GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן רוט איטח: ואז לפעמים אחד הפתרונות שבני נוער בוחרים כדי להתמודד עם כל מיני תסכולים וכל מיני קשיים, זה הפתרון של שימוש בחומרים.
קרן רוט איטח: שנותן הרבה פעמים רוגע ושקט זמני, אבל בעצם יוצר בעיה חדשה, כי הוא לא מאפשר באמת להתמודד עם הבעיה שמלכתחילה גרמה לשימוש בחומרים.
קרן רוט איטח: צריך גם לזכור שהמציאות שבני הנוער פוגשים היא מציאות של נירמול תופעת השימוש בסמים ואלכוהול, שהיא תופעה שבעצם רווחת גם בקרב מבוגרים, והרבה מאוד דובר על זה, שהנירמול הזה משפיע על תפיסת המסוכנות, ועל הדרך הזאת של להתמודד עם קשיים באמצעות חומרים, או כחלק מתרבות הפנאי.
קרן רוט איטח: ואז לנוכח המציאות הזו, מה בעצם התפקיד של מערכת החינוך, איזה כלים היא מעניקה באמת ילדים ולבני הנוער, לצמוח מתוך המשבר הזה, לצמוח מתוך המשבר הזה, לצמוח מתוך הבדידות והתחושות הבין אישיות הקשות האלה.
קרן רוט איטח: איך אנחנו מקדמים ומטפחים את החוסן, איך אנחנו מאתרים ילדים שנמצאים במצבי קושי ובדידות ומצוקה, ואיך אנחנו בעצם מבססים מערכות יחסים בתנאים משתנים.
קרן רוט איטח: אני רוצה לציין את התכנית החדשה ששרת החינוך שלנו, ד"ר יפעת שאשא ביטון יצאה איתה לפני כשבועיים למערכת החינוך, "באים בטוב – די לאלימות".
קרן רוט איטח: למידה רגשית חברתית, צמצום אלימות והתנהגויות סיכון.
קרן רוט איטח: שבעצם לוקחת בחשבון את כל מה שאני אמרתי קודם, את כל הקושי לחזור לשגרת למידה סדירה.
קרן רוט איטח: את הקשיים בהסתגלות ללמידה חדשה.
קרן רוט איטח: זו תכנית תהליכית שמקיפה את כל המערכת.
קרן רוט איטח: תלמידים, צוותים, כי גם הצוותים החינוכיים עברו משהו בחיים האישיים, ובחיים המקצועיים שלהם.
קרן רוט איטח: ובוודאי ההורים.
קרן רוט איטח: ואיך אנחנו, כמערכת, נותנים מעטפת לכל האוכלוסיות שאנחנו בעצם רוצים לחזק את הלכידות והשייכות, ובהמשך נראה איך פרמטרים של שייכות, פרמטרים של אהבה לבית הספר, משפיעים על תחושה של חוסן ועל הגנה מפני התנהגויות סיכון.
קרן רוט איטח: המערכת מדגישה את הנושא של מניעת אלימות והתנהגויות סיכון, מקדמת למידה רגשית חברתית, אותן מיומנויות שהן בעצם מתאימות לחיים ועוזרות לנו בתחושה של חוסן ותחושה של רווחה נפשית, בתוך תנאים שמקדמים ותנאים שמגנים, שזה קידום אקלים חינוכי מיטבי.
קרן רוט איטח: העקרונות שמנחים אותנו: מערכת החינוך לא פועלת בואקום.
קרן רוט איטח: היא חלק מחברה, ואנחנו כיחידה גם פועלים בשיתופי פעולה עם הרשות הלאומית לבטחון קהילתי, ובזום נמצאים השותפים שלנו, אורית שפירו, הנציגה, שבוודאי תשמיע גם את נציגת המבט מהצד השני.
קרן רוט איטח: אנחנו עובדים בשיתופי פעולה עם משרדים שונים.
קרן רוט איטח: משרד המשפטים, משרד הרווחה בוודאי, משרד הבריאות, החינוך הפורמלי, החינוך הבלתי פורמלי, כשאנחנו מאמינים שהנושא הזה קשור בקהילה, קשור במערכת של אקו-סיסטם שכולנו חייבים לעבוד יחד לייצר תנאים מיטביים.
קרן רוט איטח: אנחנו מאמינים, כמו שציינתי קודם, וזה בוודאי בא לידי ביטוי בתכנית שציינתי קודם, שקשר מיטיב של תלמידים וצוותים משפיע, ומגדיל את הסיכויים לרווחה נפשית.
