GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים על כל עובד בתעשיית הקנאביס.
יעל שכטר-סיטמן: יש עיכובים אינסופיים, החברות מתקשות להשיג עובדים לאור העיכובים האלה, שאגב ככל הנראה נוצרים ממחסור בכח אדם ביק"ר, אנחנו מבינים את זה, אבל זה חייב להיפתר.
יעל שכטר-סיטמן: רק אתמול הגיעה אליי זעקה קשה של חברת קנאביס שממתינה לאישור של עשרות עובדים.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו חייבים לשנות את הנוהל, אנחנו מבקשים שאישורים יינתנו מהמשטרה בלבד, אין צורך בכל הסאגה הזאת.
יעל שכטר-סיטמן: בתקופת הקורונה היתה איזושהי הקלה, שהקב"ט של החברה יכל לאשר את העובדים מול המשטרה.
יעל שכטר-סיטמן: זה סייע רבות, זה פתר את כל העניין הזה.
יעל שכטר-סיטמן: חייבים למצוא פתרון.
יעל שכטר-סיטמן: גם עובדים זרים אגב, העובדים הזרים חסומים כרגע לקנאביס, זה יכול למלא את המחסור.
רם שפע: זה סוגייה שאני מרגיש, ונראה לי שיש גם נכונות גדולה במשרדים, שחייבת להשתפר, זו מציאות לא הגיונית.
רם שפע: למי אתם שולחים את העובד שלכם?
רם שפע: אתם עובדים מול שני הגורמים בנפרד?
יעל שכטר-סיטמן: זה צריך לעבור את המשטרה ולאחר מכן את היק"ר.
רם שפע: אני יודע את זה, אני שואל אם אתם כתעשיינים עובדים בנפרד, או שאתם מעבירים למשטרה והמשטרה מעבירה למשרד הבריאות?
יובל לנדשפט: מעבירים ליק"ר, המשטרה לא רוצה לקבל.
יובל לנדשפט: אם הם יעבירו ישירות למשטרה, והמשטרה תיתן אישור ישירות, ואז העובדים יאושרו, מצוין.
רם שפע: זו היתה רק שאלת הבהרה, אני מבטיח לכם, גם נציגי הבט"פ והמשטרה וגם משרד הבריאות, אתם תתייחסו לזה.
ענת רון: לא, סליחה, זה לא מגיע פיזית למשטרה.
ענת רון: העוסקים שולחים ליק"ר, ליק"ר יש את הכספת, זו מערכת ממוחשבת שהוא מזין את פרטי הנבדקים, ואז יוצא פלט ממוחשב.
רם שפע: אתם לא הצגתם את שמכם, אז אני רגע עוצר, נמשיך, נהיה מסודרים.
רם שפע: יעל בבקשה תמשיכי
יעל שכטר-סיטמן: שקף 13, זה נושא סופר חשוב.
יעל שכטר-סיטמן: אין בכלל רשימה, לא יצאה מהיק"ר רשימה של סוגי חומרי ההדברה.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים אגב על חומרי הדברה ביולוגיים ואורגניים, לא איזה משהו מפחיד.
יעל שכטר-סיטמן: החברות לא יודעות להתנהל, הרשימה מ- 2019, מאז נכנסו המון חומרי הדברה ואין רשימה עדכנית.
יעל שכטר-סיטמן: זה פוגע אנושות בגידול התוצרת.
יעל שכטר-סיטמן: יש רשימות של סוגי חומרי הדברה קיימים לדוגמא של האיחוד האירופי, למה לא לאמץ אץ זה?
יעל שכטר-סיטמן: למה להיות ייחודיים בזה?
יעל שכטר-סיטמן: בואו נאמץ את הרשימה הקיימת, ונפתור לכולם את כל הבעיות.
יעל שכטר-סיטמן: משרד החקלאות אגב, העביר את הרשימה למשרד הבריאות כבר לפני יותר מחצי שנה, אין לנו מושג למה זה מתעכב.
יעל שכטר-סיטמן: נעבור לשקף האחרון.
יעל שכטר-סיטמן: דבר ראשון, כבוד היו"ר, אנחנו מודים לך באמת ולכל העוסקים במלאכה, אין לנו ספק שמתן האפשרות לייצא באופן מיידי תשיג בעצם את כל המטרות החשובות שלנו, גם מבחינת המטופלים, גם מבחינת המשק, גם מבחינת הכלכלה, גם מבחינת התעשייה.
יעל שכטר-סיטמן: פשוט תעזרו לנו לפתור את זה.
יעל שכטר-סיטמן: תנו לתעשייה לצמוח.
יעל שכטר-סיטמן: תודה.
רם שפע: קודם כל תודה רבה על המצגת שאמנם איננה מאד קצרה, אבל בסך הכל עשית את זה באופן תמציתי.
רם שפע: השקף האחרון הוא סיכום של הנקודות?
רם שפע: אני מנסה להבין מה אני רואה.
יעל שכטר-סיטמן: לא, השקף האחרון זה מה שיסייע בעצם לפתור את כל החסמים האלה.
יעל שכטר-סיטמן: מה זה ייתן כל הייצוא.
יעל שכטר-סיטמן: זה די ברור, אבל עדיין.
רם שפע: בסדר, בסדר גמור.
יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו כמובן נשמח לסייע בכל מה שצריך, ואנחנו מודים על שיתוף הפעולה הזה, והתעשייה תתן כל מה שצריך כדי לפתור את הסוגייה.
