפע: אולי אני מפספס אבל בחוק זה לא מה שכתוב, כתוב שצריך אישור.
רם שפע: למה אי אפשר שמחר בבוקר ישלחו כל העוסקים למשרד לבטחון פנים, יקבלו אישור ויחזרו.
ענת חן מיכאלי: כי בחוק רשום המלצת משטרה.
ענת חן מיכאלי: לא רשום דעת משטרה, זה המלצה רשומה.
רם שפע: אם כתוב המלצה, שאתם צריכים להמליץ, לא כתוב שמישהו אחר צריך לאשר.
רם שפע: מה אתם בודקים?
רם שפע: קטונתי, אני לא מבין.
רם שפע: משה בא לעבוד, מה בודקים עליו שמותר לו לעבוד עם קנאביס?
רם שפע: כשהלכתי להיות מורה, הייתי צריך להוציא אישור מהמשטרה שאני יכול להיות מורה.
יובל לנדשפט: ברשותך אני אסביר את זה, אני אעשה את זה הרבה יותר בקצרה, ואתן את הפתרון שהוא די עלה פה אבל הוא תלוי בחקיקה, אתה הצעת אותו, אני אחזור עליו פשוט בקול רם ובמדוייק.
יובל לנדשפט: אנחנו יכולים לתת רשיון רק לאחר שקיבלנו את המלצת המשטרה.
יובל לנדשפט: לא ניתן לתת המלצה למשטרה אם הפרטים מועברים לא נכון, זה מתחיל פינג-פונג מתוך אותן טבלאות כספת.
יובל לנדשפט: שלישית, השיטה, שבה היק"ר מקבל מהמשטרה דרך אגב לא לאחר יום יומיים - אנחנו מקבלים את זה די במקטעים, הממוצע הוא כ- 17 יום, אבל זה לא נורא, כולנו נחתום עליו מחר.
יובל לנדשפט: גם אותו ובסלמי, אבל גם הדבקת הסלמי הזה, שמגיע סלט של סלמי של עוסקים שונים, כך זה מגיע מהכספת המשטרתית, ניתן להתגבר עליו באמצעים טכנולוגיים, פנינו ליחידת המחשב לפתור את זה.
יובל לנדשפט: אבל אליה וקוץ בה, עדיין לא פתרנו את אותם שמות שגויים, שמלכתחילה ניתנים שגויים, אבל בואו נתעלם גם מזה, כי למעשה נתת איזשהו פתרון, ואני אחזור עליו בקול רם.
יובל לנדשפט: שאלת גם מה המשטרה בודקת.
יובל לנדשפט: המשטרה נותנת המלצה, וזה היה בדיונים, לא רק לאור ר"פ (רישום פלילי), אלא גם לאור חוו"ד, מידעים או דברים אחרים שיש לאגף המודיעין, אנחנו לא יודעים.
יובל לנדשפט: אנחנו מקבלים המלצה די מזוקקת, וניתן לערור אליה.
יובל לנדשפט: שבמקרה ומגישים ערר, אנחנו מקבלים פרפראזה רחבה יותר.
יובל לנדשפט: היה כבר המקרה הזה, היות וחוזקה של המלצת המשטרה שאימצנו במקרה אחד נידון גם בבית המשפט, ויותר מפעם אחת, וגם בדלתיים סגורות באותה הפרפראזה, ובית המשפט דחה את בקשות התובעים.
יובל לנדשפט: נקודת המוצא היא שהמשטרה יודעת על מה היא מדברת, במקרה שהיא דוחה.
יובל לנדשפט: אבל ההמלצה שלה נדרשת.
יובל לנדשפט: קל מאד, לשיטתך, לפתור את זה לו הפנו העוסקים אל המשטרה, המשטרה תאשר למי מהעובדים, או לא תאשר, זה הכל.
יובל לנדשפט: ובבקשת הרשיון הם יציגו לנו את אישור המשטרה, יש אישור משטרה.
יובל לנדשפט: בדיוק כמו היום ה- GSP, Good Security Practice, אותו אישור אבטחה, שענת ממונה על אותם שוטרים במחוזות שנותנים.