קרן רוט איטח: ארבעה גורמים משתנים שפרופ' יוסי הראל פיש מציין, גורמי השפעה על רווחה נפשית, שזה מבוגר משמעותי, חוויה חיובית בתוך בית הספר, תחושה של ערך ומחוברות חברתית.
קרן רוט איטח: ארבעה משתנים שבוודאי משפיעים על הרווחה הנפשית, שאנחנו בהרבה מהעבודה שלנו מדגישים אותם.
קרן רוט איטח: אנחנו יודעים שלאמונות והתנהגות של מבוגרים יש השפעה על ההתנהגות של הילדים, בעניין של המודלינג.
קרן רוט איטח: אנחנו מאמינים בשיח פתוח על הנושאים שלנו.
קרן רוט איטח: וגם, מנהיגות נוער, יש כוח משמעותי ביכולת להוביל שינוי.
קרן רוט איטח: וזה בא לידי ביטוי מתורגם בעבודה שלנו.
קרן רוט איטח: אז אני רוצה לומר שהפעולות של המשרד מתייחסות לשלושה רבדים.
קרן רוט איטח: ברובד הרחב, האוניברסלי, זה הנושא של כל התכניות החינוכיות שלנו, במקום של המניעה.
קרן רוט איטח: אחר כך זה המקום של האיתור והזיהוי של ילדים שנמצאים במצבי מצוקה.
רם שפע: השכבה של המניעה, שמן הסתם היא גם הרחבה ביותר וגם המשמעותית ביותר, השאלה איך מתמודדים.
רם שפע: הרי המילה מניעה היא באה למנוע משהו שאתה יודע שעוד רגע הולך לקרות.
רם שפע: אבל בעצם מה שדיברנו הרבה פעמים, ככל שנצליח, כמערכת, לתת פשוט כלים יותר טובים להתמודדות כללית.
רם שפע: לא עם הסיכוי שאולי, תרחיבי טיפה.
קרן רוט איטח: זה מה שאמרתי, מה נשים שם בפיתוח של יחסים, בפיתוח של עבודה תוך אישית, בין אישית, העבודה הערכית, שמייצרת תחושה של חוסן.
קרן רוט איטח: ואז ברגע שיש תשתית טובה, גם של יחסים, גם של מיומנויות בין אישיות.
קרן רוט איטח: וגם מחקרים מראים שככל שאנחנו מקדמים למידה רגשית חברתית יש יותר פניה פנייה להתנהגויות סיכון.
קרן רוט איטח: ועל זה היום המערכת בכל הרבדים עובדת.
קרן רוט איטח: זה לא רק סיפור של שפ"י, זה סיפור של כל המערכת.
קרן רוט איטח: גם בתוך תכני הלמידה, בתוך נושאי הלימוד, המזכירות הפדגוגית בתוך הסיפור הזה.
קרן רוט איטח: הרעיון להגיע לשיח שגם בתוך הקשר של טקסט או בתוך הקשר של נושא לימודי, אנחנו יכולים לגלות שם ולנצל את ההזדמנות לעשות שיח שיכול לחזק את החוסן.
קרן רוט איטח: השלב הבא זה תכניות התערבות, שבאמת בתוך תכנית כישורי חיים המאוד רחבה, שמדברת על מיומנויות של קבלת החלטות, של תחושת שייכות, של פנייה לעזרה, אנחנו בוודאי מייחדים פרקים שעוסקים בתחומי המניעה.
קרן רוט איטח: כי למדנו, ואנחנו יודעים שזה שאנחנו מדברים באופן כללי זה לא מספיק.
קרן רוט איטח: אנחנו חייבים לייחד בתוך התכנית הכללית של כישורי חיים, לייחד פרקים שעוסקים במניעה, בהתאם לשלב ההתפתחותי ולמשימות ההתפתחותיות באותו שלב.
רם שפע: אולי אמרת את זה ופספסתי, אני רגע מוודא, התכנית של כישורי חיים,
קרן רוט איטח: בקצה זה באמת המענה הטיפולי, שהוא לרוב נעשה בשיתוף גורמים בקהילה, פחות בתוך בית הספר, כי בית הספר הוא פחות מנדט טיפולי, למעט תכנית אחת, שאני אתייחס אליה בהמשך.
קרן רוט איטח: אז מה אנחנו עושים בעצם ברמה של המניעה, וברמת התכנית ההתערבותית.
קרן רוט איטח: אני חייבת לציין שאנחנו פועלים במניעה עם שלוש אוכלוסיות, כמו שאמרתי קודם.