יעל שכטר-סיטמן: תודה לך.
רם שפע: אנחנו שמחים גם על שיתוף הפעולה, ותמיד מזכירים שהתעשייה יש לה חלק מאד חשוב, אבל היא חלק ממארג הרבה יותר רחב, וזה דברים שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.
יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו מודים לך במיוחד כי אנחנו ממש מכירים את הרצון הטוב שלך לסגור את הסיפור, אז תודה.
רם שפע: אוקיי, אז נסיים פה את התודות האלה.
רם שפע: אנחנו נעבור למשרד הבריאות.
רם שפע: יובל לנדשפט, שמחים שהגעת, אני מניח שיש לך הרבה נקודות להתייחס אליהן, אז בבקשה.
רם שפע: אני גם אשאל תוך כדי שאלות ותתייחס, ואחרי זה גם המשטרה כמובן תתייחס.
רם שפע: בבקשה, יובל.
יובל לנדשפט: אם יהיה את המצגת אני אשמח לענות על מספר נקודות שעלו שאני חושב שיעל אולי לא הבינה, אבל נתחיל בנקודות הקלות.
יובל לנדשפט: האם מותר לייצר אותם 5 CCו-10 CC לפי החלטת הממשלה?
יובל לנדשפט: רק בהחלטת הממשלה, מה כתוב, "יובהר שאינם עוברים את האיחוד שאינם עומדים ב ייעשה בהפרדה מלאה", בהמשך כתוב גם למה.
יובל לנדשפט: הפרדה זו תיעשה על מנת למנוע אילוח צולב בין מוצרי הקנאביס וחומרי הגלם השונים.
יובל לנדשפט: לישראל.
יובל לנדשפט: אם מישהו רוצה לייצר אפילו אם הוא לא אישר בעיקר אבל כתוב – "אם המוצר איננו עומד בתקני האיכות אך ורק מאחר שהמוצר נארז בכמות שונה מהכמות המותרת לשיווק בישראל, לא תידרש הפרדה כאמור".
יובל לנדשפט: אז זו נקודה אחת שלה.
יובל לנדשפט: אני יכול לעבור על המצגת ולהאיר מספר נקודות, או שנעשה את זה בסוף שנראה שהתייחסתי לכל התלונות.
יובל לנדשפט: שנית, מותר היום לייצא בישראל, על פי החלטת ממשלה המאפשרת לייצא מישראל כל דבר.
יובל לנדשפט: רק בתנאי שאם הוא מיוצר בישראל, נעשה תחת נהלי הייצוא הקפדניים מאד, נהלי הייצוא מגבילים, בגלל שקנאביס מוגדר כסם מסוכן, זה לא אנחנו, זה החוק, זה לא היק"ר.
יובל לנדשפט: מקווה שיודעים.
יובל לנדשפט: את החוק כתבה פקודת הסמים.
יובל לנדשפט: וניתן לייצא את הקנאביס ממדינת ישראל בכפוף לצו מצרפי ולנהלי הייצור כפי שקבעה מדינת ישראל והאמנה הבינלאומית שגם היא קיימת וישראל חתומה עליה.
יובל לנדשפט: וניתן לייצא בוודאי מה שמיוצר בישראל, ניתן לייצא בוודאי גם מה שמיוצר ולא מאושר בישראל.
יובל לנדשפט: עכשיו אני אסביר מה צריך לעשות כדי להיות מאושר בישראל, אבל נלך עוד צעד אחד אחורה כי נגעה בזה גם יעל.
יובל לנדשפט: לו תכשירי הקנאביס שלא באמת מוגדרים כתכשיר, היו נבדקים על ידי המכון לתקינה של חומרים לרפואה במשרד הבריאות כמו כל התכשירים, מקבלים את הרישוי מהם כמו כל התרופות הישראליות נקרא להם.
יובל לנדשפט: המכון גם, היות וישראל בנוסף לכך היא לא מדינה באירופה, לכן אנחנו לא חברים באיחוד האירופי, ולכן ההכרה בתקן שלנו דורשת שהוא יחסה תחת מה שנקרא הסכם ACAA, שהמכון הוא בגובה תקינה תחת הסכם ACAA.
יובל לנדשפט: זאת אומרת שאם תכשירי הקנאביס יוכרו כתכשירים ניתן יהיה להחילם תחת הסכם ACAA, אלא שכדי להחיל משהו כתכשיר יש דרך שספק גדול היה בזמנו למכון ולמשרד הבריאות והספק מתקיים, האם ניתן להכיר במוצרי הקנאביס כתכשיר?
שרונה עבר הדני: אם יורשה לי גם נקודה חשובה במצגת, הם דיברו על השקף הזה שמוצרי קנאביס שלא תכשיר- - -
רם שפע: היא התייחסה לסוגייה הזו.
שרונה עבר הדני: זו נקודה מאד חשובה כי כמו שאתה אומר הרבה דברים קשורים אחד לשני, אז כאן הרבה דברים מתחילים מהסיווג הזה.
שרונה עבר הדני: בארץ ובעולם מוצרי הקנאביס אינם מוכרים כתכשיר.
שרונה עבר הדני: תכשיר זה המונח המשפטי, ומה שהציבור קורא לו תרופה.
