GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גילי ברקוביץ: זה לא סתם האקלים, זה משבר האקלים.
גילי ברקוביץ: המצב הוא כל כך קיצוני, גורם פשוט להתפרקות להבין שאין פה אף אחד שיתמוך בנו, אין תמיכה פסיכולוגית בארץ בכלל לזה, כמעט.
גילי ברקוביץ: אשכרה הגענו להתחממות כל כך קיצונית שצריכים לקרר תינוקות במקרר.
גילי ברקוביץ: אני לא חושבת שהרוב מבינים מה זה חרדה אקלימית, אני רוצה שניה להסביר.
גילי ברקוביץ: זה בכי, זה תחושת סחרחורת, זו הבנה פתאומית שאין לנו עתיד.
גילי ברקוביץ: וזה בגלל שלאנשים לא אכפת.
גילי ברקוביץ: זה לשבת ולהבין דברים שאני לא אמורה להבין, הייתי בחרדה ודיכאון שבועיים ואז הבנתי שזה זה, שאני עוד אחת מאלה שהמשבר השפיע עליהם בצורה מנטלית חזקה כל כך.
גילי ברקוביץ: ואני מספרת את זה כי אני רוצה שתדעו, כי מגיע לכם לדעת.
רם שפע: אמרת דברים אמיצים וחשובים.
רם שפע: אני מסכים שיש חוסר מודעות משווע.
רם שפע: אני לא חושב שמפנים את הגב, במובן הזה שבעיניי כשאנשים מבינים, והנה שיתפנו פה חברי הכנסת, יש פה נציגות של משרד החינוך, נציגות של משרד הבריאות, אני לא חושב שיש הפניית עורף מכוונת.
רם שפע: חשוב גם להבין את זה.
רם שפע: כדי לתת את אותה תחושת בטחון, שיש הבנה שזו תופעה קיימת ומוכרת, נכון, אין עדיין מערך פסיכולוגי תומך, אבל בהחלט יש נכונות, לפי מה שאני שומע פה, וודאי אני יודע את זה ממני, ומאלון שהיה פה, וחגי לוין, יש הבנה שלשם צריך ללכת.
רם שפע: אז אני מקבל מאוד את הביקורת שלך, גם כלפיי, בכלל, גם כלפי הדור, אולי דור מעליי, אבל נגיד גם חלק מהדור שאני מייצג.
רם שפע: אבל אני חושב שהמודעות שקיימת עכשיו היא חשובה, ואתם יש לכם חלק מאוד גדול, אני אומר את זה בכל הזדמנות, בהעלאת המודעות, גם בנושא הזה, וגם בכלל במשבר האקלים.
רם שפע: אז אל תרפי, וכמו שכולם פה אומרים, אקטיביזם, או מעורבות חברתית ציבורית, פוליטית, גם עוזרת להתמודדות עם האתגר, עם החרדה.
רם שפע: זה בהחלט חשוב.
רם שפע: נמצאת איתנו נציגה של המשרד להגנת הסביבה, זיוית לינדר.
זיוית לינדר: שלום לכולם, גם אני מאוד מברכת על קיומו של הדיון הזה.
זיוית לינדר: וכן הנושא הזה של ההתמודדות עם חרדת האקלים, והצורך להתייחס לאלמנטים האלה, נמצא בכל התכניות שאנחנו עושים.
זיוית לינדר: גם בתכניות שאנחנו עושים עם משרד החינוך, גם בתכניות שאנחנו עושים לבד.
זיוית לינדר: אין ספק שזה נושא מרכזי.
זיוית לינדר: צריך לתת לו התייחסות.
זיוית לינדר: צריך להראות את האופטימיות ואת היכולת לעשות באמצעות עשייה ואקטיביזם לשינוי המצב.
זיוית לינדר: וזה בפירוש נמצא על סדר היום שלנו, אבל אני מאוד מברכת על קיומו של הדיון, ושמחה גם שמשרד הבריאות נכנס לעסוק בנושא הזה.
זיוית לינדר: אני חושבת שזה חשוב.
זיוית לינדר: ותודה לכולם.
רם שפע: גם אצלכם יש הרבה הרבה עבודה בתחום.
רם שפע: אמרנו הרבה פעמים, יש שרה להגנת הסביבה שעסוקה, אכפת לה ורוצה לעשות שינויים בתחום, אז זה כבר משהו שמדינת ישראל לא תמיד זכתה לו, וזה משמעותי מאוד.
רם שפע: אבל יש הרבה עבודה.
רם שפע: גם בחקיקה וגם בעבודה של המשרד.
רם שפע: אלישיב מינרבי, בבקשה.
אלישיב מינרבי: אלישיב מינרבי, מנהל פרוייקטים Climate Launchpad ישראל.
אלישיב מינרבי: אנחנו מייצגים איזו שהיא תכנית בינלאומית של האיחוד האירופי, אנחנו השלוחה הישראלית.
אלישיב מינרבי: המטרה שלנו בעצם זה לקדם מיזמים של צעירים וצעירות ישראלים בנושא אקלים.
אלישיב מינרבי: אנחנו כמובן מאמינים שאחת הדרכים הטובות ביותר והנכונות ביותר להתמודד עם חרדה זה באמצעות עשייה.
אלישיב מינרבי: אם כבר הזכרת את הכתבה של אתמול אז זה גם מה שד"ר שירי רז ציינה שם.
