GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן רוט איטח: אמרתי, בשילוב, זה חייב להיות משולב.
רם שפע: נכון, נכון.
רם שפע: אנחנו מסכימים.
רם שפע: אני איתך, אני איתך.
רם שפע: אני מחזק את מה שאת אומרת.
ענבר בזק: נשמע שהחקיקה בסדר.
ענבר בזק: הבעיה היא האכיפה, לא החקיקה.
רם שפע: נכון, אבל גם בתוך חקיקה יש כל מיני כלים לייצר סמכויות אכיפה גבוהות יותר.
רם שפע: הקצאת משאבים בתוך חקיקה.
רם שפע: לא הייתי מעורה.
רם שפע: אנשים עם הרבה יותר ניסיון משלי הובילו את החקיקה הזאת.
רם שפע: אבל אני אומר, יכול להיות שהיא חסרה את החלק הזה, ואז כשלמשטרה או למשרד הבריאות אין משאבים ואין תקציבים לייצר אכיפה, אז יש להם בתעדוף עבירות משמעותיות יותר, אם אפשר להגדיר זאת כך.
רם שפע: ננצל את הדקה האחרונה – אם יש עוד מישהו פה או בזום שיש לו משהו קריטי לומר, אז בבקשה, אנחנו מאפשרים פה.
רם שפע: ד"ר אפללו רוצה להגיד משהו קריטי.
רם שפע: ואם היא תהיה מאוד קצרה, אז גם הנהגת ההורים.
אפרת אפללו: רציתי להגיד, איך שכחתי את הדבר הכי חשוב שיצא לפועל בשבועיים האחרונים – קמפיין למניעת עישון בבני נוער עם כוכבי רשת, קמפיין משותף של משרד הבריאות, משרד המשפטים, הקרן לתובענות ייצוגיות.
אפרת אפללו: אני בטוחה שראיתם.
אפרת אפללו: עבדנו עליו בחצי השנה האחרונה והוא בהחלט פונה לבני הנוער.
אפרת אפללו: אתה מכיר?
רם שפע: עשיתם את זה כל כך טוב, שזה הגיע רק לבני נוער.
רם שפע: האמת שראיתי.
אפרת אפללו: אז אני עכשיו שולחת לך בווטסאפ.
רם שפע: תשלחי לי בווטסאפ.
רם שפע: נשמע, בבקשה, את הנהגת ההורים.
רם שפע: אורי וינוקור, משפט לסיום.
רם שפע: תיכף ייכנסו לפה - - -
יהודה גליק: פקחים.
יהודה גליק: יש אכיפה.
רם שפע: אתה תראה שזה מה שיקרה, דקה מעכשיו מישהו פותח את הדלת.
רם שפע: אבל אנחנו נחכה עד שהם ייכנסו.
אורי וינוקור: תודה רבה על הדיון החשוב הזה.
אורי וינוקור: אני רוצה להוסיף רק נקודה אחת ביחס לכל מה שנאמר פה, וגם למה שאמרה הגברת ממשרד החינוך.
אורי וינוקור: אנחנו מוצאים היום עישון בכיתה בזמן שיעורים.
אורי וינוקור: מאחר שהסיגריות האלה לא פולטות ריח, לא פולטות עשן וגם נראות מאוד תמימות, זה קורה בהרבה מאוד בתי ספר.
אורי וינוקור: רק השבוע הבן שלי שלומד בתיכון סיפר על אירוע כזה אצלו בכיתה.
אורי וינוקור: אז הסברה היא טובה וחשובה, וחוזר מנכ"ל הוא חשוב, אבל כשהמורים לא מודעים, המנהלים לא מודעים, כמו שאמר גם עילי ממועצת התלמידים, אז גם אין אכיפה.
אורי וינוקור: חוזר מנכ"ל מאפשר לאכוף בתוך בתי הספר, מה שאולי אי אפשר לעשות בחוץ, ואפילו את זה לא עושים.
אורי וינוקור: אין ספק שאכיפה חייבת לקרות בכל מקום, והתקנות שמאפשרות לזה לקרות חייבות לקרות, אבל בואו נתחיל לפחות איפה שאפשר.
אורי וינוקור: בתוך בתי הספר אפשר לעשות גם הסברה קריטית, גם הסברה לצוותים, וגם אכיפה בתוך בתי הספר.
רם שפע: אני מסכים איתך.
רם שפע: אני רק אגיד שאמרה נציגת המשטרה, אם יהיו תלונות, המשטרה תטפל.
רם שפע: אבל גם משרד החינוך יכול להציף כמה מקרים, יהיו כמה פניות כמו בכל דבר, תהיה הרתעה, הם מדברים אחד עם השני, הם מעלים באינסטגרם את זה שהמשטרה הגיעה לאחד התלמידים.
רם שפע: ככה זה עובד.
רם שפע: אם זה לא יקרה בכלל, אז כמובן שלא תהיה הרתעה.
קריאה: המשטרה לא "תלך" על הילדים.
קריאה: צריך "ללכת" על מי שמוכר, על מי שמכניס את זה - - -
ענבר בזק: האכיפה בבתי ספר יכולה להיות בענישה בבית ספר - - -
רם שפע: יש הרבה כלים.
קריאה: לאכוף על הילדים?
קריאה: ! הילדים הם קורבנות פה - - -
רם שפע: אני מסכים שהסיפור הוא מי שמוכר.