שרונה עבר הדני: כדי שמוצר יקבל את ההכרה כתכשיר, הוא צריך לעבור סדרת בדיקות קליניות שהן משמעותיות הרבה יותר מכל המו"פ שקיים בנושא קנאביס.
שרונה עבר הדני: להוכיח בטיחות ויעילות, ולהירשם.
שרונה עבר הדני: אתם יכולים להירשם אצלנו ישירות, כרגיל - - - כדי שמוצר יירשם כתכשיר הוא צריך לעבור ניסויים קליניים מקיפים שאף מוצר קנאביס לא עבר, להוכיח בטיחות ויעילות ולהירשם כתכשיר.
שרונה עבר הדני: יצוין שיש כמה מוצרים שאכן נרשמו כתכשירים אבל הם לא המוצרים עליהם אנחנו מדברים.
שרונה עבר הדני: אלה תרופות לכל דבר, הן עברו את כל הניסויים הקליניים ונרשמו.
שרונה עבר הדני: ולכן הרגולציה שלהן, מה שנקרא, נכנסת לתרופות.
שרונה עבר הדני: הרישום כתרופה, ואם אתם חושבים שהרגולציה של מוצרי הקנאביס היא קשה, הרגולציה של תרופות קשה לא פחות, ואפילו יותר מחמירה.
שרונה עבר הדני: הנהלים והתקנים לייצוא תרופות, בארץ ובעולם, הם נהלים מאד מחמירים.
שרונה עבר הדני: אם ניקח כדוגמא, אני לא רוצה פשוט לעשות פרסומת לאף מוצר, תרופה X שנרשמה כתרופה, היא בכלל יוצאת מהסיפור.
שרונה עבר הדני: אם היא מיוצרת בארץ היא מיוצרת בהתאם לתקנות הרוקחים - תנאי ייצור נאותים לתכשירים, היא רשומה בארץ כתרופה, והסכם ACAA שהוזכר כאן חל עליה.
שרונה עבר הדני: ולכן תרופות שמיוצרות בארץ, שכאמור, גם עברו את הניסויים הקליניים, גם נרשמו כתרופה, וגם מיוצרים לפי התקינה, הסכם ACAA חל עליהן.
שרונה עבר הדני: ואכן אותן אפשר לייצר באירופה במסגרת הסכם ACAA בלי צורך בטובות מיוחדות.
שרונה עבר הדני: מוצרי הקנאביס, וזו נקודה שאי אפשר להתחמק ממנה, אמנם משמשים ברפואה ומשרד הבריאות עשה את קפיצת הדרך המחשבתית, כנראה מהראשונים בעולם, שאפשר את השימוש בהם למרות שהם לא רשומים כתרופות, הם לא עברו את התהליך, אין את המחקר הקליני התומך, בשום מדינה בעולם הם לא רשומים כתכשיר, ובכל זאת הוא אישר.
שרונה עבר הדני: מאחר שהם לא תכשירים, הם לא תרופות, הסכם ACAA לא חל.
שרונה עבר הדני: וזה כנראה בסופו של דבר אחד החסמים הגדולים, ולכן המאמץ המשמעותי שמשרד הכלכלה משקיע, לאפשר מסלול של הכרה הדדית בייצור של המוצר הזה שאינו תרופה, כי להסכם ACAA הוא לא יכול להיכנס כי זה לא תרופה.
שרונה עבר הדני: כדי להכניס משהו להסכם ACAA, רק על קצה המזלג, אנחנו צריכים לאמץ את התקן האירופאי, הוא צריך להיות אירופאי, לא של מדינה מסוימת, אלא פאן אירופאי, ולאמץ אותו לחקיקה הפנימית שלנו.
שרונה עבר הדני: כלומר לא להלאים, אלא זה צריך להיות - - -
רם שפע: קיים תקן כזה?
יובל לנדשפט: לתרופות.
יובל לנדשפט: לגבי קנאביס, נלך צעד אחורה - כמה תרופות מתכשירי קנאביס רשומים בעולם כולו?
שרונה עבר הדני: מעטים.
יובל לנדשפט: שלושה: סטיבקס, אפידיולקס, ואולי עוד אחד, דרונבינול שנרשם מזמן, רק אין לו מכירות.
יובל לנדשפט: זה כל העולם.
יובל לנדשפט: רק צריך להסביר עוד משהו – שבתחילת הדרך אכן חשבנו שהמכון לביקורת ותקינה יעשה את הביקורים במפעלים, והוא זה שירשה אותם, מתוך כוונה להסתופף תחת מטריית ה – ACAA.
שרונה עבר הדני: רק שברגע שזה לא תכשיר, גם אם המכון יבצע את הבקרה, מאחר ולא מדובר בתכשיר, זה לא מתכנס להסכם ACAA.
יובל לנדשפט: אני רק אשלים.
יובל לנדשפט: התחלנו לקיים דיונים ארוכים.
יובל לנדשפט: היק"ר בהתחלה ואחר כך משרד הכלכלה.
יובל לנדשפט: איך אפשר כן להסתופף תחת ACAA.
יובל לנדשפט: ולומר, אגב, ש- EU GMP הוא לתרופות, זה גם לא נכון.
יובל לנדשפט: EU GMP הוא לחומרי גלם בלבד.
יובל לנדשפט: כל מי שרוצה יכול להחילו.
יובל לנדשפט: יש הבדל בין תרופות לבין - - -
שרונה עבר הדני: אבל זה עדיין דורש את המפקח המוסמך.