אלישיב מינרבי: וזה בדיוק מה שאנחנו עושים, אנחנו עוזרים ליזמים וליזמיות עם רצון להוביל שינוי סביבתי אמיתי להוביל את המיזם שלהם וליצור איזה שהוא מוצר שיעזור לנו ולכדור שלנו להיות במקום טוב יותר.
אלישיב מינרבי: ולמעשה אנחנו שואפים לגעת בכל השכבות, זה גם משהו ששמעתי עכשיו הרבה, אז אי אפשר להתעלם ממנו.
אלישיב מינרבי: אנחנו גם, יש לנו עוד איזה שהוא ארגון בת, שם אנחנו בעצם מפתחים איזו שהיא פעילות לילדים בנושא האקלים, שאנחנו מקווים גם להפעיל אותה בבתי ספר, פעילות שמעודדת יזמות לאקלים.
אלישיב מינרבי: לא רק ללמד אקלים אלא איך להפוך את הידע שלך ולעשות איתו משהו אמיתי ומועיל.
אלישיב מינרבי: אז באמת בימים האלה אנחנו פותחים את ההרשמה למחזור הבא של Climate Launchpad.
אלישיב מינרבי: אנחנו בעצם מקדמים את המיזמים שלכם, אם אתם מכירים אנשים שרוצים להביא לאיזה שהוא שינוי, אנחנו בעצם נותנים את המעטפת המלאה, כחלק מהתכנית שלנו.
אלישיב מינרבי: כמו שאמרתי, זה בינלאומי, אז המיזמים נפגשים עם יזמים מאירופה, כשבסוף לנו יש איזה שהוא אירוע בינלאומי גדול, סוג של תחרות כזאת, שבאמת מאפשרת גם לאותם יזמים לרקום עור וגידים, לקבל את ההשקעות הכספיות כדי להוציא את הדברים לפועל.
רם שפע: איזה ארגון אתם, עמותה, חברה?
אלישיב מינרבי: אנחנו ארגון לא ממשלתי.
רם שפע: אני שואל במובן של אם אתם גוף למטרות רווח או לא.
רם שפע: זה מה שמעניין אותי להבין .
אלישיב מינרבי: לא למטרות רווח.
אלישיב מינרבי: גוף שעובד תחת האיחוד האירופי.
אלישיב מינרבי: בגלל שישראל גם קשורה לאיחוד האירופי אנחנו גם זכאים לקבל עכשיו, לקצור את הפירות של כל הדברים שנעשו בעבר.
אלישיב מינרבי: ואנחנו גם מרוויחים איזה שקל.
רם שפע: מותר להרוויח.
רם שפע: עוד זווית לדיון.
רם שפע: אנחנו קרובים לסיום.
רם שפע: אם יש עוד מישהו בזום שיש לו משהו להגיד ולא נתתי לו את זכות הדיבור, תוכלו לקבל הזדמנות.
מיה שדה: בוקר טוב לכולם, שמי מיה שדה, ואני מנהלת המחלקה לבטחון קהילתי במועצה האזורית חוף הכרמל, בעצם שייכת בגדול לארגון שנקרא הרשות לבטחון קהילתי, תחת המשרד לבטחון פנים.
מיה שדה: גוף שעוסק בעיקר במניעה ומיגור של התנהגויות סיכון.
מיה שדה: אלימות, סמים ואלכוהול.
מיה שדה: אני חייבת להגיד שקצת חסרה לי פה נציגות מהתחום הזה.
מיה שדה: אני חושבת שבמיוחד עכשיו, אחרי משבר הקורונה, יש עלייה חדה בהתנהגויות בסיכון ברחבי הארץ בקרב בני נוער וילדים.
מיה שדה: וזה בא לידי ביטוי בכל הרמות, בבתי ספר, בחינוך הבלתי פורמלי, במרחב הציבורי.
מיה שדה: אני חייבת להגיד שאנחנו בחוף הכרמל כבר השכלנו להתחבר, שתי המחלקות המרכזיות לטיפול בנושא של שמירה על הסביבה, או שמירה על החברים שסביבי, כבר לפני הרבה שנים.
מיה שדה: יושבת כאן גם ללי, שעשתה איתנו שיתופי פעולה מדהימים בחלק מהפרוייקטים שעשינו במועצה.
מיה שדה: אנחנו בעצם מובילים כאן כל מיני פרוייקטים מעניינים, כמו יצאת נקי, שזה בעצם פרוייקט של שמירה על חופי הים.
מיה שדה: בני נוער שמנקים חופים ומעלים למודעות לבאי החוף את נושא השמירה על הסביבה.
מיה שדה: זה משהו שכבר התחיל אצלנו לפני המון המון שנים.
מיה שדה: וגם אנחנו מאמינים שבאמצעות עשייה יש מיגור וטיפול בנושא של התנהגויות סיכון, וירידה ברמת החרדה והדיכאון.
מיה שדה: יצרנו כאן מודל שנקרא סחי סבבה, שזה משהו מאוד מאוד ראשוני, פיילוט, שהתחלנו לעבוד איתו בעיקר עם ילדים מהיסודי.
מיה שדה: סחי סבבה זה בעצם קיצור של סביבתי חברתי, שזה בעצם מודל שאנחנו מכניסים אותו לבתי הספר, וגם לחינוך הבלתי פורמלי, למרחב הציבורי.