רם שפע: ברור לגמרי שהדגש הוא שם, אבל עדיין, זה עוד כלי.
רם שפע: אנחנו צריכים לסיים למרות שאף אחד לא נכנס לפה להגיד לנו את זה.
רם שפע: אבל אנחנו נכבד את כללי הכנסת.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מישהו מהמועצה הישראלית למניעת עישון רוצה לדבר חצי דקה.
רם שפע: אוקיי, ממש משפט לסיכום.
רם שפע: עמוס, בבקשה, משפט.
עמוס האוזנר: תודה רבה לכם.
עמוס האוזנר: הבעיה האמיתית שיש לנו כאן היא שאין לשר הבריאות סמכות על לעסוק בכל נושאי מניעת עישון.
עמוס האוזנר: יש לו סמכות כזאת לפי פקודת בריאות הציבור (מזון).
עמוס האוזנר: זאת פקודה מנדטורית.
עמוס האוזנר: אנחנו בפיגור של 40 שנה.
עמוס האוזנר: שנית, אין תקנות לפי החוק לאיסור הפרסומת והגבלת השיווק מאז 1983.
עמוס האוזנר: שנבין על מה אנחנו מדברים.
עמוס האוזנר: זהו דבר חיוני ביותר.
עמוס האוזנר: ואני קורא עכשיו לכנסת לתת סמכות על למשרד הבריאות.
עמוס האוזנר: משרד הבריאות רצה לאסור בכלל על הייבוא של הסיגריות האלקטרוניות בשנת 2014.
עמוס האוזנר: בג"ץ אמר לו, אין לך סמכות.
עמוס האוזנר: מצד שני, אותו שופט אמר גם כן, אם משרד הבריאות יאסור על ייבוא הסיגריות האלקטרוניות, אני אכבד את זה ואקבל את הסמכות שלו.
רם שפע: תודה רבה לך על הדגשים החשובים.
רם שפע: אנחנו ממש חייבים לסכם.
רם שפע: שאני אסכם?
ענבר בזק: תסכם אתה, ורק תגיד מה השלב הבא.
רם שפע: אני מסכם את הדיון.
רם שפע: תודה רבה לכל מי שהשתתף.
רם שפע: נראה לי ברור באופן מאוד מובהק שהאכיפה היא הדבר הכי בעייתי פה, הפער הכי גדול בין חקיקה יחסית טובה לבין העובדה שהתופעה הזאת רק מתרחבת.
רם שפע: אני חושב שאנחנו צריכים לוודא – או שמשרד הבריאות מביא לפה חקיקה מהירה או שאנחנו נוביל חקיקה שתייצר כמה תיקונים, גם בהקשר של הטעמים, גם בהקשר של סמכויות אכיפה, גם בהקשר של מתן כלים למשרד הבריאות.
רם שפע: אנחנו ניצור קשר עם משרד הבריאות.
רם שפע: זה גם חינוך וגם אכיפה שם כדי להבין כמה זה בשל, כי יש הרבה תהליכים שמשרד הבריאות אמור לעשות רגע אחרי התקציב.
רם שפע: ואני גם לוקח את מה שאמרה גב' איטח.
רם שפע: אנחנו צריכים לייצר שיתוף פעולה עם משרד החינוך.
רם שפע: האכיפה, הפרסום וההסברה צריכים להיות תהליך אחד.
רם שפע: זאת הדרך היחידה בכל מה שאנחנו נתקלים בו שקשור לבני נוער, יחד עם מועצת התלמידים והנהגת ההורים.
רם שפע: כשעושים תהליכים מקיפים של מלקחיים, זאת הדרך הכי טובה.
רם שפע: תודה רבה, חברת הכנסת בזק, על היוזמה.
רם שפע: תודה רבה חברת הכנסת מזרסקי על הנוכחות לראשונה.
רם שפע: אני נועל את הדיון הזה.
רם שפע: אנחנו נעקוב אחרי זה.
רם שפע: תודה רבה גם לך, שירה כסלו.
רם שפע: חבר הכנסת לשעבר, תודה רבה לך, יהודה גליק היקר.
רם שפע: ברוכים הבאים גם לכל מי שאיתנו בזום.
רם שפע: תודה רבה למי שמכבד אותנו בנוכחותו וגם למי שבזום, אנחנו מתחילים באיחור קליל, נאלצתי להיות בוועדת הכנסת, אבל הנה אנחנו פה.
רם שפע: אנחנו בעצם אחרי תקופה ארוכה שרצינו לדון בסוגיית ייצוא הקנאביס אחרי כמה דיונים שעשינו פה בהקשרים רחבים יותר של הקנאביס, היום התכנסנו כדי לדון בסוגיית הייצוא, שכמובן משליכה על הרבה מאד דברים.
רם שפע: וכמו שאני אומר בכל הזדמנות שקשורה לדיונים על הקנאביס, זה הכל נוגע בהכל.
רם שפע: ההפרדות שאנחנו עושים בדיונים או בחקיקות או בדיווחים התקשורתיים, הן במובן מסוים בעיניי גובלות, כי כל הסוגיות נוגעות אחת בשנייה.
רם שפע: זה נכון גם על האופן שבו משרדי הממשלה צריכים לגעת בדברים, וזה נכון גם עלינו כמחוקקים.
רם שפע: יצא לי השבוע, ואני שמח על כך, כי כך דיונים בכנסת אמורים להתנהל, שלקראת הדיון שוחחתי כמעט עם כל המשרדים הרלוונטיים וגם עם כל הגופים בשטח, התעשיינים, כל מי שהנושא נוגע לו, ואני שמח על כך מאד.