שרונה עבר הדני: ההסכם הוא הכרה הדדית במפקחים, ואנחנו כרגע לא מוכרים.
יובל לנדשפט: אני רק רוצה לומר.
יובל לנדשפט: אין מניעה היום שיבואו בקרים, בין אם מישראל - המכון לביקורת ותקינה של חומרי רפואה באגף הרוקחות, בין אם מאירופה, וייתנו תקן EU GMP למפעלים.
יובל לנדשפט: אין מניעה.
יובל לנדשפט: אלא שתקן ה- EU GMP ניתן לחומרי גלם, או ל- API – Active Potent Ingredient זאת אומרת לא למוצר הסופי.
יובל לנדשפט: והיום למעשה ניתן לייצא חומרי גלם לחו"ל.
יובל לנדשפט: לאור החלטה 224, ניתן לייצא הכל מכל.
יובל לנדשפט: גם חומרי גלם, גם בצובר, גם תפרחות, גם תכשירים גם הכל.
יובל לנדשפט: כך שהחסם הזה הוא למעשה חסם שלא קיים.
שרונה עבר הדני: הוא חסם שקיים.
יובל לנדשפט: הוא חסם שקיים במה?
יובל לנדשפט: לא בחומרי גלם.
יובל לנדשפט: כשאנחנו רוצים לייצא החוצה תכשיר, שהוא תרופה, שהוא כבר ארוז בתצורתו הסופית המנופקת.
יובל לנדשפט: דבר שגם לגרמנים אין תקן עבורו, וגם באירופה אין תקן שמסביר איך מתקן ה- GMP הרגיל, והבנו את הסיבוכיות שלו, כי GMP רגיל זה לעבור את התהליך השלם, את ה-"full monty" של בטיחות ויעילות.
יובל לנדשפט: והגרמנים בשיחות, זה גם מיכל אמרה, שמחו.
יובל לנדשפט: והיינו שנינו בשיחות עם הגרמנים, אנחנו מכירים, יש לנו הרבה זמן של ביחד.
יובל לנדשפט: והגרמנים אמרו - נשמח לראות את תקן ה- IMC GMP, כיוון שהוא ספציפי כבר לתכשיר סופי שמופק מקנאביס.
שרונה עבר הדני: זה לא תכשיר.
יובל לנדשפט: לא תכשיר, סליחה.
יובל לנדשפט: אלה מילים של אגף הרוקחות.
יובל לנדשפט: מוצר סופי שמופק מקנאביס ולא חומר גלם לתעשייה.
יובל לנדשפט: הנושא הזה הוא בעבודה.
יובל לנדשפט: משרד החקלאות מעורב.
יובל לנדשפט: משרד המשפטים גם היה איתנו בשיחות עם הגרמנים ועם האירופאים.
יובל לנדשפט: משרד הכלכלה מוביל את זה, וגם אנחנו שותפים בעניין, עם כל הדברים האלה.
יובל לנדשפט: הלוואי והחסם הזה יירד, אני מניח שכל משרדי הפעולה רוצים לא פחות מהתעשייה הישראלית לקדם את זה החוצה, כי אנחנו מבינים את הפוטנציאל במוצר סופי.
יובל לנדשפט: לשווק החוצה מוצר סופי, שם הפוטנציאל הגדול.
יובל לנדשפט: כי היום חומרי גלם, על פי החלטה 224, ניתן לייצא.
יובל לנדשפט: אני אלך ברשותכם עוד אחורה, להחלטה 4490.
יובל לנדשפט: זה חלק מהדברים שיעל אמרה.
יובל לנדשפט: אפילו אלך יותר אחורה, להחלטה 1587 שייצרה את המדיקליזציה שקורית פה בישראל.
יובל לנדשפט: שכולם אומרים שקורה פה אירוע בישראל שלא קורה כמעט באף מדינה בעולם, בואו נודה.
יובל לנדשפט: האירוע הזה של קנאביס רפואי, שמגודל ומיוצר ברמה גבוהה מאד, מנופק למטופלים, לבתי מרקחת, רופאים שהוכשרו בבתי הספר לרפואה ומנפקים להם את הרשיון.
יובל לנדשפט: אין את זה.
יובל לנדשפט: מצד שני אנחנו כמשרד בריאות, כמו שאנחנו לא חושבים שניתן לאשר שימוש בתרופה בתור תשתית מדעית מתאימה לבטיחות ויעילות, צריך לזכור, כך גם לגבי קנאביס.
יובל לנדשפט: ועכשיו כשאני מחבר אותם, כשהתחילה החלטה 1587, ליצירת המדיקליזציה, ואותם כללי איכות נדרשים.
יובל לנדשפט: דרך אגב שכולם חלק.
יובל לנדשפט: אמרה ההחלטה – "ייצוא לא".
יובל לנדשפט: הממשלה אמרה.
יובל לנדשפט: אנחנו הרי פקידי ממשלה, עושים מה שהיא אומרת.
יובל לנדשפט: ואמרה ההחלטה – לא.
יובל לנדשפט: יבחנו את נושא הייצוא.
יובל לנדשפט: התכנסה באמת ועדה, בחנה את נושא הייצוא, ולאחר מכן הוחלט שהייצוא יהיה רק של מוצרי קנאביס מוגמרים כמו שהולך בגלל שיקולים רבים שעלו על שולחן הממשלה דאז, כשהיא קיבלה את החלטה 4490 לאפשר, בהתחלה רק לפתוח את הייצוא.