יובל לנדשפט: מגיעים העוסקים, פונים ליק"ר, אנחנו מפנים למשטרה, אבל המשטרה היא זו שמנפיקה את האישור של ה- GSP.
יובל לנדשפט: אבל זה לא החוק היום.
יובל לנדשפט: אינני יודע מה עמדת המשטרה, האם היא ערוכה לכך.
יובל לנדשפט: אינני יודע מהי עמדת המשרד לבטחון פנים לגבי כך.
יובל לנדשפט: אם אתה שואל מה עמדתנו כיק"ר, נראה לנו מאד מאד הגיוני, אני שומע גם פה מהעוסקים שזה נשמע הגיוני, אבל לא התקיים דיון בין משרדי.
יובל לנדשפט: אינני מייצג את המשרד, רק את היק"ר.
רם שפע: אז איזה יופי, הנה הוא מתקיים.
רם שפע: כנראה לא נחליט פה את הכל, אבל יכול להיות שנפרוץ דרך להחלטה אחת.
ענת חן מיכאלי: כמו שאמרתי כדי שזה יתבצע נדרש תיקון חקיקה, זה לא עניין של החלטה או הוראה פנימית.
רם שפע: למה?
ענת חן מיכאלי: כי החוק קובע.
רם שפע: החוק קובע שאתם ממליצים, והם צריכים לאשר.
רם שפע: אתם יכולים להמליץ אנחנו חוסכים את השלב הראשון.
רם שפע: יש שלושה שלבים.
רם שפע: שלב ראשון מגיע ליק"ר, שלב שני מגיע אליכם, שלב שלישי חוזר אליהם, ככל שאני מבין.
רם שפע: אני לא רוצה לפתור את זה עכשיו, אני רוצה להבין.
רם שפע: אם אפשר למנוע את השלב הראשון שבו זה מגיע אליהם, זה יגיע אליכם, תהיה המלצה חיובית, ככל שלא אז ברור שצריך לטפל בזה, אבל ככל שהיא חיובית, זה חוזר לאותו אחד שפנה אליכם והוא נדרש כמובן, וטוב שכך, להציג למשרד כדי לקבל אישור.
ענת חן מיכאלי: אז זה לא עובד ככה.
ענת חן מיכאלי: כי אני לא יכולה - - -
רם שפע: אני מבין, זה ברור לי.
קריאה: זה היה ככה בקורונה.
ענת חן מיכאלי: זה לא היה ככה בקורונה, בוא נדייק.
ענת חן מיכאלי: זה ממש לא היה ככה.
רם שפע: לא אם יש משהו לא חוקתי, אנחנו כמובן לא נמליץ עליו.
ענת חן מיכאלי: בקורונה היק"ר אמר ונתן אישור להעסיק את העובדים, עוד טרם התקבל אישור היק"ר להעסיק אותם.
ענת חן מיכאלי: זה מה שהיה בקורונה.
ענת חן מיכאלי: בקורונה לא נאמר שהם פונים למשטרה ואז המשטרה מאשרת.
ענת חן מיכאלי: אז אם כבר מדייקים, לדייק מה היתה הוראת השעה.
ענת חן מיכאלי: זו לא היתה הוראת השעה.
יובל לנדשפט: אני מוכרח לומר שענת צודקת, במהלך משבר הקורונה ובצוק העיתים, ומתוך כוונה למנוע פגיעה קשה באספקת מוצרי הקנאביס למטופלים, קיבלנו בהתייעצות הוראת שעה מוגברת, מאד מאד קשה לקבלה, ולאחר מכן היא הופסקה.
יובל לנדשפט: אין חולק שאין הצדקה היום לחרוג מהקבוע בפקודה ובנהלים.
יובל לנדשפט: ולשם כך, ענת צודקת, צריך תיקוני חקיקה של הפקודה.
ענת רון: יש כאן כמה סוגיות.