קרן רוט איטח: קודם כל האוכלוסיה של המבוגרים, הצוותים החינוכיים, שזה גם בחינוך הפורמלי וגם בחינוך הבלתי פורמלי, שזה כולל תנועות נוער, מועצות תלמידים, כל מה שקשור לחינוך הבלתי פורמלי.
קרן רוט איטח: ובחינוך הפורמלי אני מזכירה שיש לנו מב"סים, מובילים בית ספריים, בתוך החינוך העל יסודי, שהתפקיד שלו לממש את המדיניות של המשרד בתוך בתי הספר.
קרן רוט איטח: זאת אומרת שהוא אחראי לזה שתתקיים תכנית של כישורי חיים בתחום של מניעת סמים ואלכוהול.
קרן רוט איטח: האוכלוסיה הבאה זה התלמידים, והאוכלוסיה הנוספת זה ההורים.
קרן רוט איטח: הפעולות שלנו עם הילדים זה פעם אחת כישורי חיים, שזה מגן עד יב', והנושא הבא, פה זה דוגמא לתמונה מכנס ארצי שקיימנו בשיתוף פעולה עם המשטרה, המכללה הלאומית לשוטרים, כשאפשר היה להתכנס פנים אל פנים, בשנה שעברה היה לנו כנס כזה בזום, במרחב מקוון, שזה היה יוצא מן הכלל.
קרן רוט איטח: וכמובן מועצת התלמידים והנוער הארצית ותנועות הנוער.
רם שפע: אני חושב שבאופן כללי אחרי זה שווה, ואולי גם אתם קצת תספרו, על החוויה של המערכת הלא פורמלית, שהיא חלק אקוטי בכלים שהתלמידים פוגשים.
קרן רוט איטח: אני חייבת לציין שאנחנו ניהלנו שולחן עגול עם תנועות הנוער במשך שנים, ביחד עם הרשות למלחמה בסמים, ממש ליווי בבניית תכניות, עם ליווי אישי של תנועות הנוער, כולל בניית תכנית התערבות.
קרן רוט איטח: וכשקרו האירועים ליווי והדרכה.
קרן רוט איטח: כרגע, בשנתיים האחרונות, הם הרחיבו את השולחן שלהם לשולחן שעוסק בחוסן, ופחות נותן מקום לתכנים של סמים ואלכוהול.
קרן רוט איטח: אבל אנחנו בדיבור נוסף על איך מחזקים את הדבר הזה.
קרן רוט איטח: כי בעינינו לא מספיק לדבר על חוסן, צריך תמיד לתזכר את הנושאים של הסיכון.
קרן רוט איטח: פה זו דוגמא למרחב המקוון שקיימנו בשנה שעברה, התכנסות של מנהיגות עמיתים, עמיתים ומשפיעים, כשאי אפשר היה להתכנס פנים אל פנים.
קרן רוט איטח: בני נוער נכנסו מכל הארץ, ושיתפו בתוצרים שהם עשו.
קרן רוט איטח: משחקים שהם פיתחו, סרטונים שהם יצרו, דברים יוצאי דופן ומרשימים ויצירתיים באופן יוצא מן הכלל.
קרן רוט איטח: ואני מזכירה שזה בהתאם לתנאים של למידה מרחוק.
קרן רוט איטח: זאת אומרת זה היה משהו באמת יוצא דופן.
קרן רוט איטח: בנוסף, פה אלה תכנים של כישורי חיים, שכרגע מתעדכנת ומתחדשת, אבל אתה יכול לראות פריסה, מתכנית של יום של תכלת בגני הילדים, שהיא מדברת על כישורי חיים, שמייצרת איזו שהיא הזדמנות לשיח, על איך אני שומר על גופי מחומרים מזיקים, מה אני עושה כשאני מזהה קושי, למי אני פונה לעזרה.
קרן רוט איטח: מיומנויות בסיס שמותאמות לגיל.
קרן רוט איטח: וככה אנחנו עולים עם הגיל ומכניסים את הנושאים הרלוונטיים.
קרן רוט איטח: בכיתה ה-ו כבר מתחילים לדבר ישירות על השימוש בחומרים.
קרן רוט איטח: בה' דרך גדולים ולא שותים, תכנית שעובדת כבר על אלכוהול, לקראת מסיבות הבת-מצווה ובר-מצווה, וגם הנושא של העישון, זה בא במרכזי למידה בתכניות שפיתחנו בשיתוף השותפים שלנו, אם זה האגודה למלחמה בסרטן, משרד הבריאות, הרשות למלחמה בסמים.
קרן רוט איטח: ובתיכון אנחנו יותר נכנסים לסיפור של העישון, של סמים ואלכוהול כמובן.