מיה שדה: חלק מהזמן, שבעצם מלמד את הילדים, בעיקר בגילאי יסודי, להיות סביבתי-חברתי.
מיה שדה: לשמור על הסביבה ולשמור על החברים.
מיה שדה: מדובר על שני נושאים של גם מניעת חרמות חברתיים, שזה החלק של שמירה על החברים שבסביבתי, וגם שמירה על הסביבה.
מיה שדה: ובעצם המשמעות זה לשמור על כדור הארץ.
מיה שדה: ואנחנו מכניסים את התכנים האלה ממש באופן ראשוני עכשיו, לגילאי יסודי, וזה תופס תאוצה, ויש לזה ביקוש מאוד מאוד גדול אצלנו בבתי ספר יסודיים, וגם בחינוך הבלתי פורמלי.
מיה שדה: התנסינו גם מול אוכלוסיות חרדיות, שקיבלו את המודל הזה בידיים פתוחות.
מיה שדה: ואנחנו מרגישות כאן, אני ונוגה שמנהלת את היחידה הסביבתית, שזה מקום להשפעה מאוד גדולה על ילדים.
מיה שדה: כשאנחנו מגיעים אליהם בעצם באמצעות כלים בלתי אמצעיים, באמצעות הצגה, וכל מיני סדנאות שאנחנו עושים להם במרחב הפתוח.
מיה שדה: שילוב של יצירה, אנחנו מכשירים את הצוות החינוכי גם באמצעות כל מיני חומרים שאנחנו מעבירים אליהם בתחומים האלה של חרמות ושמירה על כדור הארץ.
מיה שדה: אנחנו משלבים את זה, ובעצם יש מעטפת שלמה, שכשאנחנו כבר מגיעים למודל, אז גם ההורים יודעים לפני שהילדים הולכים לעבור יום חוויותי כזה, וגם צוות בית הספר ערוך לזה.
מיה שדה: אנחנו באמת חושבות שהשיתוף פעולה בינינו חשוב, המקום הזה של התנהגויות סיכון בישיבה הזו, והתחום של מניעת סמים ואלכוהול ואלימות הוא מאוד מרכזי וחשוב, והייתי שמחה באמת להמשיך ולהעלות את זה לדיונים הבאים.
מיה שדה: תודה.
רם שפע: תודה רבה מיה.
רם שפע: אני רק אגיד שהוועדה הזו זה בדיוק החיבור שהיא עושה.
רם שפע: היא ועדה של סמים והתמכרויות, והוספנו אליה את הצעירים, בדיוק מתוך הבנה שהדברים בקורלציה גבוהה.
רם שפע: קרן רוט איטח ממשרד החינוך זה תפקידה.
רם שפע: היא חברת ועדה קבועה, בכל הדיונים בדיוק בגלל שהיא עסוקה גם בהקשרים של התמכרויות של בני נוער, והתסכול והמניעה, אנחנו עסוקים בזה המון בדיונים אחרים.
רם שפע: ובהזדמנות זו אני אגיד שאני חושב שגם צריך להגיד, סיפרת הרבה מאוד על המועצה, אז אני חושב שגם צריך להגיד שראש המועצה, שאני מכיר לא מעט שנים, אסיף איזק, אני רואה את המודעות הגבוהה שלו לאתגרים הסביבתיים, בהרבה פרוייקטים ומיזמים.
רם שפע: אז מפה יישר כוח לכם.
רם שפע: אני מקווה שנצליח לשכפל חלק מהמודלים שלכם גם למקומות אחרים.
מיכל דויטש: רציתי להפנות שאלה לנציגות משרד החינוך.
מיכל דויטש: אנחנו רואים פה הרבה גלישה לנושא של האקטיביזם, שבאמת חשוב.
מיכל דויטש: אנחנו שומעים אנשים כמו גילים, שהיא מאוד פעילה.
מיכל דויטש: גם אני משתדלת להיות פעילה, וגם לומדת את הנושא.
מיכל דויטש: זה לא נכון שאקטיביזם לבדו פותר את הבעיה.
מיכל דויטש: חייבת להיות לקיחת אחריות מצד מקבלי ההחלטות.
מיכל דויטש: אז אני שומעת למשל על התכנית הזאת שאתם מגבשים, ואני חושבת שזה ראוי ומעצים שנוער ילמד נוער, אבל כרגע אנחנו בפעילות מול הנוער בלהקנות להם את הידע הרחב בנושא.
מיכל דויטש: זאת אומרת איך בעצם מרחיבים את כל הידע.
מיכל דויטש: מעבר לזה שאנחנו עדיין שומעים על תכנים שמועברים, בבתי ספר, מלמשל צד של חברות גג, דברים כאלה, הידע שמועבר הוא לא אחראי, ולא תמיד מדוייק.
מיכל דויטש: אז איפה לקיחת האחריות גם בזה.
גילמור קשת מאור: תודה, הנקודה שלך מאוד מאוד נכונה.
גילמור קשת מאור: אני התייחסתי באמת רק לנושאים הרגשיים, אבל אני ציינתי, אין לנו שום כוונה להתנער מהאחריות שלנו על הוראת הנושא.
גילמור קשת מאור: התכנית כוללת בעצם ארבעה רכיבים משמעותיים, שיכללו בתהליכי הלמידה.