ענת רון: קודם כל גם בפקודת הסמים המסוכנים מוגדר מפורשות, משטרת ישראל היא גורם ממליץ ליק"ר לעניין אישורי העובדים, לעניין בדיקות מסוכנות, ר"פ, מידע מודיעיני וכו'.
ענת רון: אז גם פה צריך תיקון חקיקה.
ענת רון: מעבר לזה, לתת לעוסקים - עם כל הכבוד משטרת ישראל לא נותנת מידע פלילי, ובטח ובטח לא למעסיקים על אנשים אחרים.
ענת רון: חשוב לבוא ולומר שיש פה עניין של המרשם הפלילי ואיסור מסירת מידע, אז אני לא יכולה לתת לעוסק באופן ישיר, ולבוא ולהגיד לו זה מאושר או זה לא מאושר לאור מידע פלילי.
ענת רון: משרד הבריאות מקבל ממני, כי משרד הבריאות הוא גוף מאושר לפי חוק המרשם הפלילי.
ענת רון: בגלל זה אני אומרת, בכל הדברים האלה פשוט נדרשים תיקוני חקיקה, ואנחנו נידרש לעשות עבודה עם משרד הבריאות, משרד הבט"פ ובתוך המשטרה כמובן אח"מ (מודיעין), לשקול את כל המשמעויות.
ענת רון: שוב פעם, אני מניחה שצריך למצוא איזשהו פתרון ביניים כי כולנו פה עם הפנים לעוסקים.
שרונה עבר הדני: חשוב אולי להדגיש כאן משהו שקצת נבלע במלל.
שרונה עבר הדני: שבנושא הזה כן זיהינו חסם.
שרונה עבר הדני: שהטבלאות עוברות משויכות לעוסקים, ואחר כך חוזרות אלינו מבולגנות ואז יש לנו פרק זמן נוסף שבו אנחנו צריכים לפרק את התשובות שחוזרות ולשייך אותם לעוסקים מסוימים.
שרונה עבר הדני: זיהינו את החסם הזה, שבאמת גורם לתוספת זמן, ובתהליכי פיתוח מחשובי, שאנחנו מקווים שיסתיים במהרה בימינו, פתרון שיפתור את זה וכנראה יקצר את פרק הזמן הזה שבאמת הוא מיותר.
שרונה עבר הדני: אנחנו זיהינו את החסם הזה, מנסים לתפעל אותו.
רם שפע: אני שמח, אכן חסם שנשמע אבסורדי.
שרונה עבר הדני: זה מה שקורה עם מחשבים, הם עושים מה שאומרים להם לעשות.
שרונה עבר הדני: אם לא אמרת להם בדיוק, הם לא יעשו משהו ליד.
שרונה עבר הדני: אז כרגע מנסים לגרום להם לעשות משהו ליד.
רם שפע: אוקיי, אנחנו לא ניכנס לעניין הזה, אני לא בטוח שהבעיה פה היא מחשובית.
שרונה עבר הדני: זה לא הכל, אבל אני אומרת שחלק, זה חסם שזיהינו אותו, שהוא מעכב, זה העובדה שכמו שיובל תיאר – להעביר את זה למשטרה זה העתק-הדבק, "נו פרובלם".
שרונה עבר הדני: מצאנו שכשה
שרונה עבר הדני: תשובות חוזרות והן לא משוייכות, זה יוצר פער זמנים, שלא לומר בזבוז זמן של עובדים.
שרונה עבר הדני: ועל זה אנחנו עובדים לתקן מחשובית, ואנחנו מקווים שבמהרה בימינו זה יתוקן, וודאי ישפר את התהליך.
רם שפע: ענת מססה מהלשכה המשפטית של המשרד לבטחון פנים מבקשת לדבר.
ענת מססה קינן: תודה רבה.
ענת מססה קינן: קודם כל לגבי הסוגייה של העובדים, הסוגייה הזאת מוכרת לנו.
ענת מססה קינן: גם בסיור שערכנו הצוות שקיים במשרד, וגם מפנייה של העוסקים אלינו, ואכן בדקנו אותה.