קרן רוט איטח: בנוסף לעבודה המתמשכת בכישורי חיים, בפיקים אנחנו גם מנצלים אירועי חיים להזדמנות נוספת להעלות את הנושא על סדר היום.
קרן רוט איטח: למשל לקראת חגיגות השנה האזרחית שיתקיימו בסוף השבוע, או לקראת ל"ג בעומר, לקראת פורים, בדגש בחינוך הממלכתי דתי.
קרן רוט איטח: לקראת היציאה לחופשה, וזה תמיד מגובה, בעבודה עם ילדים ובוודאי מכתבים להורים, בשיתוף הנהגת הורים.
קרן רוט איטח: למשל אנחנו מייחדים את דצמבר כחודש המודעות להתמודדות עם סמים ואלכוהול במשרד החינוך.
קרן רוט איטח: פה אתם יכולים לראות דוגמא שפרסמנו לאנשי חינוך, עם חומרים עדכניים לעבודה עם תלמידים בעברית ובערבית.
קרן רוט איטח: מותאמים מגזרית.
קרן רוט איטח: פנייה להורים, פנייה לצוותי חינוך.
קרן רוט איטח: זאת אומרת בדצמבר אנחנו עדכנו, שלחנו פנייה לאנשי המקצוע של שפ"י, עם עדכון של חומרים והנחיות על מה כדאי לשים דגש.
קרן רוט איטח: השנה למשל שמנו דגש על פעילות של מנהיגות נוער.
קרן רוט איטח: פיתחנו חומרים שעוסקים במנהיגות נוער, איך אני יכול בעצם להיות מנהיג בסביבה שלי, ולהיות מנהיג של עצמי.
קרן רוט איטח: הדבר הנוסף זה לגבי צוותי חינוך, עשינו הרצאות מקוונות לצוותים, לאנשי חינוך, אנחנו פיתחנו ערכה של איתור, אנחנו הרבה מאוד משקיעים בהכשרת הצוותים שלנו באיתור.
קרן רוט איטח: אנחנו מקיימים הרצאות להורים, אתמול היתה לנו הרצאה להורים, בנוסף להרצאות לכלל ההורים, בהובלת השרה, זה חלק מהתכנית של באים בטוב, הרצאות להורים שתהיינה בימי שני, לכלל ההורים, עם טובי המומחים, וגם אנשי המקצוע של שפ"י.
קרן רוט איטח: אתמול ושלשום קיימנו הרצאה להורים בהשתתפות של קרוב לארבע מאות הורים בכל ערב.
קרן רוט איטח: היתה לנו הרצאה להורים עם קרוב לחמש מאות הורים בחברה הערבית.
קרן רוט איטח: הרצאה להורים בחינוך הממלכתי דתי.
קרן רוט איטח: אלה פעילויות שמיקדנו בחודש ספטמבר, כחלק מהעבודה להתמודדות עם הסמים והאלכוהול.
קרן רוט איטח: באיתור, כמו שאמרתי, אנחנו עושים עבודה של הכשרת הצוותים להיות רגישים, ולאתר גם מקרוב וגם מרחוק.
קרן רוט איטח: יש פעילות של מתחרים לנוער, אנחנו שותפים לתכנית הלאומית שלוש מאות ששים, לעבודה בחופים עם נוער בסיכון, באיתור של נוער בסיכון, ומתן מענים בהובלת שלוש מאות ששים ובשיתוף משרד הרווחה ומשרדים נוספים.
קרן רוט איטח: ובהקשר הטיפולי יש לנו תכנית שנקראת אופי – אימון ופיתוח יכולות התמודדות.
קרן רוט איטח: זה תכנית שפותחה בזמנו עם הרשות למלחמה בסמים, זו תכנית שיובאה מארצות הברית, ועשינו התאמה לתכנית.
קרן רוט איטח: זו תכנית שבה אנחנו מכשירים את אנשי הצוות בתוך בית הספר לעשות עבודה עם ילדים שכבר אותרו, ורוצים לעשות שינוי.
קרן רוט איטח: אם זה בעישון, בסמים, באלכוהול.
קרן רוט איטח: וזו עבודה קבוצתית בתוך בית הספר.
קרן רוט איטח: כי אנחנו מאמינים שהרבה פעמים המענה התוך בית ספרי זה המענה הכי טוב והכי רלוונטי.
קרן רוט איטח: זאת הסיסמה שלנו, וזאת התקווה שלנו, הלוואי ונלמד איך לדבר בטלפונים ניידים, שזה גם כן אחד האתגרים שלנו, ליהנות בלי לשתות אלכוהול, לחייך לא רק לסלפי, לחלום ללא סמים, להיות חברים, לשמוח מהדברים הפשוטים.