גילמור קשת מאור: רכיב באחד הוא רכיב של ידע מדעי, חברתי, אזרחי, גאוגרפי.
גילמור קשת מאור: כלומר ידע בכל התחומים הרלונטיים, בצורה מהימנה ומדוייקת, ותורמת לכל הממצאים הכי הכי עדכניים.
גילמור קשת מאור: עוזרת לנו בזה ועדה מדעית, שגם ממליצה על תכנים וגם עושה עריכה לתכנים.
גילמור קשת מאור: בנוסף אנחנו מדברים על מיומנויות, כמו אוריינות מדעית, חשיבה ביקורתית, חשיבה יצירתית, אוריינות גלובלית, ועל ערכים, יש פה היבטים מאוד קריטיים וחשובים, של צדק סביבתי, של צדק חברתי.
גילמור קשת מאור: זה היבט חשוב של עשייה, כמו שתיארתי קודם, פרוייקטים ואקטיביזם.
גילמור קשת מאור: כל הנושא הזה בעצם יתוכלל ויבוצע לפי התכנית על ידי בית הספר.
גילמור קשת מאור: ואני מקווה למעורבות מאוד עמוקה של ההנהלה, של הרכזים הפדגוגיים, רכזי המדעים, המורים המובילים בבית הספר, רכז טיולים, כלומר יש סדרה של בעלי תפקיד, שזה יהיה חלק מהם.
גילמור קשת מאור: וכל היבט הנוער והשתתפות הנוער הוא כמובן מביא ערך מוסף.
גילמור קשת מאור: אבל הוא לא בסיס לתכנית.
רם שפע: מיכל, תודה שהפנית את תשומת לבם.
רם שפע: אני שמח על התכנית, אני פשוט חייב ממש לצאת עוד דקה, אז אנחנו נסכם את הדיון.
רם שפע: אני אגיד שכמו כל דיון פה, בסוף גם כי זה המקום האישי שממנו הגעתי וגם כי באמת בעיניי זה המקום, האופן שבו משרד החינוך יבחר להתייחס לתופעה, זה מה שיקבע איך נתמודד איתו בעתיד.
רם שפע: כמובן יש השלכות לתקשורת, לכנסת, לאיך ההורים יתמודדו.
רם שפע: אבל בסוף המערכת החינוכית היא זו שמוציאה את התלמידים והתלמידות שלנו לעולם, עם מוכנות נפשית גבוהה כל או לא.
רם שפע: וזה מתכתב היטב עם משפט שאתמול אמרתי אותו, במליאה אתמול, בלילה, באחת הפעמים שדיברתי.
רם שפע: היינו שלשום בוועדה בכפר איזון, ופגשנו את אחד האנשים שנמצאים שם כרגע בכפר.
רם שפע: והוא סיפר הרבה מאוד דברים משמעותיים.
רם שפע: אבל אחד הדברים היפים שהוא אמר, וזה מאוד מתכתב עם מה שקורה פה, החוויות האישיות שהוא צבר:, הוא אמר אף בית ספר שהייתי בו לא הכין אותי למצבי נפש.
רם שפע: אז אני חושב שזה ככה משפט מאוד מזוקק, ואני יודע שלכם אכפת, אני פוגש, רואה.
רם שפע: זה אולי אחת המשימות הכי גדולות שלנו בבית ספר.
רם שפע: קצת פחות ציונים, קצת פחות מספרים, אבל קצת יותר מוכנות לחיים.
רם שפע: בסוף זה התפקיד של המערכת.
רם שפע: היא לא עושה את זה מספיק טוב עד עכשיו, אבל זה משהו ארוך טווח, זה לא קשור אליכם.
רם שפע: אנחנו ממש חייבים לסיים את הדיון.
רם שפע: אני אגיד ממש תודה גדולה, גם לכל מי שהגיע בזום, ובמיוחד כרגיל לכל מי שבחרה, תודה רבה באמת, על המעורבות, על הדחיפה.
רם שפע: לא בכדי יושבים פה חמישה חבר'ה צעירים שבחרו להעלות את הנושא, לקדם אותו.
רם שפע: אני משתדל להיות הפה, והאפשרות להציף את הסוגיות האלה.
רם שפע: תודה גם לאלון טל שהגיע.
רם שפע: יש המון דברים שמבחינתי אנחנו צריכים לעשות, אני סומך על בת שבע שהיא רשמה את הכל, ואנחנו גם נוציא סיכום מסודר.
רם שפע: בעיקר המשך טיפול ממשרד החינוך, אולי נקבע פגישה, נעשה עבודה מסודרת הנושא הזה.
רם שפע: אני יודע שגם החברה להגנת הטבע, גם כל מיני ארגונים שהיו פה, עובדים בשיתוף פעולה יחד איתנו כדי לוודא שהתופעה מקבלת ביטוי יותר גדול.
רם שפע: ושוב, יפעת גליק עושה בהקשר הזה עבודה חשובה.
רם שפע: זה תמיד מייצר עוד אדוות שאנחנו לא היינו מודעים להן בלי זה.
רם שפע: אז תודה רבה על הדיון, גם אני שמח, בהקשר הזה, גם תודה לאביגיל, שדחפה אותי והובילה ויצרה ובעצם איפשרה את הדיון הזה.
רם שפע: אז תודה רבה לכולם, אני סוגר את הדיון.
רם שפע: להתראות.