ענת מססה קינן: שני דברים: האחד, על פי החוק, היק"ר הוא הרגולטור ולכן הוא זה שמוסמך לתת את ההיתר, ולכן המשטרה נותנת רק המלצה מול הרגולטור.
ענת מססה קינן: על אף שבחוק ניתן למשטרה פרק זמן של כאר
ענת מססה קינן: בעה חודשים לתת את ההמלצה, בגלל סוגיות שיכולות להיות יותר בעייתיות של תאגידים זרים וכיו"ב, בפועל, לאחר בירור שערכנו, ככלל, ההמלצות ניתנות תוך ימים בודדים מהיק"ר, למעט חריגים שצריכים בירור יותר מעמיק.
ענת מססה קינן: ממה שאנחנו הבנו, באמת כמו ששרונה אמרה מדובר שם על איזשהו חסם מחשובי שיכול לפתור את הנושא הזה, לא ידוע לנו על משהו אחר.
רם שפע: ענת, השאלה שלי, אני חייב להגיד שיש דברים שלפעמים אתם מעכבים, נראה לי שגם משרד הבריאות אומר שכרגע הסוגייה לא מתעכבת אצלכם.
רם שפע: מה שחשוב לי להבין, כי הנציגה ענת דיברה פה על הצורך בשינוי חקיקה, עד כה לא זיהיתי שום צורך בשינוי חקיקה ונראה לי שאת הכל אפשר לשנות גם בלי.
רם שפע: אין פה פער חקיקתי?
ענת מססה קינן: אני חושבת שמכיוון שהחסם הוא לא אצלנו, אין צורך בשינוי חקיקה.
ענת מססה קינן: צריך לייעל את התהליך.
שרונה עבר הדני: אבל הפקודה אומרת – "המנהל יפנה למשטרה".
ענת חן מיכאלי: אז סליחה אם הובנתי לא נכון.
ענת חן מיכאלי: מה ששרונה וענת אמרו, ודאי שאם יש חסם וככל שאפשר למצוא פתרונות טכנולוגיים כדי לייעל את התהליך.
רם שפע: ברור שאת לא שואפת לחקיקה מיותרת.
ענת חן מיכאלי: אבל אמרתי, כדי שזה יפנה למשטרה ישירות, צריך שינוי חקיקה.
רם שפע: בנושא הזה אנחנו כמובן נוציא את זה בסיכום הדיון.
רם שפע: אנחנו נייצר ביניכן ממשק ישיר, בין משרד הבריאות לנציגי הבט"פ.
רם שפע: אני ואביגיל מהצוות שלי נוודא את זה.
רם שפע: נראה לי שהנכונות שלכם כמשרד הבריאות, אני יודע שגם לשכת השר מעורבת בזה וזה חשוב גם לה, אנחנו יכולים לפחות בדבר הזה לתת עוד בשורה, נראה לי אפשרי תוך ימים בודדים למצוא פתרון טוב יותר.
רם שפע: מעולה, נראה לי שכולם ישמחו אז אנחנו לא צריכים למצוא בעיות איפה שאין.
רם שפע: ד"ר דדי סגל ביקש את זכות הדיבור.
דדי סגל: קודם כל תודה רבה.
דדי סגל: הדיון הזה הוא סופר חשוב.
דדי סגל: אני רוצה להתחיל בלהגיד קודם כל שאנחנו כבר בשלב אחד קדימה מאיפה שהיינו לפני אוגוסט.
דדי סגל: היום אפשר לייצא.
דדי סגל: ופנקסיה כבר ייצאה שני משלוחים של מוצרים מתקדמים שאינם רשויים בישראל.
דדי סגל: מוצר מוביל טכנולוגית בעולם, שבגלל שהוא לא רשום במדינת ישראל אבל כן רשום בגרמניה לא יכולנו לייצא אותו, עד השינוי המאד מבורך שעשו החברים כאן ממשרד הכלכלה, משרד הבריאות וכל מי שעזר לדבר הזה, וזה מהלך סופר חשוב שאפשר את זה, ולא היה יכול לקרות לפני זה.