קרן רוט איטח: וזה מבחינתנו, כמובן,
רם שפע: זה נכון אגב לכל אדם,
קרן רוט איטח: לחלוטין, אבל זה המוטו שמנחה אותנו ומלווה אותנו בעבודה שלנו.
קרן רוט איטח: וזה מבחינתנו.
קרן רוט איטח: ויש בזום גם תלמידים עמיתים, ויש מנהל בית ספר, שאני אשמח שיקבלו הזדמנות לשתף.
רם שפע: אני אשתדל ככל שנצליח לתת לכמה אנשים את הזכות להתייחס.
רם שפע: אני רוצה להגיד משהו לך קרן, אני אמרתי את זה כמה פעמי, אני אומר את זה גם היום.
רם שפע: אני עבדתי עם לא מעט יחידות בשנה שעברה של משרד החינוך.
רם שפע: אני לצד זה מבקש להגיד שאני פונה אל התלמידים שאני פונה אליהם להגיד בחופשיות מה אתם מגישים.
רם שפע: לא תמיד, מה לעשות, מה שהמערכת מנסה, כל תלמיד ולתלמידה מרגישים.
עומר שחר: זה לא תמיד יורד לשטח כמו שמצפים.
רם שפע: בדיוק, אפילו להעביר ביקורת זה חלק ממה שאנחנו עושים פה, זה ללמוד ולשים זרקור על מה שצריך להשתפר, וזה בסדר גמור, וכולנו לוקחים את זה למקום הנכון והאפקטיבי.
רם שפע: אז אם מישהו מכם רוצה להתייחס, בבקשה.
רם שפע: אם לא, אפנה לחלק מהאנשים שנמצאים בזום.
יעל אנדר: אני אתייחס לנקודות, יש לנו כמה נקודות להעלות באמת בנושא.
יעל אנדר: ראינו פה הרבה את עניין המניעה.
יעל אנדר: אבל אני מאמינה שרוב מי שנמצא בפגישה הזאת, גם פה בחדר, גם בזום, לא מאמין שנצליח, לפחות לא בשנים הקרובות, או בשנה הנוכחית, להגיע למצב בו כל בן או בת נוער, עד סוף שנות התיכון שלו, לא מתקרב לאלכוהול, לא שותה אלכוהול, לא באירועים חברתיים לפחות.
יעל אנדר: ובסופו של דבר אנחנו כן רוצים להישאר מחוברים לשטח, ולהיות מציאותיים, בשביל בסופו של דבר לצמצם נזקים.
יעל אנדר: אז באמת, מעבר לנזקי ההתמכרות, שידברו עליהם פה בקרוב, נזקי חוסר השליטה, הבקרה והמודעות יכולים ליצור בעצמם סיטואציות מסוכנות.
יעל אנדר: אנחנו שומעים כל הזמן על אין ספור אסונות שקורים בשכרות בני ובנות נוער, בסביבה שהיא לא בטוחה בשבילם.
יעל אנדר: אז אני חושבת שלכן באמת מעבר למניעה הכל כך חשובה הזאת, חשוב להכניס לתכנים החינוכיים איזה שהוא דגש על שתייה בסביבה בטוחה.
יעל אנדר: זאת אומרת, במידה ואנחנו באים לתלמידים ואומרים להם, או.
יעל אנדר: קי., בסדר, אל תשתו, זה לא מומלץ.
יעל אנדר: במידה ואתם שותים שימו לב שהסביבה שלכם לא מסכנת אתכם.
יעל אנדר: שיש סביבכם אנשים שיכולים לשמור עליכם.
יעל אנדר: ושהאנשים שסביבכם לא ינצלו את המצב הזה לאיזה שהוא ניצול או לתקיפה.
יעל אנדר: הלוואי שיום אחד נצליח באמת להגיע למצב בו שתיה בקרב בני ובנות נוער זה לא בנורמה.
יעל אנדר: עד אז בואו ננסה קצת למנוע אסונות, או לא ניתן לעוד נערות לעבור ניצולים כאלה ואחרים במסיבות בגלל שתיה.
רם שפע: תודה רבה, אני בטוח שזה לא קל לדבר פה בכנסת בוועדה.
רם שפע: אבל איך בסוף ביומיום אפשר למנוע את זה?
רם שפע: כלומר מה יגרום למשרד, למורים, לצוותי ההוראה, להבין שהם עושים את הדבר הנכון כדי למקסם את הסיכוי למנוע מקרים כאלה.