רם שפע: יש פערים גדולים בין מה שאני שומע מנציגי הממשלה לבין השטח, זה בסדר, זה תפקידה של הכנסת, לנסות לעמוד על הפערים האלה ולראות לרגע איפה האמת, היא תמיד אמורפית וזה בסדר, אבל אנחנו צריכים לגלות אותה כי בסופו של דבר המטרה, ודאי כרגע, בהיבט של המטופלים והמטופלות, יש לנו 100 אלף אזרחים שצריכים לקבל מאיתנו כנציגי הציבור שירות טוב יותר, מחיר טוב יותר, זנים טובים יותר, שירות טוב יותר.
רם שפע: אבל בשביל זה גם המגדלים וגם המשווקים צריכים שיהיו להם תנאים טובים יותר, אמצעים טובים יותר, רגולציה מותאמת יותר, הכל בא ביחד.
רם שפע: והדבר הזה כרגע, יש עבודה גדולה במשרד הבריאות כבר הרבה שנים, יש אנשים שעושים עבודת קודש כדי לגרום לזה לקרות, ועדיין אנחנו צריכים לשפר את המציאות, אני חושב שעל זה כולנו צריכים להסכים.
רם שפע: ועוד בכלל לא התחלתי לדבר על כל מה שקשור לייצוא ולמתח הגדול שיש בין מה שקורה לישראל לבין מה שקורה באירופה, ובעקבות זאת גם היתה החלטת ממשלה שהוצמדה להחלטות שהיו בליל התקציב בסופו של דבר, בקריאה הראשונה.
רם שפע: זה לא משהו שהגיע לפה, הרבה שאלו אותי זה לא היה חלק מחוק ההסדרים, אלא החלטת ממשלה במסגרת הסמכות של הממשלה לקבל החלטות שלא היו קשורות לחוק ההסדרים, אבל כמובן יש לזה משמעויות אחרות שהיום אנחנו נדון בהן.
רם שפע: רצינו שמנכ"ל משרד הכלכלה יהיה פה, אני מבין שנבצר ממנו, גם זה קורה.
רם שפע: אבל אנחנו שמחים שאת פה, ונציגים נוספים של המשרד - מיכל נידם וקסמן, מנהלת אגף סיוע לתעשייה, בבקשה, יש לכם גם מצגת.
רם שפע: אני רק אגיד לפני שאני נותן לך את זכות הדיבור, אנחנו ננסה לעשות איזון בין מי שפה לבין מי שבזום, כדי שלא יהיו קודם כל המשרדים ואז כל הציבור, אלא מן פינג-פונג שכזה.
מיכל נידם וקסמן: בוקר טוב, אדוני היו"ר.
מיכל נידם וקסמן: בוקר טוב לכולם.
מיכל נידם וקסמן: שמי מיכל נידם וקסמן, מנהלת אגף כלי סיוע לתעשייה במשרד הכלכלה.
מיכל נידם וקסמן: היום אנחנו נתמקד בנושא ייצוא קנאביס רפואי, משהו שאנחנו מתעסקים בו כבר לא מעט שנים ומקדמים אותו.
מיכל נידם וקסמן: אז נדבר על סדר היום.
מיכל נידם וקסמן: אז אנחנו נדבר בעצם קודם כל על החשיבות והפוטנציאל הכלכלי של תעשיית הקנאביס הרפואי בישראל, פעילות משרד הכלכלה והתעשייה במסגרת הקידום והייצוא, וחסמים שעדיין קיימים כיום בפני תעשיית הקנאביס הרפואי.
מיכל נידם וקסמן: אז קודם כל ישראל, זה אנחנו יודעים, היא מהמדינות המובילות בייצור, מחקר ופיתוח כבר מאז שנות השישים, יעיד פה יובל לנדשפט.
מיכל נידם וקסמן: בעצם פרופ' משולם בשנות השישים שפיתח את התחום הזה, ואנחנו מהמובילים בעולם בכל מה שקשור לקנאביס רפואי.
מיכל נידם וקסמן: היום תעשיית הקנאביס המקומית צומחת בכ- 30% מדי שנה, עם היקף מכירות שנתי של למעלה מ- 700 מיליון ש"ח ל- 2020, לפי נתוני אגף התקציבים באוצר.
מיכל נידם וקסמן: הפוטנציאל הכלכלי, ופה אנחנו מאד שמרנים, של התעשייה בישראל מוערך בלמעלה מ-2 מיליארד דולר בשנה.
מיכל נידם וקסמן: וכבר היום פוטנציאל הייצור של תעשיית הקנאביס גדולה משמעותית, אנחנו מדברים על בין 200 ל- 250 אחוז יותר מהצריכה המקומית.
מיכל נידם וקסמן: במסגרת הפעילות שלנו, של משרד הכלכלה והתעשייה בתחום הקנאביס הרפואי, אנחנו מרכזים ומנהלים את הוועדה הבין משרדית לייצוא קנאביס רפואי.
מיכל נידם וקסמן: משתתפים בוועדה נציגי המשרדים: בריאות, אוצר, בטחון פנים, משפטים וחקלאות, וכן נציגים מטעם המשטרה.
מיכל נידם וקסמן: בעצם מטרת הוועדה היא להציף בפני חברי הוועדה את כל החסמים שקיימים כיום בשוק, לתת סטטוס מצב ולתת גם המלצות לוועדה איפה אנחנו יכולים לקדם את הייצוא.