דדי סגל: אני חושב שמדינת ישראל צריכה להתמקד בלייצא מוצרים מתקדמים כמו משאפים וטבליות ולאו דווקא, או במקביל לפחות, לייצוא של פרחים, וזה שהשתנתה התקנה עזר מאד בדבר הזה.
דדי סגל: אחרי שאמרתי את זה, צריך לשים לב שיש עוד חסמים.
דדי סגל: העובדה שהתקן בישראל באמת לא תואם לתקן באירופה מקשה על התעשייה.
דדי סגל: פנאקסיה למזלה ולשמחתה הצליחה להביא רשות בריאות אירופאית כדי להסמיך אותה, אבל כל החברים האחרים כאן מהתעשייה מתקשים בזה, יש קורונה, זה מורכב, והדבר הזה מאד מאד חשוב וגם פה המהלך הזה של השוואת התקנים בעיניי הוא מאד מאד חשוב.
דדי סגל: נקודה נוספת שחייבים לשים אותה פה, העובדה שאין אפשרות או שמאד קשה לעשות רישוי למוצרים מתקדמים בישראל, מונעת למעשה מהתעשייה פה להיות בחזית העולמית כמו שהיא היתה יכולה להיות.
דדי סגל: אנחנו רשמנו את המוצר בגרמניה, את אותו משאף קנאביס מאד מתקדם.
דדי סגל: אבל אם למשל היינו רוצים לייצא את זה לברזיל אנחנו לא יכולים, כי ברזיל דורשת אישור במדינת המקור.
דדי סגל: והעובדה שמאד קשה לקבל אישור למוצר הזה פה בישראל מונעת מאיתנו לייצא לברזיל, וזה מאד חבל.
דדי סגל: הדבר הזה גם היה משפר את היכולת של המטופלים במדינת ישראל לקבל מוצרים מתקדמים יותר.
דדי סגל: אני חושב שאין ספק שמשאף קנאביס עדיף על עישון קנאביס, ושימוש בטבליות קנאביס עדיפות על שימוש בשמנים.
דדי סגל: ואם היה איזשהו נוהל או הגדרה שקופה, ברורה ופשוטה לאיך התעשייה פה יכולה להביא מוצרים כאלה גם בשוק הישראלי, זה היה עוזר קודם כל למטופלים במדינת ישראל, ושנית גם לתעשייה לייצא יותר.
דדי סגל: זה הכל, תודה רבה.
רם שפע: יישר כח.
רם שפע: אריאל גרופר ביקש את זכות הדיבור, בבקשה.
רם שפע: אני אשתדל עכשיו לתת לכמה שיותר מכם.
רם שפע: אריאל, בבקשה.
אריאל לאון גרופר: אני אעשה את זה קצר.
אריאל לאון גרופר: אני אלך קדימה, לגבי הייצוא - לפי מה שהכניסו בהחלטה בחוק ההסדרים, לא יודע איך זה מוגדר, רשום שם שיהיה אפשר ייצוא של מוצרי קנאביס, ודיברנו על זה, שאינם מאושרים בישראל.
אריאל לאון גרופר: השאלה שלי אם זה רק למוצרים שחוסים תחת קטגוריית הרפואי, או גם ל- recreational.
אריאל לאון גרופר: נתנו כדוגמא את גרמניה, גרמניה הולכת לכיוון של לגליזציה, השאלה אם נוכל לייצא אליהם מוצרים המוגדרים מוצרי פנאי, או שההחלטה אומרת - רק מוצרים שחוסים תחת הקטגוריה של הרפואי?
רם שפע: אני מניח שמשרד הבריאות שמעו את השאלה, תכף שרונה או יובל יתייחסו.
אריאל לאון גרופר: ושאלה נוספת – לגבי ייצוא, היום אם אני רוצה לייצא לאירופה אני צריך EU GMP, אבל אם אני רוצה לייצא לקנדה אני לא צריך לעמוד בתקן הזה, אבל אין לי אפשרות לייצא לקנדה.