יובל לנדשפט: ובעקבותיהם דרך אגב היא החליטה לפתוח את הייצוא רק למוצרי קנאביס מוגמרים.
יובל לנדשפט: לא לזרעי מכלוא, לא לחומרי גלם, חומרי גלם בצובר, זרעים, ייחורים.
יובל לנדשפט: למעשה, כל דבר שמופק מקנאביס, בין אם הוא תחת התקינה הישראלית ובין אם לאו, דבר שהוא מאד מאד תקדימי, למעשה יצרנים יכולים על פי החלטת ממשלה 224 לייצר משהו שלא הוכחו בו בטיחות ויעילות, כי אנחנו אחראים כמשרד הבריאות על בריאות הציבור, ולא הוכחה לא בטיחותו ולא יעילותו של המוצר או מוצרים אחרים, לייצר אותו ולשווקו לחו"ל למעשה בלי שום בדיקות, תחת ההחלטה 224 שפתחה את האפשרות הזו.
יובל לנדשפט: דרך אגב, אמרנו כולל אם זה לא המוצר ואפילו אם זה אותו המוצר רק ארוז אחרת, לכן הוא נקרא מוצר אחר, אז כאן לא צריך הפרדות.
יובל לנדשפט: וגם פתרנו את זה בכלל לפני החלטת הממשלה.
רם שפע: אני רוצה רגע שנחתור לסיום הסשן הזה, כי אני מניח שמה שיקרה זה שנחזור ליעל ואני שומע שגם יפעת קריב רוצה להתייחס, ואז הם יחזרו, אז אני אומר - בואו נייצר את הפינג-פונג הזה.
שרונה עבר הדני: אז אולי באמת נסכם נושא אחד.
שרונה עבר הדני: אז הסוגייה הראשונה – מוצרי הקנאביס הם לא תכשירים.
שרונה עבר הדני: כל עוד לא יירשמו, הסכם ACAA לא יכול לחול עליהם, ולכן משרד הכלכלה עושה את המשימה הברוכה והחשובה שהם עושים – לנסות לייצר הכרה הדדית ייחודית לנושא הזה.
שרונה עבר הדני: אבל הסכם ACAA – צר לנו.
רם שפע: אני מבין.
רם שפע: רגע לפני שנחזור אליה ונתייחס ספציפית לנושא הזה שהוא בליבת העניין, אני רוצה גם להתייחס לסוגייה - - -
שרונה עבר הדני: והנובע מזה, הסאבטקסט שחוזר מכל הכיוונים, בסופו של דבר אירופה ככל הנראה, במיוחד אם המטרה היא פארמה – כלומר בתחום הבריאות, לא מחפשת מוצר לא מפוקח.
שרונה עבר הדני: היא מחפשת מוצר עם תנאי איכות ומפוקח, והקושי האמיתי זה הכרה בפיקוח שלנו, לא בתקנים שלנו.
רם שפע: מה קורה עכשיו, רגע נצא מישראל, בין איטליה לצרפת, להולנד לגרמניה?
שרונה עבר הדני: הם בתוך האיחוד האירופי, זה different game.
רם שפע: בסדר, אבל מבחינתך מחר בבוקר למה שלא ניכנס גם למשחק הזה בדיוק באותה מידה?
שרונה עבר הדני: כי אנחנו לא חלק מהאיחוד האירופאי.
שרונה עבר הדני: בין מדינות אירופה - ומשרד הכלכלה יוכל לדייק אותי - אבל בינן לבין עצמן יש את ההסדרים של האיחוד האירופי.
רם שפע: אנחנו יכולים בהרבה הקשרים, ואנחנו עושים את זה, להיכנס להסדרים של האיחוד האירופי.
שרונה עבר הדני: בשביל זה צריך להיכנס, אבל כרגע אנחנו לא.
שרונה עבר הדני: יש לנו את הסכם ACAA - - -
רם שפע: אבל אתם בעמדה שלכם כמשרד הבריאות, אם אנחנו כמחוקקים ננסה למצוא את הדרך, ותכף משרד הכלכלה יתייחס, ננסה לייצר מציאות כזו, מה העמדה שלכם?
יובל לנדשפט: אנחנו חותרים לזה גם.
רם שפע: השאלה אם החתירה הזו היא הדרך.
רם שפע: אני לא בטוח.
שרונה עבר הדני: זה מה שמשרד הכלכלה רוצה בסופו של דבר.
רם שפע: אני מבין, אני רק לא בטוח שזו הדרך היחידה לעשות את זה.
רם שפע: יכול להיות שאפשר - - - יש לך עמדה בעניין הזה, כלומר יש דרך אחרת לעשות את זה?
מיכל נידם וקסמן: קודם כל, אנחנו ביצענו מספר בדיקות, גם מול האיחוד האירופי וגם מול כל מדינה בנפרד, וכמובן שנבחר בדרך הכי טובה והכי נכונה.
רם שפע: יש לנו עוד הרבה סוגיות, אבל זאת סוגיית הליבה אז אני רוצה להתייחס אליה.
רם שפע: יפעת קריב מ'תיקון עולם'.
רם שפע: חברת הכנסת לשעבר, יש לציין.
יפעת קריב: אני ממש ממש מבקשת לברך את הדיון הזה.