רם שפע: בוקר טוב לכולם, שלום לכל מי שבזום, שמחים שאתם מתחילים לפתוח מצלמות.
רם שפע: אני אפתח בכמה מלים, ואחרי זה אנחנו נתחיל את הדיון.
רם שפע: קודם כל, לא במקרה בחרנו בעצם לראשונה להגדיר בכנסת ועדה שמייחדת את עצמה לאתגרי הצעירים בישראל.
רם שפע: לצד ההתמכרויות.
רם שפע: ובאמת אני בהקשר הזה שמח על ההזדמנות לאפשר דיון ראשוני, אני מניח שלא היה כזה בכנסת ספציפי, שעוסק בדור הבא של החקלאות בישראל, בצעירים, בצעירות, בלאן אנחנו הולכים בעצם.
רם שפע: אז היום אנחנו נתמקד ממש במישור הזה.
רם שפע: תראו, זה לא סוד, יש חודשים מאתגרים לחקלאות בישראל.
רם שפע: אני יחד עם הרבה חברים שלי, עם נירה, ועוד כמה חברים משאר המפלגות, ועם ידידותינו בישראל ביתנו, אנחנו באתגר.
רם שפע: יש בינינו פערים באיך נכון לדעתנו לנהל את החקלאות בישראל, ואת הרפורמה.
רם שפע: והיו חודשים מאתגרים, וגם צפויים שבועות מאתגרים.
רם שפע: אבל נראה לי שברור לכולם שכשאתה מסתכל על חקלאות אתה לא יכול להסתכל רק בטווח המיידי.
רם שפע: אי אפשר לבחון את זה רק ממה יקרה מחר, בעוד שבוע, בעוד חודש.
רם שפע: יוקר המחיה מטריד מאוד גם אותי.
רם שפע: ואני חושב שהרפורמה באופן שבו הוצגה בהתחלה לא נתנה פתרונות אמיתיים לציבור בישראל, אלא רצתה לעשות משהו מהר מהר, בלי להסתכל על הכל.
רם שפע: ולשמחתי היינו פה מספיק אנשים כדי להבהיר שאנחנו מוכנים ורוצים רפורמה, אבל היא צריכה להיות בהסכמה ובצורה רצינית.
רם שפע: יצא לי לשוחח גם אתמול עם שר האוצר ושר החקלאות, ונראה לי שכולנו מבינים ביחד שצריך לעשות הכל בהסכמות ובצורה רצינית.
רם שפע: ומפה אני אומר, אין מספיק משא ומתן אינטנסיבי כדי להגיע להסכמות.
רם שפע: אז אנחנו צריכים ביחד להגביר באופן דרמטי את השותפות שלנו.
רם שפע: אבל זה אני אומר כאמירה כללית על כל הרפורמה, ולא ספציפית.
רם שפע: כאמור, הדיון היום הוא על הדור הבא.
רם שפע: והדור הבא הוא אותו הקשר של הרפורמה.
רם שפע: כשאתה מסתכל חמישים שנה קדימה, אז אתה צריך לראות מי הולך להמשיך את החקלאות, בכל התחומים שלה, ובכל ההיבטים.
רם שפע: וזה מה שנשמע היום.
רם שפע: אני נותן את רשות הדיבור לנציג משרד החקלאות.
רם שפע: כמובן הזמנו גם את השר וגם את המנכ"לית.
רם שפע: לא יכלו להגיע מהסיבות שלהם.
רם שפע: אבל אנחנו שמחים על מי שאיתנו, ניצן מאיר, יועץ השר לענייני התיישבות.
רם שפע: בבקשה ניצן, רשות הדיבור שלך.
רם שפע: סליחה, אבשלום וילן, גם חבר הכנסת לשעבר, הרבה שנים במשכן, וגם עכשיו מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.
רם שפע: כובעים רבים וחשובים.
אבשלום וילן: כשאני הייתי צעיר ועסקתי פיזית בחקלאות, אז שאלו איפה הדור הצעיר.
אבשלום וילן: ואני כבר היום מאוד לא צעיר.
אבשלום וילן: אבל אני באמת חושב שצריך להסתכל בפרספקטיבה של כמה אנשים באמת קשורים לחקלאות בישראל.
אבשלום וילן: ואני מסתכל למשל דרך האקדמיה, הפקולטה.
אבשלום וילן: הייתי לפני חודשיים, היה כנס באונ' בר-אילן שארגנו חברות שלמות של אנשים צעירים מאוניברסיטאות, על נושאים חקלאיים.
אבשלום וילן: זה היה מדהים, קרוב לאלף איש, רובם המכריע צעירים, בוגרי תואר שני ושלישי, עם כמויות אדירות של פרוייקטים חקלאיים מדהימים.
אבשלום וילן: מה שאני רוצה להגיד שדרך הידע, ודרך המחקר, ודרך הסטרטאפים בחקלאות, ישראל היום היא מעצמה, והחקלאות הישראלית, הרבה מאוד אנשים צעירים מגיעים לחקלאות דרך הנושאים הללו.
אבשלום וילן: ולכן אני חושב שזה קודם כל הדבר החשוב.
אבשלום וילן: כי אם תשתית הידע נשמרת, ואם אנשים מתחברים לחקלאות, אז הם גם ימשיכו.
אבשלום וילן: וזה חבר'ה באמת ברמה מאוד מאוד גבוהה.