מיכל נידם וקסמן: כמובן שאנחנו ניזונים מהפידבק והשיח השוטף שאנחנו מנהלים עם חברות הקנאביס הרפואי - התעשייה.
מיכל נידם וקסמן: הובלנו יחד עם שותפינו, המשרדים השונים – משרד האוצר, הבריאות וכל יתר המשרדים תיקון בהחלטת ממשלה 4490, במסגרת חוק ההסדרים.
מיכל נידם וקסמן: תכף אני גם אתמקד בזה וארחיב על הנושא כי זה חשוב.
מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מנהלים בתוך מנהל סחר חוץ, יחד עם משרד הבריאות, מגעים בילטרליים עם מדינות אירופאיות לצורך קידום הכרה בתקינה הישראלית הקיימת כיום.
רם שפע: את יכולה להגיד כמה מילים על השיח הזה?
רם שפע: עם מי?
מיכל נידם וקסמן: ודאי.
מיכל נידם וקסמן: אנחנו התחלנו בשיח עם הגרמנים.
מיכל נידם וקסמן: הגרמנים הוגדרו על ידי הרבה מאד חברות כשוק יעד מרכזי לכל נושא הקנאביס הרפואי, ולכן התחלנו שיח עם הרגולטור הגרמני שהראה נכונות להגיע לישראל עם משלחת של כל הגורמים הרלוונטיים עבור התעשייה, ולמעשה לבחון: לראות את המפעלים, להגיע אליהם ולראות את אופן הייצוא ולעשות מה שנקרא משלחת Joint inspection יחד עם משרד הבריאות, ולראות איך אפשר יהיה לקדם את ההכרה בתקן או לעשות את התיקונים הנדרשים בשביל שהתקן יהיה מוכר בגרמניה.
מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מניחים שאם הוא יהיה מוכר בגרמניה, אז יהיה הרבה יותר קל לחברות אחר כך בכל יתר השווקים האירופאיים.
מיכל נידם וקסמן: קצת על תיקון החלטת הממשלה מאוגוסט 2021 במסגרת חוק ההסדרים - - -
רם שפע: רגע, סליחה שאני קוטע אותך, אבל זה יקרה עוד הרבה.
רם שפע: יש גם שיח עם שאר המדינות?
רם שפע: או שאתם רוצים רגע להתבסס על הגרמנים ורק אחר כך לפנות לשאר?
רם שפע: כי הרי אנחנו יודעים שאפשר לדבר עם עוד במקביל.
מיכל נידם וקסמן: אז פנינו לעוד במקביל, ואנחנו בוחנים את השטח.
מיכל נידם וקסמן: הפוטנציאל הכי גדול כרגע זה הגורם הגרמני שמתקדם, אבל בהחלט פנינו גם לצרפתים, פנינו לאנגלים, להולנדים, היה שיח עם כמה מדינות אחרות, ואנחנו בודקים את האפשרות איתם, אבל גרמניה סומנה כשוק יעד מרכזי באירופה, ואנחנו כאמור מאמינים שאם בגרמניה נצליח לקבל את ההכרה, זה כבר יפרוץ דרך.
מיכל נידם וקסמן: בסוף אנחנו פועלים על פי תקן אחיד לאירופה: EU GMP - European Union GMP, ואם החברות תקבלנה אותו מהגורם הגרמני אז כנראה שגם יתר המדינות יכירו בו.
מיכל נידם וקסמן: אז בתיקון החלטת ממשלה 4490, השינויים המשמעותיים שעשינו למעשה, בנוסף לצורך העניין מה שהיה ניתן לייצא עד עכשיו שהם מוצרים שמאושרים למפעלים בישראל, שזה בעצם תפרחות ושמנים, ניתן כעת לייצא גם חומרי גלם של קנאביס רפואי, תפרחות בצובר ושמנים מהולים ולא מהולים, זה שינוי מאד משמעותי.
מיכל נידם וקסמן: תיקון משמעותי עבור החברות.
מיכל נידם וקסמן: חומר צמחי הניתן לריווי, זה בעיקר משמעותי עבור חברות הזרעים אבל גם כאן יש לנו פוטנציאל כלכלי לא מבוטל, ומוצרים שעדיין לא אושרו לשיווק למטופלים בישראל, בכפוף לתנאים שהוגדרו בהחלטת הממשלה.
רם שפע: אני מתלבט אם לפתוח את זה עכשיו או לא, אבל מה הם המוצרים?
רם שפע: למה הם לא אושרו?
רם שפע: אפשר לדבר על זה אחר כך אם את רוצה, אבל זה כמובן נושא כבד, וגם משרד הבריאות כמובן יתייחס לזה.
מיכל נידם וקסמן: בסדר גמור.
מיכל נידם וקסמן: אבל שוב אני אומרת, התיקון הזה רלוונטי בעיקר למי שכבר יכול לייצא, ופה אני מגיעה לחסמים שזה השקף הבא.
מיכל נידם וקסמן: כרגע, נכון להיום, במידה ויש בישראל תקן שהוא ייחודי לקנאביס אבל הוא עדיין לא מוכר על ידי רוב מדינות העולם, ה- .
מיכל נידם וקסמן: IMC GMP החברות לא יכולות לייצא, זה בעצם חסם מרכזי.