יפעת קריב: דיון כל כך חשוב לתעשייה, כי מעבר להרבה מאד דיונים שבאמת חשובים שמתקיימים בפן של המטופלים, כולנו נמצאים במצב שהייצוא זה הנושא הכי חשוב לנו, אז אני רוצה לברך באמת אותך, להגיד תודה למשרד הבריאות ולמשרד הכלכלה.
יפעת קריב: אני אהיה לא ארוכה כי יש פה גם את גדי מ'פאנקסיה' ואת יוגב מ'שיח', ועוד כמה שרוצים לדבר, אבל אני אגיד כמה משפטים חשובים.
יפעת קריב: ראשית, חשוב לציין, ישראל היא יבואנית הקנאביס הרפואי מספר אחד בעולם.
יפעת קריב: איך זה שכל כך קל לנו לייבא וכל כך קשה לנו לייצא?
יפעת קריב: 50 אחוז מהתוצרת שנמכרת היום בישראל בשוק החוקי היא תוצרת מיובאת, חמישים אחוז.
יפעת קריב: כעשרים טון.
יפעת קריב: אז זה אומר שכל שאר המדינות נורא קל להן לייצא.
יפעת קריב: למה קל לייצא בקנדה?
יפעת קריב: למה קל לייצא בפורטוגל?
יפעת קריב: למה קל לייצא באפריקה?
יפעת קריב: ולמה כל כך קשה לייצא בישראל?
יפעת קריב: זאת השאלה שלי.
יפעת קריב: איך זה יכול להיות שהרגולטור הישראלי מעמיס כל כך הרבה מלל וכל כך הרבה "צריך את זה, וצריך את זה, וצריך את זה", אבל בשאר מדינות העולם פשוט מייצאים.
יפעת קריב: ישראל מאבדת את היתרון היחסי שלה.
יפעת קריב: בכל יום שאנחנו לא מייצאים, יש פגיעה אדירה בתעשייה הישראלית.
יפעת קריב: כל המדינות מעודדות ייצוא.
יפעת קריב: בקנדה הממשלה כל היום חושבת איך לעודד ייצוא, למה?
יפעת קריב: זה מכניס מקומות עבודה, זה מייצר מסים, בטח בעידן של קורונה בעולם.
יפעת קריב: בישראל רק מסבירים לנו כמה זה קשה, כמה צריך עוד אישור ועוד אישור ועוד אישור.
יפעת קריב: כל המפעלים פה מאד מאד מתקדמים.
יפעת קריב: יש פה תעשייה שממש מתקדמת, לכלל המפעלים בישראל.
יפעת קריב: אנחנו מרגישים שקושרים לנו את הידיים והרגליים בפן של הייצוא.
יפעת קריב: אנחנו בשלים לייצא.
יפעת קריב: אנחנו לא מצליחים לייצא.
יפעת קריב: כיום בישראל, נכון להיום בבוקר, אין ייצוא מסחרי ממדינת ישראל.
יפעת קריב: קילוגרמים בודדים.
יפעת קריב: אם יובאו לישראל כעשרים טון, יוצאו מישראל בערך 250 קילוגרם.
יפעת קריב: אלה המספרים.
יפעת קריב: תנו לנו פתרונות.
יפעת קריב: כל החסמים שיעל שכטר העלתה בשם התאחדות התעשיינים, אלה חסמים שניתן לפתור אותם לאלתר.
יפעת קריב: הם לא דורשים הרבה דיונים, הם לא דורשים הרבה שנים של עבודה.
יפעת קריב: אפשר להחליט שעוד השנה הזאת, עד סוף דצמבר, פותרים לפחות 50% מהם.
יפעת קריב: אני רוצה להגיד באמת, אני לא רוצה לחזור על דברים שאמרו, אבל גם נושא ההקרנות וגם נושא חומרי ההדברה, וגם ההכרה בקנאביס כתרופה הם דברים פשוטים.
יפעת קריב: בואו נקיים עליהם דיון, אני מבקשת ממך.
רם שפע: את יכולה להתייחס לנושא של הכרת הקנאביס כתרופה?
יפעת קריב: גדי מפאנקסיה יסביר לכם בדיוק איך זה מוגדר היום בגרמניה וב- EU GMP.
יפעת קריב: זה נקרא Herbal Medicine, יש לזה הכרה.
יפעת קריב: בישראל זה נמצא כסמים מסוכנים, בדיוק כמו ה- CBD, שכולנו יודעים שהוא "סופר-פוד", והוא עדיין יושב בתוך התקן של הסמים המסוכנים.
יפעת קריב: יש היום בתוך התרופות בישראל הרבה מאד תרופות שהן סוג של סמים מסוכנים.
יפעת קריב: מורפיום, אופיאטיות, פסיכיאטריות שהזכירו כאן.
יפעת קריב: אנחנו יודעים להתמודד איתן.
יפעת קריב: למה פתאום בקנאביס, שהוא מוכר כתרופה, לא יודעים להתמודד בישראל?
יפעת קריב: צריך לאמץ את תעשיית הפארמה, צריך לאמץ דברים שכבר קיימים פה.
יפעת קריב: זה יכול להיות הרבה יותר פשוט.
יפעת קריב: אז אני באמת מבקשת שהנושא של ההקרנות, של ההכרה, לעשות לזה אם אפשר לוחות זמנים, שלא ניפגש פה עוד חצי שנה או עוד שנה.
יפעת קריב: אם אפשר לקבוע כבר דיון המשך עוד חודש, לראות איך מתקדמים.