אבשלום וילן: הדבר השני שאני חושב שבסופו של יום זה עניין של עדיפות של מדינה.
אבשלום וילן: ישראל היא לא מדינה ככל המדינות.
אבשלום וילן: בישראל הישנה עשרים ואחד אלף קילומטר מרובעים.
אבשלום וילן: אין לנו יותר קרקע.
אבשלום וילן: והחקלאות מפוזרת, בניגוד למדינות אחרות.
אבשלום וילן: יש בארץ עשרים וארבעה איזורי אקלים שונים.
אבשלום וילן: ולכן לפי דעתי החיבור חייב להיות אלף ברמת השטח, רמה של מי יעשה את העבודה עצמה.
אבשלום וילן: ובית, בכל המחקר והטכנולוגיה, זה היה תמיד היתרון היחסי שלנו, משחר החקלאות, שאנשים פה הגיעו בלי שום ידע, והוקם מכון וולקני, ואחרי זה, בשנות החמישים, כשהגיעו עולים חדשים, ושמו אותם בכל רחבי הארץ, ולא היה להם מושג איך מעבדים אדמה.
אבשלום וילן: ובאמצעות מערכת הדרכה מאוד מסודרת שהמדינה השקיעה בה, הצלחנו להגיע לתוצאות שהגענו, המאוד יפות.
אבשלום וילן: ולכן אני חושב שזה עניין של עדיפות ממשלתית.
אבשלום וילן: ואני מאוד מקווה שמשרד החקלאות יהיה משרד שבאמת אנשים ירצו בו, ויהיה משמעותי, ויוכל להשיג גם תקציבים.
אבשלום וילן: כי בסך הכל אם נבין, אחרי כל הדיבורים, הרפורמה, זה לא חשוב.
אבשלום וילן: מה שחשוב בסופו של דבר, אם אחרי הקורונה, אם מדינת ישראל תדע לייצר לעצמה את מקסימום המזון שהיא יכולה לייצר בתוכה.
אבשלום וילן: זה צריך להיות היעד והמטרה, זה אתגר מאוד מעניין להרבה אנשים צעירים.
אבשלום וילן: ואני מאמין שאם נכוון את זה נכון, צעירים יעסקו בחקלאות.
אבשלום וילן: ואנחנו כבר ראינו שבמקומות שאף אחד לא מאמין אנחנו מגיעים להישגים מצויינים.
אבשלום וילן: ולכן, אם שואלים אותי למה אני אופטימי, כל זמן שצעירים מוכנים לבוא וללמוד ולעשות, ממשלה באה, ממשלה הולכת, למרות שעכשיו יש ממשלה טובה, ויהיו ממשלות יותר טובות בעתיד, אני אומר את זה כמובן בציניות קצת, זה בסדר, בסופו של יום זה עניין של סדר עדיפות לאומי.
רם שפע: אני רק אתייחס לזה, אני באמת לא התייחסתי למשבר האקלים, ואני חושב ששתי הסוגיות האלה הולכות יחד.
רם שפע: זה לא רק בהקשר של בטחון המזון, זה גם בהקשר של שטחים פתוחים, ושל איך אנחנו מנהלים את החלוקה של השטח במדינה שלנו באופן כללי.
רם שפע: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ענבר בזק, שהיא גם יקירת הוועדה.
רם שפע: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.
נירה שפק: אני אגע בנושא של הצעירים, אני אקרא לזה בהתיישבות, אני אתייחס רגע ספציפית.
נירה שפק: להתיישבות הכפרית, וזה לא רק, כי יש לנו גם יישובים קהילתיים, מושבים, קיבוצים, וגם אני חושבת הרחבה מעבר למעגל רק של התחום הזה.
נירה שפק: ואני אגיד כמה דברים.
נירה שפק: אחד בתחום של החיבור לאדמה.
נירה שפק: אנחנו נמצאים בחברה שחסר לנו את החיבור.
נירה שפק: יש לנו נוער מהמם, שמנסה להתחבר, ואנחנו צריכים לתת לו את הכלים.
נירה שפק: אז החיבור לאדמה.
נירה שפק: בניית דור ההמשך לאותם יישובים.
נירה שפק: בסוף כשאנחנו מסתכלים ענף ענף, אנחנו רואים את כמות העובדים הזרים שהולכת וגדלה, ואי אפשר לוותר עליה.
נירה שפק: מצד שני, אני מדברת עם צעירים בעוטף, אני באה מהעוטף, ואני שואלת למה אתם לא בחקלאות.
נירה שפק: אני הולכת לאור הנר, למה ברפת באור הנר אין דור המשך.
נירה שפק: אז הם אומרים עם מי אני אשאר פה.
נירה שפק: צריך לאור הטכנולוגיה, וכמות העובדים הזרים, עם מי אני אדבר, עם עצמי?
נירה שפק: זה לא כמו בכפר שלכם, אני בת גרעין נח"ל, שכל החבר'ה היו ביחד.
נירה שפק: או מושב.
נירה שפק: אנחנו לא מצליחים לחבר אותם.
נירה שפק: טכנולוגיה ומו"פ לא השקיעו בזה שנים.
נירה שפק: אין לצעירים אתגר לבוא, ודרך הענפים להיכנס.
נירה שפק: והתחום הזה הולך ונעשה בעייתי.
נירה שפק: יושבים כאן שלושה, שמעון, הילה וליאורה.