אריאל לאון גרופר: ראשית, כי מסחרית זה לא נכון, אבל הדבר השני הוא שקנדה לא תיתן לי לייצא אליה.
אריאל לאון גרופר: בפועל, היא סוגרת את השערים שלה ומפרה את הסכמי הסחר הבינ"ל, ומאידך אנחנו כמדינת ישראל מאפשרים לה כניסה חופשית של חומר.
אריאל לאון גרופר: אז מה העמדה של מדינת ישראל על זה?
אריאל לאון גרופר: זה גם משהו שהייתי שמח לדעת.
רם שפע: מי עוד ביקש את זכות הדיבור?
רם שפע: בבקשה, יוגב.
יוגב שריד: תודה רבה.
יוגב שריד: שלום לכולם, יוגב שריג, חברת 'שיח מדיקל'.
יוגב שריד: 'שיח מדיקל' ששונה אולי מחלק גדול מהחברים פה - אנחנו לא מפעל, אנחנו גם מגדלים, גם משווקים, גם מייצאים.
יוגב שריד: אני לא אחזור על מה שאמרו, חלק גדול ממה שאמרו אני מכיר גם ברמה האישית למרות שאין לנו מפעל, אבל חשוב לי לחדד פה נקודה על הפרקטיקה שקיימת היום ולא רק להסתכל על העתיד.
יוגב שריד: עד היום אנחנו כבר ביצענו מספר משלוחי ייצוא, כולל משלוח נוסף שיש לנו בשבועיים הקרובים, ואני חייב להגיד שאמנם יש נוהל רשום בנושא הייצוא, אבל הפרקטיקה לא תמיד עובדת.
יוגב שריד: זאת אומרת, אין באמת אנשי מקצוע שאני עובד מולם בשוטף בנושא הייצוא.
יוגב שריד: בכל משלוח אני צריך להגיע בסופו של דבר עד ראש היק"ר או סגנו, והם עצמם באים לעשות את הביקורת ולשחרר את המשלוח.
יוגב שריד: כל הדבר הזה יוצר אצלנו חוסר בהירות מתי יהיה הייצוא, איך, למה.
יוגב שריד: בסוף אנחנו חברות עסקיות.
יוגב שריד: אגיד את זה ככה, המתחרים שלנו, וזה בעיקר הקנדים, מציפים את המדינות הרלוונטיות שהיום אנחנו מייצאים אליהם, וכל ייצוא שמתעכב או נדחה פשוט יוצר אצלנו איזשהו חוסר אמינות ומוריד את האטרקטיביות שלנו בייצוא.
יוגב שריד: מה שאנחנו בסך הכל רוצים זה יותר בהירות.
יוגב שריד: אני יכול להגיד שהבנתי גם מהתקשורת וגם מהחלטות קודמות, שהיו אמורים להיות פקחי ייצוא ייעודיים, ברגע שיהיו פקחי ייצוא ייעודיים זה יקל על כולנו לסגור את התהליך הזה, לעשות את זה מהר, לעשות את זה וודאי וברור.
יוגב שריד: ואני חושב שזה יהיה הפתרון הכי מהיר, הכי קל אגב, לא צריך שום החלטות בשביל זה, זה אולי תקן או שניים שכבר היו אמורים להגיע, וזה יקצר את המעגל ויוכל להמשיך את הייצוא או לחזק את הייצוא שקיים כבר היום, עד כמה שאני יודע היום זה לא קיים.
יוגב שריד: ואני כן אגיד, למרות שלא דובר פה בדיון על הייצוא, אבל כן דיברו על העובדים, אז חשוב כן להגיד את זה על הנושא של העובדים שהנושא הזה קריטי לתפעול היומיומי.
יוגב שריד: אני חושב שאנשים לא מספיק מבינים שעובדים, בטח עובדי החקלאות, זה עובדים שאם אני לא נותן להם תשובה תוך יומיים-שלושה-ארבעה הם הולכים לעבוד במקום אחר, ואם הם לא פה אז הם הולכים למסעדה או הולכים לתחנת הדלק, זה לא עובדי מקצוע, זה לא עובדים שיהיו פה עכשיו שנים איתנו.