יפעת קריב: הייצוא חשוב לכלל מדינת ישראל.
יפעת קריב: ומשפט אחרון, חשוב לי תמיד להתייחס למטופלים ולתת את זכות הדיבור גם לאחרים – אם יהיה ייצוא משמעותי ממדינת ישראל, המסים והכסף שייכנסו למדינה יוכלו בהחלט ללכת חלקם למימון ציבורי לתרופות למטופלים, וכמובן לטובת המו"פ.
יפעת קריב: אז אלה באמת המטרות העיקריות – להקל על המטופל הישראלי, ולייצא את כל הידע הטכנולוגי והקליני שיש למדינה החוצה.
יפעת קריב: כל המפעלים בארץ מוכנים ובשלים.
יפעת קריב: הידע כאן.
יפעת קריב: משפט אחרון – אנחנו נאלצים היום כולנו לעבוד בחו"ל, וזה פשוט חבל לתעשייה הישראלית.
יפעת קריב: כאב גדול.
רם שפע: תודה רבה יפעת.
רם שפע: אני מודה שאני לא מצליח לרדת לסוף דעתו של הפער הזה בין מה שיפעת אומרת על זה שבכל העולם זה קל וההגדרה כצמח, לבין מה שאתם מתארים.
יובל לנדשפט: העולם גדול.
יובל לנדשפט: ונהלי הייבוא, היא מדברת על הייבוא, למה בכל העולם זה קל?
יובל לנדשפט: והתשובה היא – נהלי הייבוא בישראל דורשים ממי שרוצה לייבא שהמוצר המיובא יהיה שקול באיכותו לזה הנדרש בישראל.
יובל לנדשפט: שקול.
יובל לנדשפט: לא יותר, גם לא פחות, אני אומר ליפעת.
יובל לנדשפט: בתחילת הדרך, אמנם ניתנו הקלות רבות, ליצרנים בישראל.
יובל לנדשפט: זה היה בתחילת היציאה למדיקליזציה, עת ממש פרוץ הקורונה, ומנכ"ל משרד הבריאות עשה שקלול הסיכונים והאיזונים כיוון שהתבטא פה חוסר, היתה עלייה גדולה במספר המטופלים ולא מספיק ייצור מקומי, ואז החליט מנכ"ל משרד הבריאות להוריד את דרישות האיכות מתוצרת ישראל לתקופה מסוימת תוך כדי לקיחת סיכון כי אמרתי הרי הנהלים כדי לקבוע איכות מסוימת, זה אז היה.
יובל לנדשפט: אבל כבר לא עוד, למעלה משנתיים.
יובל לנדשפט: קנאביס והבאתי לכאן גם את נוהל הייבוא.
רם שפע: רגע, אבל מעבר לייבוא, אני מבין את מה שאתה מסביר, מה צריך לקרות מחר בבוקר כדי שזה ישתנה?
יובל לנדשפט: אי אפשר לחסום ייבוא.
יובל לנדשפט: היום החוק לא מאפשר להגביל ייבוא.
רם שפע: החוק מאפשר ועוד איך להגביל ייבוא.
רם שפע: אני יכול לתת לך את כל הדוגמאות החקלאיות בישראל על הגבלה במכסות.
רם שפע: אני מכיר את זה קצת מהרפורמה בחקלאות ממש בחודשים האחרונים.
רם שפע: אז יש מלא דרכים לעשות את זה.
רם שפע: אני לא אומר שמחר בבוקר להגביל את כל הייבוא זה דבר נכון, אבל ודאי לייצר הגבלות.
רם שפע: גם באיחוד האירופי, אפרופו, אנשים אומרים כל הזמן סיסמאות "זה אירופה, שוק חופשי", וודאי בהקשר של חקלאות, לא קשור רק לקנאביס.
רם שפע: יש הסכמים הדדיים באיחוד האירופי על הרבה מאד הגבלות כדי לשמור על חקלאות.
רם שפע: אז בהקשר הזה, גם בדבר הזה יש לנו את כל הכלים המשפטים והרגולטוריים לעשות את זה.
רם שפע: צריך להחליט אם רוצים, אבל יש את הכלים.
שרונה עבר הדני: אפשר לייצר את זה, זה דורש היפרדות חקיקתית.
רם שפע: אין בעיה, אנחנו פה בכנסת.
שרונה עבר הדני: אפשר, אבל זה עניין של מדיניות, אם מדינת ישראל רוצה לחסום את הייבוא.
רם שפע: לא צריך לחסום, קודם כל אפשר לייצר הסדרים והגבלות.
שרונה עבר הדני: אבל השאלה למה כל כך קל לייבא וכל כך קשה לייצא?
שרונה עבר הדני: כי משרד הבריאות, מדינת ישראל קבעה מה התנאים כדי לייבא לתוכה, וכל מי שעומד בתנאים האלה עושה את זה.
רם שפע: את זה אני מבין, אני שואל יותר על מה שהמשרד קבע ביחס לייצוא.
רם שפע: שם הפער הגדול כרגע, בואי נתמקד בו.
רם שפע: אם יהיה יותר ייצוא, נראה לי שיהיה פחות צורך להגביל ייבוא.
שרונה עבר הדני: בסופו של דבר הקושי העיקרי של הייצוא ואני חושבת שזה עובר כחוט השני, הוא העובדה שהגורם המייבא רוצה תקן כלשהו, שהתקן, אני מזכירה, זה הגורם המפקח המוסמך.