נירה שפק: שהם דור המשך.
נירה שפק: אני אצל שמעון הייתי במשק, הוא פעיל בכל מקום, ומוביל.
נירה שפק: הוא אומר אני רוצה להמשיך, תנו לי את הכלים להמשיך.
נירה שפק: תנו לי את הכלים להיות הדור הבא.
נירה שפק: תאפשרו לי להחזיק את המשק שלי.
נירה שפק: ואנחנו צריכים להקשיב להם ולתת להם מענה.
רם שפע: רק בסוגריים, הם דור המשך בהקשר הזה, בענף ההטלה, ששם עוד יותר אין דור המשך.
רם שפע: אני אומר את זה כי אנשים חושבים שאין שם דור המשך, הם גם ידברו אחר כך.
נירה שפק: נכון, אני בכוונה לא רוצה לקחת את מקומם, אני רוצה להגיד שכשאני רואה כאלה שרוצים, אני רוצה לראות אותם.
נירה שפק: אנחנו מדברים על בטחון, חקלאות זה בטחון.
נירה שפק: כולנו מצטטים את טרומפלדור, במקום בו תחרוש המחרשה, קו התלם האחרון יקבע את קו הגבול.
נירה שפק: וזה אומר בכל.
נירה שפק: זה אומר מלחרוש, מדרך נוכחות, ויושבים כאן השומר החדש, גם בהקשר של מי על השטחים.
נירה שפק: אני מדברת בנושא של איכות הסביבה, התחלת להזכיר את זה, החקלאות כגורם עוצר, אם קראנו את דו"ח מבקר המדינה על כל הנושא של ההצפות והנגר העילי.
נירה שפק: אגרו-אקולוגיה.
נירה שפק: הדברה.
נירה שפק: אנחנו רואים מלא פיתוחים שמדברים על זה.
נירה שפק: אני רוצה את הצעירים שם.
נירה שפק: אני לא רוצה להביא את זה מחו"ל.
נירה שפק: והשילוב גם בכלכלה, כפורץ דרך.
נירה שפק: אז כל הדברים האלו מביאים אותנו למצב שחייבים להשקיע.
נירה שפק: ואתה יודע מה, רם, לא רק בתוך הארץ.
נירה שפק: אני אתמול קיימתי פגישה עם מנכ"ל הסוכנות.
נירה שפק: הוא אומר חברו את האנשים האלה לקהילות בעולם.
נירה שפק: תשלחו אותם, אפילו בשירות אזרחי, תשלחו אותם ללמוד, להביא, זה אנשים שמושרשים בארץ, תשלחו אותם לחבר אותם לקהילות.
נירה שפק: אז אני מברכת, ואני חושבת שצריך לבוא ולתקוף את זה מכל הכיוונים האלה.
נירה שפק: וזו חובתנו.
רם שפע: אני מתחבר לכל מילה.
ענבר בזק: קודם כל תודה רבה, זה באמת מאוד חשוב.
ענבר בזק: צריך להבין שחקלאות זה ענף שמחייב תכנון ארוך טווח.
ענבר בזק: יותר מכל תחום אחר.
ענבר בזק: אתה נוטע היום עץ, אתה משקיע בו, ומדשן, ומשקיע בו כוח אדם, ומים, ואתה מקבל במקרה הטוב פרי בעוד חמש-שבע שנים.
ענבר בזק: ובטח ובטח שאם אנחנו רוצים שצעירים ייכנסו לענף אנחנו צריכים ענף שיש בו ודאות לאורך זמן, לאורך שנים רבות.
ענבר בזק: מה שקרה בשנים האחרונות, בגלל חוסר היציבות הפוליטית, בגלל שהתחלפו פה ממשלות, בגלל שהתחלפו פה שרי חקלאות, בגלל שכל פעם המדיניות השתנתה, נוצר מצב של חוסר ודאות ושל קריטריונים שמשתנים בתדירות גבוהה מידיי.
ענבר בזק: אני ביקרתי לפני חודשיים, עשיתי סיור לולים על גדר הגבול, בדלתון ובאביבים.
ענבר בזק: הראו לנו לולים שרק הקימו אותם, הם אפילו עוד לא התחילו לפעול.
ענבר בזק: לולים בהשקעה של מיליונים.
ענבר בזק: לפי תקנים אירופאים, שהממשלה הקודמת, ששר החקלאות הקודם התקין.
ענבר בזק: ופתאום הוחלפה הממשלה, יש שר חקלאות חדש, עם הרבה מוטיבציה ורצון ומחשבות ורפורמות, ופתאום משנים, ואומרים עכשיו תקימו לולים חדשים.
ענבר בזק: הם עוד לא התחילו לגדל תרנגולות, הלולים עוד לא התחילו לעבוד, וכבר אומרים להם תקימו משהו חדש.
ענבר בזק: או שמדברים על ביטול מכסות.
ענבר בזק: שזה משהו שאי אפשר לתכנן ארוך טווח כשאומרים לחבר'ה צעירים תיכנסו לענף, כשהם לא יודעים לאן הענף יילך.
ענבר בזק: אז אני רוצה באמת להדגיש שיש פה, משרד חקלאות, שר חקלאות חדש, רפורמות, חדשנות, זה מאוד מאוד מבורך.
ענבר בזק: אבל צריך לעשות תהליכים ורפורמות בצורה יותר ארוכת טווח, יותר מתוכננת, לתת להם להיערך.