מיכל נידם וקסמן: דיברתי קצת על הפעילות שלנו אל מול הרגולטורים, אבל אין ספק שכל התיקון שעשינו, הוא משמעותי למי שכבר יש לו את התקן האירופאי ויוכל לייצא.
מיכל נידם וקסמן: אנחנו שומעים לגבי הרגולציה, הרגולציה לא פשוטה בתחום הזה, לגבי אישור עובדים, בדיקות מרובות, ועוד כמה נושאים שעלו מקרב החברות בהקשר של הרגולציה.
מיכל נידם וקסמן: עוד נושא שעומד על הפרק הוא החרגת מוצרי קנאביס שיש להם אחוז THC, שזה החומר הממכר, הנמוך מ- 0.2% מפקודת הסמים המסוכנים.
רם שפע: מאיפה ה- 0.2 מגיע?
מיכל נידם וקסמן: זה משהו מתוך הרמות המקובלות בעולם.
מיכל נידם וקסמן: בהרבה מאד מדינות, גם באירופה וארה"ב, אומרים שמוחרג ה- ,CBD אבל בעצם מוחרג האחוז הזה של THC מפקודת הסמים המסוכנים.
מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מאמינים שיש פה פוטנציאל לתעשייה שמבוססת על ה- CBD, שהוא לא החומר הממכר בקנאביס הרפואי, גם לתעשיית המזון, תוספי מזון - - -
רם שפע: אבל רק את צריכה להגיד, נראה לי שלא כולם יודעים את זה, ה- CBD נמצא בכל מקום כמעט, בכל תעשייה, בצורה מאד מאד רחבה והוא עדיין בעצם לא מוחרג מפקודת הסמים המסוכנים, וזה משהו שכולנו מבינים שהוא - - -
יובל לנדשפט: ה- CBD הוא לא סם מסוכן.
רם שפע: אני יודע, לכן אני מסביר שרוב הציבור לא מבין את ההקשר וההבדל בין ה- THC וההשפעות הפסיכו-אקטיביות שלו לשאר החומרים, ויש בלבול הרבה פעמים.
מיכל נידם וקסמן: אנחנו יודעים להעריך לפי Deloitte מ-2020 שהפוטנציאל של תעשיית ה- CBD עומד על 300 עד 475 מיליון דולר תוך 5 שנים, אם אנחנו נפתח את התעשייה הזו.
מיכל נידם וקסמן: אני כן אומרת שגם שרת הכלכלה וגם מנכ"ל משרד הכלכלה רתומים לגמרי לקידום הנושא הזה ואנחנו גם עובדים מול השותפים שלנו כדי לנסות באמת לפתור את כל הנושאים.
מיכל נידם וקסמן: תודה.
רם שפע: אמנם עצרתי לשאול הרבה שאלות, אבל חשוב לעצור ולהגיד שבהחלט שרת הכלכלה והמנכ"ל רתומים מאד ולמעשה הובילו שינוי משמעותי, צריך להגיד.
רם שפע: נכון, עוד יש כברת דרך אבל יש פה שינוי גישה משמעותי שכבר מזמן אני חושב שהיינו צריכים להיות בו.
רם שפע: הבנה של הצורך, גם בהיבטים הכלכליים אבל גם זה מייצר פתרונות או שיפור מציאות, גם בהיבטים שלא קשורים רק לכסף.
רם שפע: אז בהקשר הזה יישר כוח, תמסרי להם ממני.
רם שפע: מה שנעשה עכשיו, לפני שנשמע את שאר המשרדים, נעבור רגע לזום.
רם שפע: אני מבין שיש גם מצגת של התאחדות התעשיינים.
רם שפע: יעל שכטר, בבקשה.
יעל שכטר-סיטמן: תודה רבה.
יעל שכטר-סיטמן: אני יעל, אני מנהלת את תחום הקנאביס הרפואי בהתאחדות התעשיינים.
יעל שכטר-סיטמן: המון תודה אדוני היו"ר על ההזדמנות, אנחנו באמת מודים לך על הרצון הטוב לפתור את הסוגיות של הקנאביס, ואנחנו מקווים לדיון המשך כדי שנוכל להביא את התובנות לשולחן.
יעל שכטר-סיטמן: אז אנחנו הכנו מצגת כדי להראות את החסמים בעניין הייצוא, שבעצם אם הם ייעלמו זה יפתח את השוק לייצוא, יסייע לתעשייה, לכלכלה.
יעל שכטר-סיטמן: נציגי התעשייה שנמצאים כאן יוכלו כמובן להשלים אם אני אחסיר משהו, אז בואו רגע נעבור לשקף 5 כי אני לא רוצה להלאות אתכם בדברים, וננסה להיות ממוקדים.
יעל שכטר-סיטמן: אז בעוד שהתקינה עבור הקנאביס מחמירה כמו עבור תרופות, אין לקנאביס הגדרה של תרופה בישראל, אלא פשוט סם מסוכן.
יעל שכטר-סיטמן: בעצם בתעשיית התרופות יש הרבה מאד תרופות מסוכנות - יש תרופות פסיכיאטריות, תרופות אופיאטיות, אבל הקנאביס עצמו הוא תרופה ממקור צמחי וכך הוא גם צריך להיות מוגדר, כמו שבעצם נעשה באירופה.
יעל שכטר-סיטמן: זה הבסיס הראשון לכל הבעיות - למה יש לקנאביס תקינה כמו של תרופה, אבל הוא לא מוכר כתרופה?
יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 7 שיבהיר את הבסיס השני לכל הבעיות, זה בעצם התקן הישראלי הייחודי, שדרך אגב הוא עשה מהפכה מאד גדולה בישראל.
יעל שכטר-סיטמן: בזכות יובל מהיק"ר מאה אלף מטופלים זכו לקנאביס רפואי שסייע להם, אז באמת מגיע שאפו גדול ליובל על זה.
יעל שכטר-סיטמן: אבל בנושא של התעשייה אנחנו הולכים אחורה, זה יוצר בעצם חסם לצמיחה של התעשייה.
יעל שכטר-סיטמן: התקינה הישראלית לא מוכרת בשום מקום בעולם ולכן הייצוא בעצם לא מתאפשר.
יעל שכטר-סיטמן: כמובן חשוב להזכיר את תקן ה- GMP לתרופות בישראל, של אגף הרוקחות, שהוא כן מוכר באירופה בגלל ההכרה ההדדית, אך לא מוכר בקנאביס וזה היה פותר את הסוגייה הזאת לחלוטין.
יעל שכטר-סיטמן: מה שקורה עכשיו זה שבעצם החברות מנסות להביא את המדינות הזרות לביקורת במפעלים כדי לקבל EU GMP.
יעל שכטר-סיטמן: זה תהליך מסורבל בפני עצמו וגם ממש לא הגיוני.
יעל שכטר-סיטמן: איפה נשמע מצב כזה, שמפעל ישראלי צריך ללכת למדינה זרה כדי לקבל את האפשרות לשווק בחו"ל?
רם שפע: זאת מציאות שקורית עכשיו?
יעל שכטר-סיטמן: כן, כי אין להם שום דרך לייצא.
יעל שכטר-סיטמן: אין להם אישור EU GMP ה- IMC GMP לא מוכר בחו"ל, זו הדרך היחידה שלהם לאפשר ייצוא – להביא ביקורת זרה למפעל שלהם.
יעל שכטר-סיטמן: ובהזדמנות זו אני רוצה אגב לציין לטובה את משרד הכלכלה ואת מיכל בפרט שפועלים רבות, עובדים מאד קשה ומנסים לסייע בנושא הייצוא.
יעל שכטר-סיטמן: היוזמה של משרד הכלכלה ליזום שיח עם מדינות ספציפיות כמו גרמניה היא נהדרת ומבורכת, אבל יש כמה דברים נוספים שבאמת צריך לבדוק.
יעל שכטר-סיטמן: גם קודם כל לאפשר את אימוץ התקן האירופאי של הרבל מדיסיין עבור הרגולציה בישראל, וכך בעצם לסלול את הדרך להכרה הדדית מהירה יותר, וגם מהצד השני לפעול מול כל מדינות אירופה שבהן קיימת רגולציה על קנאביס, לא רק גרמניה, כדי שיהיה הסכם מול האיחוד האירופי, יש מדינות רבות: אנגליה, איטליה, פולין, דנמרק, שוויץ, צ'כיה, פורטוגל, צרפת.
יעל שכטר-סיטמן: אז באמת, הרעיון של מיכל ממשרד הכלכלה הוא נהדר, אבל הוא לא מספיק.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו - וגם כתבתי לכם את זה - כל חברות הפורום לרשות הממשלה במשרד הכלכלה והתעשייה בפרט, כמובן נשמח להעמיד אנשי מקצוע מתחום בקרת האיכות של המפעלים כדי לפתור את הנושא הזה ולשמש ככוח עזר בתהליך הזה מול המדינות הזרות, וכמה שיותר מהר לפתור את החסם הזה כי אלו שני הדברים שהכי עומדים אצלנו בדרך.
יעל שכטר-סיטמן: הנושא שהקנאביס לא מוכר כתרופה למרות התקינה המחמירה, והתקינה הייחודית הישראלית.
יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 8 בבקשה.
יעל שכטר-סיטמן: נגיד והחברות הישראליות כן קיבלו את התקן האירופאי, עדיין החברה לא יכולה להכניס למפעל שלה בעצם את התרופות שלא עברו הקרנה, כי זה מה שמשרד הבריאות דורש.
יעל שכטר-סיטמן: אבל אירופה לא מרשה הקרנות, אז בעצם יש איזשהו פער שוב פעם בין התקינה האירופאית לתקינה הישראלית.
רם שפע: את יכולה להרחיב על זה במשפט כדי שגם מי שלא מאד בקיא, כמו מי שיושב פה, יבין רגע את ההיבט למה - - -
יעל שכטר-סיטמן: כן, בגלל זה גם כתבנו את זה כדי שתוכלו לראות.
יעל שכטר-סיטמן: בעצם הדרישה הייחודית בישראל אוסרת הכנסת מוצר עם ערכי מיקרו ביולוגי של מעל 20 אלף למיל.
יעל שכטר-סיטמן: אבל התקן האירופאי שונה, בתקן האירופאי רמת המיקרו המאושרת היא עד 500 אלף, לעומת 20 אלף.
יעל שכטר-סיטמן: אירופה לא מאשרת הקרנות במצב הזה.
יעל שכטר-סיטמן: אז בעצם בעוד שהתקינה הישראלית מחייבת הקרנות, אירופה לא תקבל אליה מוצרים שעברו הקרנות.
יעל שכטר-סיטמן: וזה הפער בין התקינה הישראלית לאירופאית וגם זה מהווה חסם.