יוגב שריד: לא לקבל את האישורים האלה עוצר אותנו.
יוגב שריד: אגב אני חושב שיותר מזה, אם אנחנו גם נייצר את הפתרון של העובדים מהר יותר זה ייעל את התהליך של כולנו, דבר שבסופו של יום גם יוריד את המחיר למטופלים בישראל.
יוגב שריד: אז אמרתי, אם עניין העובדים ייפתר אני חושב שזה יוריד מחירים, ואגב לגבי מה שענת אמרה אני חושב, ותקנו אותי אם לא, שומרים עם נשק בחוות שלנו שצריכים לקבל אישור, מקבלים אותו דרך חברות השמירה, לא דרך רגולטור אחר בצורה כזו או אחרת, תוך ימים ספורים.
יוגב שריד: אז יכול להיות שזה יכול להיות הפתרון, מבחינתי שזה יהיה דרך חברות השמירה ולא דרך היק"ר אם אפשר לעשות רגולציה כזו או אחרת.
רם שפע: אבל פה החקיקה מגדירה את זה אחרת.
רם שפע: אבל אני מסכים שגם הנקודה של האבטחה, כיוון שביקרתי בלא מעט מקומות, היא גם סוגייה שעולה בכל מקום, מאתגרת מאד את היצרנים.
רם שפע: אני נותן לעוד כמה אנשים את זכות הדיבור, תרשמו את הסוגיות המשמעותיות כשהן יעלו ואז כל אחד מהמשרדים יוכל להתייחס ולסכם, כי מכיוון שצריך להכין את החדר לדיון נוסף, אנחנו טיפה מזדרזים.
רם שפע: הבטחתי אז אני עומד בזה, תמר בן שימול, בבקשה, תציגי רק את עצמך ואת התפקיד.
תמר בן שימול: בוקר טוב.
תמר בן שימול: קוראים לי תמר בן שימול, אני מתנדבת בעמותת אלי"ס.
תמר בן שימול: איתי נמצאת יו"ר העמותה, אירנה לוית.
תמר בן שימול: אנו מבינות כי את חוק הלגליזציה לא נוכל למנוע מלעבור, על אף כל הנתונים השליליים שבידינו כאנשי מקצוע.
תמר בן שימול: למרות כל היתרונות, לקנאביס ישנן תופעות לוואי חמורות, מכיוון שהקנאביס מפחית את העירנות ויכול לגרום למצבי סיכון אצל המשתמשים וסביבתם, אנו ממליצות על מספר הגבלות, בדומה למה שקיים כבר בחוק לגבי אלכוהול.
רם שפע: תמר, אני לא רוצה לקטוע אותך, אני מבין שאת מקריאה משהו, זה לא בדיוק הדיון, אם כי זו מסקנה טובה.
רם שפע: אז אם ממש במשפט את יכולה להגיד, אין צורך להקריא את זה.
רם שפע: יהיו לנו פה דיונים כלליים על אסדרת שוק הקנאביס, אבל זה לא כרגע.
רם שפע: אנחנו עסוקים ספציפית בקנאביס הרפואי.
תמר בן שימול: אז אני אתן כמה מילים קטנות שכן קשורות, בעיקר על מה שכבר ציינו משרד הבריאות.
תמר בן שימול: אז ככה, זאת בעוד אין לציבור הרחב ובפרט לבני הנוער מידע על סכנות הסמים, והקנאביס בפרט, ולכן אנחנו מסכימים עם משרד הבריאות, שצריך שיהיו על תוויות הקנאביס הסברים על כל ההשפעות השליליות.