ענבר בזק: לתת להם להתכונן לשינויים.
ענבר בזק: אני באמת נמצאת בפורום החקלאות של שתיל, אני בחודש האחרון, אין יום שאני לא עונה, מתכתבת, מדברת עם חקלאים חרדים לפרנסה שלהם, מהתעסוקה.
ענבר בזק: ומאוד קשה לשכנע צעירים, מאוד קשה להם לשכנע את הבנים והבנות שלהם.
ענבר בזק: נפגשתי לפני שבוע עם צעירים שאומרים באנו הביתה, ההורים קראו לנו תבואו, ואנחנו לא יודעים אם תהיה לנו פרנסה, לאור כל השינויים והדרישות.
ענבר בזק: אז קודם כל באמת אני מקווה שבוועדה הזאת אנחנו נביא, נמצא את הדרך כן לשמר את החקלאות הישראלית, לדאוג לבטחון התזונתי של מדינת ישראל, לעודד צעירים להיכנס, ולצד זה באמת לאפשר את החדשנות, את ההתפתחות, אבל בצורה כזאת שתאפשר לחבר'ה הכל כך טובים שבאו הנה, לדעת שיש להם עתיד כלכלי לשנים רבות.
רם שפע: תודה רבה ענבר.
רם שפע: בבקשה חברת הכנסת רופא-אופיר.
שרון רופא אופיר: בוקר טוב לאדוני היושב ראש, בוקר טוב לחברתי יושבת ראש השדולה לקידום החקלאות בישראל, יחד עם רם בן ברק.
שרון רופא אופיר: בוקר טוב לחברי עוזר שר החקלאות.
שרון רופא אופיר: קודם כל אני מברכת על הדיון החשוב הזה, ותודה רבה שהזמנת אותנו להיות חלק ממנו.
שרון רופא אופיר: ואני מברכת על זה שאנחנו בכלל מדברים חקלאות.
שרון רופא אופיר: אני חושבת שהרבה מאוד שנים לא דיברו חקלאות במדינת ישראל.
שרון רופא אופיר: אני לא מדברת על אנשים שעוסקים במלאכה, כמו אבשלום וילן, זה משהו שהוא בנפשך.
שרון רופא אופיר: לא דיברו במדינת ישראל חקלאות.
שרון רופא אופיר: ולא לדבר במדינת ישראל חקלאות מבחינתי זה לא לדבר במדינת ישראל ציונות.
שרון רופא אופיר: כי חקלאות זה ציונות.
שרון רופא אופיר: השורשים שלנו נטועים עמוק באדמה.
שרון רופא אופיר: שם זה התחיל.
שרון רופא אופיר: אני, גילוי נאות, מטבעון.
שרון רופא אופיר: מגרש המשחקים שלי היה עמק יזרעאל.
שרון רופא אופיר: מכירה היטב את רגבי האדמה, מכל מקום, גם מתי מדשנים, ומתי יורד גשם, ומה ההבדלים בריחות.
שרון רופא אופיר: והדור שלי, לי ימלאו בעוד עשרה ימים חמישים ואחד, זה בערך הדור האחרון שהיה להם ברור שהם יהיו בנים ממשיכים.
שרון רופא אופיר: שהם יקחו את מה שאבא, סבא, עשה, וימשיכו הלאה.
שרון רופא אופיר: הילדים שלהם היום ממש לא בעניין.
שרון רופא אופיר: ואנחנו רואים איך נמכרים משקים בכפר יהושוע, ובנהלל, ובמושבים נוספים.
שרון רופא אופיר: וזה מבורך, כי מצד אחד הדלתות נפתחות, ובאות עוד אוכלוסיות.
שרון רופא אופיר: אבל מצד שני זה מלמד שמדינת ישראל שבמשך שנים לא חשבה על החקלאות, ולא הכניסה אותה לפריזמה הזאת, היתה בפשיטת רגל.
שרון רופא אופיר: כי שוב, מדינה שלא דואגת לזה, תמצא את עצמה בסוף בלי מדינה.
שרון רופא אופיר: להיות מדינת תל אביב זה לא להיות מדינת ישראל.
שרון רופא אופיר: מדינת ישראל היא סך כל חלקיה.
שרון רופא אופיר: גליל שווה נגב שווה מרכז, זה חלק מהעניין.
שרון רופא אופיר: ואני מברכת את הקואליציה החדשה, כי הקואליציה החדשה הזו, על גווניה השונים.
שרון רופא אופיר: גם אם הקולות שונים היא מדברת חקלאות, ובראשה השר עודד פורר, שמדבר חקלאות גם אם חלק מהדברים כמו שאמרת אתה לא בהכרח מסכים.
שרון רופא אופיר: אבל זה נמצא פה עכשיו בליבת הקונסנזוס.
שרון רופא אופיר: אנחנו רואים היום צעירים רבים, הדור הצעיר, דיברת נירה על א.ד.
שרון רופא אופיר: גורדון הבא.
שרון רופא אופיר: יש הרבה א.ד.
שרון רופא אופיר: גורדונים הבאים, אבל כדי שאנחנו ננגיש את זה לצעירים שלנו, אתם יודעים, אני תמיד אומרת כאמא, אני אמא לשלושה ילדים, שכדי שאני אצליח להגיע לילדים שלי אני צריכה לדבר בשפתם.