יעל שכטר-סיטמן: אז מה שאנחנו מבקשים זה שתפרחות שהופכות לשמנים לא יעברו את התהליך של ההקרנות.
יעל שכטר-סיטמן: גם בגלל כל התהליך שהן עוברות במפעל אין באמת את הצורך הזה, זה מייתר את ההקרנות.
יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 9.
יעל שכטר-סיטמן: החלטת ממשלה 4490, שכאמור במשרד הכלכלה עבדו עליה מאד קשה ואנחנו מאד מודים להם על כך.
יעל שכטר-סיטמן: אבל עדיין יש מגבלה של למכור לחו"ל מוצרים שאינם מאושרים בישראל.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים אגב גם על מוצרים שכן מאושרים בישראל, אבל החברה רוצה לייצא אותם בכמויות שונות.
יעל שכטר-סיטמן: לדוגמא, שמן שמאושר בישראל לשיווק בחמישה מיל, לא יאושר לייצוא בעשרה מיל, למרות שזה מה שמדינת היעד מבקשת, ולמרות שמדובר באותו שמן, רק בכמות שונה.
יעל שכטר-סיטמן: מה שבעצם מבקשים בהחלטת הממשלה הזו זה אישור נפרד מהרגולטור הזר שהוא מודע לכך שהמוצר אינו מאושר בישראל.
יעל שכטר-סיטמן: איפה נשמע כזה דבר?
יעל שכטר-סיטמן: באיזו תעשייה מבקשים אישור כזה מהרגולטור?
יעל שכטר-סיטמן: זה פוגע ביכולת לייצא, זה ממש אצבע בעין לתעשייה.
יעל שכטר-סיטמן: ושוב, זה לא קיים בשום תעשייה אחרת.
יעל שכטר-סיטמן: ואם כבר אנחנו מדברים על זה, למה יש בכלל הגבלה על צורות מתן?
רם שפע: יעל, סליחה שאני קוטע אותך, כיוון שאת בזום.
רם שפע: מיכל רוצה להתייחס רגע, אז נאפשר לה, אם יש אי דיוקים.
מיכל נידם וקסמן: בואי נדייק, אין דרישה כחלק מהחלטת הממשלה להציג אישור מהרגולטור, כבר החלטנו את זה, ואגב אני חייבת לציין פה גם את משרד האוצר השותפים, שבולטים בכל השיח הזה שהיה.
מיכל נידם וקסמן: החברה צריכה לצרף הצהרה בלבד, וגם על זה בדיונים פנימיים שקיימנו יחד עם היק"ר גם על זה כנראה לא תהיה דרישה, שהמוצר עדיין לא מאושר לשיווק בישראל, זה הכל, ולא אישור מהרגולטור הזר.
מיכל נידם וקסמן: זו לא דרישה - - -
יעל שכטר-סיטמן: אבל כן אתם מבקשים שיבהירו להם, ש"רק שתדעו, המוצר לא מאושר בישראל".
יעל שכטר-סיטמן: זה מייצר להם נורות אדומות.
רם שפע: אז מה המשמעות?
רם שפע: איך הם מגיבים לזה?
רם שפע: האם זה חסם או לא?
יובל לנדשפט: זה לא קיים.
יעל שכטר-סיטמן: ברור שזה מהווה חסם.
יעל שכטר-סיטמן: זה עושה להם נורה אדומה של "רגע, למה אתם אומרים לנו את זה?
יעל שכטר-סיטמן: למה בעצם זה לא מאושר בישראל?
יעל שכטר-סיטמן: " ואי אפשר להבהיר להם שיש איזושהי ביורוקרטיה ייחודית, שגם אם זה בכמות שונה לדוגמא, עדיין אין אישור.
רם שפע: תכף נשמע התייחסות רחבה לנושא ממשרד הבריאות.
יעל שכטר-סיטמן: ובטח גם התעשייה תוכל להרחיב מהנסיון האישי שלה.
שרונה עבר הדני: אם יורשה לי, סעיף 9 - - -
רם שפע: רק רגע יעל.
רם שפע: כן, מה שמך?
שרונה עבר הדני: שמי שרונה עבר הדני, יועצת משפטית במשרד הבריאות.
שרונה עבר הדני: שוב, קפצת לנושא של תוויות שונות, זה משהו שהחלטת הממשלה לגמרי ברורה עליה – "על אף האמור בסעיף 4, יותר לבעל רשיון העיסוק שהתקיימו בו התנאים.
שרונה עבר הדני: ..
שרונה עבר הדני: לקבל היתר ייצוא מבלי שיידרש להגיש למנהל את המסמכים, אם מוצרי הקנאביס המיועדים לייצוא עומדים בתקני האיכות ובסטנדרטים אשר התווה משרד הבריאות לשיווק מוצרי קנאביס למטופלים בישראל".
שרונה עבר הדני: כתוב במפורש שאם זה רק בכמות שונה אז אין צורך להפריד את מסלולי הייצור.
רם שפע: הבהרה חשובה, אבל אם אני מבין את מה שיעל אומרת, היא אומרת "אוקיי אני מבינה", הם כנראה גם יודעים לקרוא את סעיף 9, אבל הם אומרים – אם אני צריך להסביר שהרגולטור לא אישר לי באופן פוזיטיבי, אז נראה לי שהדעת נותנת על זה שמי שרואה את זה, זה מעורר אצלו סימן שאלה.