רם שפע: אני מודה לך, אבל אני בכל זאת קוטע מכיוון שספציפית זה לא הדיון, אבל אני מבטיח לך שיהיו לנו דיונים שקשורים לאסדרת שוק הקנאביס, מה שמכונה לגליזציה, וגם בהיבטים מאד משמעותיים של בני הנוער, בשל הצורך המאד משמעותי שלנו להמשיך לעקוב אחרי ההתמכרויות של בני הנוער, יש מציאות מאד לא טובה, אבל זה פשוט לא הדיון עכשיו, אז אני מודה לך, היית נחושה נתתי לך את זכות הדיבור, אבל אנחנו מתקדמים.
רם שפע: נציגי משרד האוצר, יש פה כמה, אני לא יודע מי מכם רוצה לדבר.
רם שפע: ירון כהן ותומר מצא, מי מכם שיותר רלוונטי לשלב הזה של הדיון.
רם שפע: ירון נראה לי שאתה.
ירון כהן: תומר ביקש קודם אז אני אתן לו את זכות הדיבור.
רם שפע: ממש בקצרה תומר.
תומר מצא: ברשותכם, אני אעשה את זה מאד בקצרה, אני מבין את הצורך בפתיחת השוק, בהתייעלות כלכלית.
תומר מצא: אנחנו הרי כל הזמן מסתכלים קדימה על כל נושא ההתייעלות.
תומר מצא: אני מדבר מתוך התפקיד שלי כרגע, והתפקיד שלי הוא ממונה יחידת הכלבנים ברשות המסים.
תומר מצא: אנחנו מתעסקים ביום יום באכיפה, ביומיומית, בכל נושא הברחות הסמים לישראל.
תומר מצא: כדי ליצור את הנושא הזה של הייצוא אנחנו צריכים לעשות אותו באופן מסודר, ליצור הפרדה לוגיסטית, כדי שנוכל להפעיל בצורה הטובה ביותר את הכלבים, שהם היום האמצעי החשוב ביותר, אני חושב, בנושא של תפיסות הסמים.
תומר מצא: כלומר אנחנו צריכים לחדד את כל הנושא הזה של ההפרדה הלוגיסטית בין הייצוא לייבוא ובין כל הנושא הזה של הכלבים, בעצם לא נתחיל להתעסק בכל מיני סימונים שאנחנו נקרא להם סימוני שווא, אבל הם למעשה לא סימוני שווא אלא סימונים של ייצוא קנאביס לחו"ל, ולא ייבוא, ולא בעצם הברחות סמים לישראל.
רם שפע: בסדר גמור, טוב שהדגשת.
רם שפע: בבקשה ירון כהן, משרד האוצר.
ירון כהן: תודה רבה לך אדוני היו"ר, ברשותך אני אשאר עם מצלמה כבויה.
ירון כהן: אני אחזק את מה שאמר תומר, ורק אומר שאנחנו כמכס לא רשות מוסמכת, אנחנו מוציאים לפועל את החלטת הרשויות המוסמכות.
ירון כהן: נכון להיום אכן יש נוהל שכתב היק"ר, ואנחנו במחלקת הייצוא בהנהלת המכס כתבנו נוהל משלנו בנוגע לייצוא שלמעשה משלב יד ביד את הנוהל של משרד הבריאות ושלנו.
ירון כהן: אני כן רוצה להגיד שבסופו של דבר אכן מתבצעים היום משלוחי ייצוא, אנחנו עושים את המקסימום מבחינתנו כדי לעכב את זה כמה שפחות.
ירון כהן: אנחנו כן הכנסנו את הנושא של מוצרי הקנאביס, את כולם - נכון להיום כל המוצרים שאנחנו מכירים - לתוך צו ייבוא חופשי, מה שאומר שכל ייצוא כזה אמור להיות מלווה ברשיון מטעם הרשות המוסמכת, דהיינו היק"ר.
ירון כהן: ואנחנו גם עומדים על כך כרגע, שזה גם בהחלטה משותפת עם היק"ר, שכל ייצוא כרגע למעשה מקבל פרטנית אישור של היק"ר שניתן לייצא אותו.
ירון כהן: כשאנחנו למעשה מבקשים לראות גם רשיון ייצוא וגם אישור מהמדינה המייבאת שאכן היא מתכוננת ומאשרת לקבל לתחומה את המוצר.