יעל אנדר: דבר ראשון, ליצור את השיח הפתוח הזה.
יעל אנדר: זה כבר חשוב.
יעל אנדר: זאת אומרת שתלמיד לא יצטרך להגיד בכיתה, או באיזה שהוא דיון שפותחים, כשמורה מדבר, באמת על עניין המניעה, שאני אומרת, הוא באמת נורא חשוב.
יעל אנדר: אבל במידה ופותחים דיון כזה חייבים באמת לתת מקום לסימנים האלה.
יעל אנדר: למשל יצא לי לראות איזה שהוא מודל, זה היה נורא מזמן, מה עושים כשנכנסים למסיבה.
יעל אנדר: זאת אומרת איפה יש שומר, למי אני יכולה לפנות אם יש איזו שהיא בעיה.
יעל אנדר: אותו הדבר בנוגע לשתיה.
יעל אנדר: איך אני מגיעה הביתה בכלל, במידה ואני שיכורה.
יעל אנדר: לאיזה חברים אני יכולה לפנות.
יעל אנדר: איזה גורמים יש סביבי שיכולים לעזור אם חברה שלי פתאום לא מרגישה טוב.
יעל אנדר: זה דברים שחייבים לעלות בתוך דיון, לפחות ברמה הבית ספרית.
רם שפע: וזה קורה?
יעל אנדר: זה לא קורה.
יעל אנדר: לא כרגע.
רם שפע: לא יצא לך בבית ספר שפתחו איתך שיחה על זה?
יעל אנדר: בבית הספר האמת שממש לפני כמה ימים העלו את הנושא בשיעור חינוך,
רם שפע: אז זה קורה, זה מתחיל.
יעל אנדר: זה שיפור נפלא.
יעל אנדר: אבל לא נוגעים בנושא הזה מספיק.
יעל אנדר: זה עדיין בעניין המניעה.
עומר שחר: זה יותר בעניין של הפחדה.
עומר שחר: זה מסוכן, אל תשתמשו, אל תשתו.
יעל אנדר: בדיוק.
עומר שחר: ובסוף כשאומרים לך אל תעשה, אתה מסתכל ואומר אני אעשה.
עומר שחר: כי זה מעניין אותי.
עומר שחר: זה אסור אז אני אוהב למרוד.
יעל אנדר: או שמדברים על הנזקים לטווח הארוך, שהם כמובן לא פחות חשובים, אבל גם על הדברים היותר מיידיים צריך לדבר.
יעל אנדר: אז באמת השיח הפתוח הזה מאוד חשוב.
יעל אנדר: מעבר לזה שלהביא את השיח הזה בשלב הרבה הרבה יותר מוקדם.
יעל אנדר: להתחיל לדבר על זה בכיתה י' זה לא הזמן.
יעל אנדר: צריך להתחיל לדבר על זה לטעמי כבר מגיל מאוד מאוד מוקדם, בשביל לפחות ליצור את השיח הזה, שיוכל להיות שיח מספיק בטוח לתלמידים ותלמידות.
דורון ניצן: ממש במשפט, אני רוצה להגיב, מה שהיא אמרה לגבי השיפור שקורה בבתי הספר.
דורון ניצן: זה באמת שיפור מאוד מבורך.
דורון ניצן: רק חשוב לי להגיד שלמרות שאצלה בבית הספר זה קורה, יש הרבה מאוד שזה לא קורה אצלם בבית הספר.
דורון ניצן: איפה שזה כן קורה זה בעיקר יוזמות ספציפיות, מקומיות, של אותה הנהלת בית ספר, אותו סגל מורים.
דורון ניצן: זה לא איזו שהיא מגמה כללית, בכל הארץ כרגע.
דורון ניצן: זה לא משהו שבא לידי ביטוי וכל בית ספר בארץ יכול להגיד לך העברתי שיעור חינוך על איך לשתות נכון.
דורון ניצן: להיפך.
רם שפע: אני מסתכל פה בזום, ורואה הרבה בתי ספר, גם באורט רבין וגם במקיף ו' אשדוד, ובית ספר אומנויות באשקלון.
רם שפע: בקיצור מלא.
רם שפע: אז חשבתי שאולי אני אשתמש בהזדמנות אולי חלקכם לא ביקשו זכות דיבור, אבל אולי דווקא נשמע ספונטנית, מישהו שלא תכנן להגיד.
רם שפע: מי שאני אתן לו עכשיו את רשות הדיבור, ככל שאין אישור להראות אתכם, אתם צריכים בעצם לסגור את המצלמה, אבל לדבר.
רם שפע: אז אולי אני רואה כמה מכם, מקיף ו' באשדוד.