רם שפע: זה בסדר, נראה לי שאפשר להבין את זה.
שרונה עבר הדני: אנחנו מסכימים שהנושא של התקינה זה חסם.
רם שפע: הדיוק חשוב.
רם שפע: יעל, תמשיכי בבקשה.
יעל שכטר-סיטמן: דבר נוסף שאם כבר אנחנו מדברים על זה, למה יש הגבלה בצורות מתן?
יעל שכטר-סיטמן: למה אין פתיליות, משחות, קפסולות.
יעל שכטר-סיטמן: למה לא לתת לתעשייה להתקדם למוצרים חדשניים וטובים יותר?
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים פה בעצם על טובת המטופלים, למה החסם הזה קיים?
רם שפע: כמובן נשמע אחר כך תשובות.
יעל שכטר-סיטמן: דבר נוסף זה שמשרד הבריאות מבקש הפרדה מלאה בקווי הייצור בין ייצוא לייצור מקומי.
יעל שכטר-סיטמן: החברות האלה השקיעו מיליוני שקלים במפעלים, בתשתיות, בחדרים נקיים, אבל היק"ר דורש חדרים נפרדים גם לייצור המקומי ולייצוא.
יעל שכטר-סיטמן: למה בעצם?
יעל שכטר-סיטמן: בתרופות זה לא קורה.
יעל שכטר-סיטמן: התקן לא פחות מחמיר.
יעל שכטר-סיטמן: בתקינה האירופאית אין כזה דבר.
יעל שכטר-סיטמן: אז למה, בשביל מה העול הזה?
יעל שכטר-סיטמן: למה זה מחייב חדרים נפרדים?
יעל שכטר-סיטמן: שוב, זה לא מובן לנו כל הדברים האלה.
יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 10.
יעל שכטר-סיטמן: נתחיל מזה שאנחנו לגמרי בעד ייבוא.
יעל שכטר-סיטמן: אנחנו בעד שוק חופשי, אנחנו מעודדים את זה, אבל תנו מכסות.
יעל שכטר-סיטמן: תנו הסכמים בינלאומיים, תנו הסכמי סחר.
יעל שכטר-סיטמן: באיזו עוד תעשייה בארץ אין מדדים בין מדינות?
יעל שכטר-סיטמן: איך זה הגיוני לאפשר ייבוא כשלא מתקיים ייצוא?
יעל שכטר-סיטמן: מה עם מקומות העבודה?
יעל שכטר-סיטמן: מה עם פיתוח התעשייה המקומית?
יעל שכטר-סיטמן: זה דגל אדום בשביל ישראל לאפשר ייבוא בלי לעודד את התעשייה שלה.
יעל שכטר-סיטמן: רק כדי לחדד, שוק הקנאביס צורך 40 טון בשנה.
יעל שכטר-סיטמן: מעל 16 טון מיובא ויש יכולת ייצור בארץ של מעל 100 טון.
יעל שכטר-סיטמן: תעשו את החישוב כמה השמדות של תוצרת מקומית יש.
יעל שכטר-סיטמן: כמה השמדות הולכות לפח.
יעל שכטר-סיטמן: זה באמת לא הגיוני.
יעל שכטר-סיטמן: שקף 11.
יעל שכטר-סיטמן: צורות מתן, באמת הזכרתי כבר, זה אבסורד.
יעל שכטר-סיטמן: החסם הזה לא הגיוני.
יעל שכטר-סיטמן: צריך לאשר מיידית צורות מתן נוספות, אנחנו מדברים כאן באמת על טובת המטופלים, אז החסם הזה לא ברור.
יעל שכטר-סיטמן: אגב, זה הזמן להזכיר את נושא המו"פ שזה עתיד הכלכלה, החוזק של התעשייה, פיתוחים חדשים לבריאות המטופלים, החברות משוועות לזה.
יעל שכטר-סיטמן: הן מתקשות מאד לקבל אישורים למו"פ מהיק"ר, המו"פ תקוע לחלוטין.
יעל שכטר-סיטמן: אין נהלים ברורים, אין שקיפות בוועדה, אין זמנים שהיא אמורה להתכנס כדי לאשר בקשות.
יעל שכטר-סיטמן: בשלב הנוכחי פשוט לא מתקיים מו"פ.
רם שפע: אבל הוועדה מתכנסת?
יעל שכטר-סיטמן: לא ידוע מתי, אנחנו לא יודעים מתי, פעם בכמה זמן?
יעל שכטר-סיטמן: אין שום דבר ברור.
יעל שכטר-סיטמן: ולא מתקיים מו"פ, שיהיה ברור.
יעל שכטר-סיטמן: אין מו"פ.
רם שפע: מתי פעם אחרונה שהוועדה התכנסה?
יעל שכטר-סיטמן: לדעתי אולי באוגוסט.
יעל שכטר-סיטמן: לפי מה שאני יודעת, החברות יכולות להגיד אחרת.
רם שפע: תכף נשמע גם ממשרד הבריאות.
רם שפע: מראש, אני מבין שיש פערים באופן שבו מתייחסים למו"פ, אבל בשביל זה התכנסנו.
יעל שכטר-סיטמן: זה באמת מצב שחייבים לשפר במיידי.
יעל שכטר-סיטמן: שקף 12.
יעל שכטר-סיטמן: זה נוהל תוספת שנדרש אישור, זו בעיה סופר קשה, נדרש אישור גם מהיק"ר וגם מהמשטרה כדי לאשר עובדים.