רם שפע: אני מבין, אבל אפשר לשנות את התקן.
רם שפע: אתם לא צריכים להסביר לי מה המצב, אני שואל אתכם מה צריך - - -
שרונה עבר הדני: אבל זה לא משנה את התקן, אנחנו עדיין לא מוגדרים כגורם מפקח מוסמך לדבר הזה, ועל זה בדיוק משרד הכלכלה עובד.
רם שפע: משרד הכלכלה, אם אני מבין, מייצר קשר עם הגרמנים.
רם שפע: אחלה זה נחמד, זה יכול לקחת זמן, הם מדינה אחת.
רם שפע: אם יש לנו אפשרות באמצעות חקיקה או באמצעות תקנות של משרד הבריאות לשנות את זה, אני רוצה לשמוע.
רם שפע: האם זה אפשרי?
שרונה עבר הדני: שום דבר.
שרונה עבר הדני: זה חוזר לזה.
שרונה עבר הדני: תקן יש לו שני חלקים.
שרונה עבר הדני: יש לו את ההוראות שלו, אבל בהקשר שבו אנחנו מדברים יש גם את הגורם המפקח המוסמך.
רם שפע: אני מבין, אבל אתם משרד הבריאות.
רם שפע: אתם יכולים לשנות את זה.
שרונה עבר הדני: אבל אנחנו לא גורם, מבחינת אירופה אנחנו לא יכולים לכפות עליהם להכיר בנו כגורם מפקח מוסמך לעניינם.
רם שפע: אתם יכולים להגדיר שאנחנו נהיה חלק מהתקן האירופי?
שרונה עבר הדני: אם אירופה לא מכירה בזה - - -
רם שפע: לא, זה לא מה ששאלתי.
רם שפע: שאלתי אם אתם יכולים להגדיר את זה.
רם שפע: אחרי זה נראה מה האירופאים אומרים.
שרונה עבר הדני: לא, שוב, אנחנו לא יכולים להגיד לאירופה: "אנחנו המפקח שלכם".
רם שפע: אני שואל שאלה די פשוטה.
רם שפע: האם אתם יכולים, ככל שאמרתם שאתם חושבים שזה נכון, להחליט שפה בישראל התקינה שהאירופאים משתמשים בה היא מה שחלה פה.
רם שפע: אחרי זה נראה אם הם מאמצים את זה, אם הם מכירים בזה.
רם שפע: אבל בואו נתחיל בלהגיד את זה, האם אתם יכולים לעשות את זה?
רם שפע: טכנית, האם משרד הבריאות יכול?
שרונה עבר הדני: לצורך העניין, אם התקינה כאן היתה גרועה יותר מהתקינה האירופאית - - -
רם שפע: אני ממש באמת שואל שאלות פשוטות.
רם שפע: האם למשרד הבריאות יש אפשרות להגדיר שהתקן האירופי יהיה מה שחל גם פה.
שרונה עבר הדני: איזה תקן אירופי?
רם שפע: כל מה שקשור לייצוא ולהסכמים שיש ביניהם.
רם שפע: מה התשובה אבל?
יובל לנדשפט: סליחה, חבר הכנסת.
יובל לנדשפט: כל מי שרוצה לייצא, לא צריך אפילו את התקן הישראלי.
יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר תחת ה- EU, ולייצאו.
יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר אפילו בלי שום תקן, בלי תקן EU GMP.
יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר מוצר לא מפוקח לחלוטין ולייצא אותו.
יובל לנדשפט: את זה קבעה החלטה 442.
יובל לנדשפט: שנית, מי שרוצה להחיל על עצמו תקן EU GMP יכול.
יובל לנדשפט: לנו, ליק"ר, או למשרד, אין יכולת להכניס תחת מטריית ה- EUGMP, נקרא לה מטריית ה- ACAA.
יובל לנדשפט: נשמח מאד אם נקבל חוקית את היכולת.
רם שפע: לא הבנתי, חייבים לעשות תיקון חקיקה, או שלמשרד יש את היכולת?
רם שפע: זה מה שאני שואל, אני שואל שאלה משפטית חוקתית.
שרונה עבר הדני: שוב, אנחנו אומרים את אותו דבר וזו באמת נקודה שקשה - - - לפני החלטת הממשלה האחרונה, אנשים היו חייבים לפעול רק לפי הנהלים של משרד הבריאות.
שרונה עבר הדני: עכשיו, לצורך העניין, יכולים לייצר ויש מפעל שיאמץ איזה תקן שהוא רוצה.
שרונה עבר הדני: מותר לו.
שרונה עבר הדני: איזה תקן שהוא רוצה ובוא שנייה נשים בצד את הנושא של הפרדת פסי הייצור.
שרונה עבר הדני: נניח שאפילו באותו מפעל ייעשה שני פסי ייצור אחד ליד השני או אחד מעל השני.
יובל לנדשפט: ויותר מכך, לא ייצר עבור ישראל אלא רק לייצוא.
שרונה עבר הדני: יקים מפעל שמיועד רק למוצרי ייצוא, אז ככה הנושא של ההפרדה הופך לפשוט.
שרונה עבר הדני: עדיין, מבחינת האירופאים, זה לא מספיק כי אין את הגורם המפקח.
שרונה עבר הדני: הגורם המפקח המוכר על ידם.