רם שפע: אתן רוצות להגיד משהו?
רם שפע: אז תכבו את המצלמה.
רם שפע: אבל אנחנו נקשיב לכם בקשב רב.
שירז: הי, אני שירז ממקיף ו' באשדוד, עם חברות שלי לסמינר עמיתים.
שירז: אני בלי קשר פועלת במועצה וגם במועצה הבית ספרית.
שירז: אני מדברת על זה מעוד מקומות חוץ מעמיתים.
שירז: אני חושבת שכל הקטע של הסמים וההתמכרויות התחיל בגלל הקורונה.
שירז: לא התחילו בגלל, הם יותר התרבו בגלל הקורונה.
שירז: יותר לחץ חברתי בין ילדים בשכבת גיל שלנו, שזה שכבות י', ט'.
שירז: יותר לחץ חברתי.
שירז: כאילו בגלל הקורונה ילדים הגיעו למצבים שלא כל כך כאילו נפשיים בסדר נקרא לזה.
שירז: אז הם חושבים שזו דרך בריחה שלהם למקום הטוב, ולמקום שלהיות בטוח בעצמי, ומשוחרר וכיף לי ואני לא חושב על כלום וראש נקי.
שירז: אני אישית ספציפית, ראינו כמה מקרים שלא נעים לראות, מכל מיני בחינות, מבחינה של סמים, אלכוהול.
שירז: ואני חושבת שאם באמת השיח יהיה יותר פתוח לבין ילדים, אנחנו כעמיתים יכולים להביא את הדעה שלנו, ילדים מהשכבה שלנו, ילדים משכבות יותר נמוכות, אז יהיה יותר קל.
רם שפע: עוד מישהי רוצה להתייחס?
רם שפע: אז נעבור למקומות אחרים.
רם שפע: חטיבת יהלום בשוהם, רק תרימו יד אם מישהו מכם רוצה להגיד משהו.
רם שפע: אנחנו פשוט לא נראה אתכם, אתם אפילו לא חייבים לכבות את המצלמה.
ליבי בראון: שלום, אני ליבי בראון מחטיבת יהלום, מקבוצת עמיתים משפיעים.
ליבי בראון: אני חייבת לומר שתופעת הסמים והאלכוהול זו תופעה שהיא כן נפוצה.
ליבי בראון: ושהכי חשוב זה לטפל בה מהשורש שלה.
ליבי בראון: וכבר משכבות מאוד נמוכות, גם משכבה ז', ואני לא מגזימה.
ליבי בראון: צריך לעקור את זה לפני שזה כבר מתחיל ומתפתח ונהייה בעיה .
רם שפע: ליבי, סליחה שאני קוטע אותך, את יכולה קצת לספר על מה זה אומר נפוצה?
רם שפע: באיזה קנה מידה, כולם, חצי, חלק, איפה.
ליבי בראון: אני לא יודעת מספרים.
ליבי בראון: אני מרגישה שיש יותר מידיי.
ליבי בראון: זו תופעה שאפשר להיתקל בה, ואפשר להיתקל בה בשכבות, והיא מתחילה כבר עכשיו, ואני שומעת מאנשים ואני רואה שכבר היא נפוצה בשכבות נמוכות.
ליבי בראון: וזה דבר שבאמת אסור להתעלם ממנו.
ליבי בראון: אסור להגיד טוב, מתחילים לשתות ומתחילים להשתמש בסמים רק בתיכון, אז נעזוב את החטיבה.
ליבי בראון: זה לא נכון.
ליבי בראון: חייב לטפל בזה כבר, אסור להתעלם מזה, אסור לזלזל בזה.
ליבי בראון: צריך להסביר באופן מקיף.
ליבי בראון: כי השכבות האלה הן השכבות שהכי נתונות ללחץ חברתי.
ליבי בראון: וזה יכול מאוד מאוד להשפיע.
ליבי בראון: במיוחד עכשיו עם הקורונה, כולם חזרו, האנשים עכשיו אחרי תחושת בדידות, אחרי תחושה שמחפשים באמת ריגוש, כמו שנאמר.
ליבי בראון: ויש את כל הלחץ החברתי מסביב, ויש קבוצות שחברים משתמשים, וחברים צורכים, והם מנסים לשכנע אותך.
ליבי בראון: ואנשים צריכים לדעת לאיזה עולם הם מתקרבים.
ליבי בראון: ואם מתאים להם להתקרב לעולם הזה.
ליבי בראון: ואם הם כן יתקרבו אליו איך להיות בטוחים.
זוהר: אני זוהר משכבה ח', מעמיתים משפיעים של ח'.
זוהר: אצלנו זה כבר התחיל כבר, בעיקר במסיבות, בבר-מצווה, בת מצווה.
זוהר: בבר-מצוות ומסיבות יש שולחן עם כיבוד ועם אלכוהול, וילדים אומרים טוב אני אשתה קצת, ואז מתחילים ללחוץ עליהם מהכיוון של הלחץ החברתי של תהיה קול, תשתה.
זוהר: וילדים לא יודעים כל כך איך להסתדר עם זה, אז הם שותים, ולא רגילים לזה, וזה מגיע באמת לדברים מאוד מסוכנים.
זוהר: אני חושבת שכדאי דווקא יותר לדבר על איך, מה לעשות במידה והשתכרת.
זוהר: מה לעשות אחרי, לפני.
זוהר: כי למנוע את זה יהיה מאוד קשה.
זוהר: אנחנו כבר בעולם שאי אפשר למנוע את זה.
זוהר: אני חושבת שכדאי דווקא להתמקד באיך לעשות שזה יהיה בטוח יותר.
ליבי בראון: אנחנו פשוט רוצים לוודא שלחברים שלנו, ולכל אחד ואחד יהיה את כל הכלים והידע שנדרשים להם בשביל לצלוח את השלב הזה של להיות נער מתבגר, בצורה הכי בטוחה.
רם שפע: קודם כל אתם תצלחו אותו.
רם שפע: כולנו היינו נערים ומתבגרים.
רם שפע: אבל נכון שבצורה הכי בטוחה שזה צירוף מלים מדוייק למטרה, גם שלכם כמי שעוסק בזה מבפנים ומנסה להצמיח מנהיגות מקומית, וגם של המשרד ושל כל הצוותים החינוכיים, שבסוף הם נמצאים שם.
רם שפע: אורית שפירו, שהיא מנהלת תחום בחירה סמים ואלכוהול ברשות הלאומית לבטחון קהילתי, בעצם תחת המשרד לבטחון פנים, ושותפה של הוועדה ושלנו, לנסיונות רחבים לעשות פה טוב יותר.
אורית שפירו: בוקר טוב, איזה כיף לשמוע את כל המתבגרים פה.
אורית שפירו: אני חושבת שגם זוהר וגם עומר דיברו על החשיבות של עבודה עם קהלי יעד שונים.
אורית שפירו: גם ילדים ומתגברים, אבל חייבים לראות את המקום של ההורים ואנשי המקצוע.
אורית שפירו: כשאנחנו מדברים על העבודה, אנחנו מדברים על עבודה על הרצף היומי.
אורית שפירו: גם בתוך בתי הספר, אבל גם מחוץ לבית הספר.
אורית שפירו: מרכזי נוער, תנועות נוער, מתנ"סים.
אורית שפירו: כשאנחנו מדברים על מגוון התנהגויות סיכון.
אורית שפירו: גם שימוש בחומרים מסכנים, גם התמכרויות לחומרים וגם להתנהגויות.
אורית שפירו: וגם לאלימות.
אורית שפירו: בת שבע ביקשה ממני שאני אגע במספר נתונים.
אורית שפירו: אני רואה שגם פרופ' יוסי הראל פיש פה, וגם איריס נהרי פה.
אורית שפירו: אבל הסקר שנעשה בסוף שנת 2018, 2019, אנחנו יכולים לראות בצורה מאוד ברורה שתפיסת המסוכנות לאורך השנים בקרב המתבגרים שלנו, כיתות י', יא', יב', יורדת.
אורית שפירו: ולכן גם כמות השימוש בקנביס פה עולה.
אורית שפירו: עוד מאיסוף הנתונים, אנחנו יכולים לראות מנתוני משרד הבריאות משנת 2019, באישפוזיות לנערים ונערות יש לנו עלייה בכמות המתאשפזים, גם בקרב בנים וגם בקרב בנות, כשהחומר שנפוץ ביותר זה גם אלכוהול וגם קנביס, ואחר כך חומרים אחרים.
אורית שפירו: מנתוני משרד הרווחה של שנת 2020 אנחנו יכולים לראות את מספר בני הנוער שמטופלים בשבעים וארבע יחידות ייעודיות שלהם.
אורית שפירו: וגם פה השימוש הוא שימוש בסמים, בקנביס, באלכוהול ובחומרים נוספים.
אורית שפירו: התחלתי לדבר על הסקר שיוסי הראל פיש מוביל פה בארץ מ-1994.
אורית שפירו: ואנחנו יכולים לראות שיש עלייה בכמות השימוש בעיקר בקנביס, אבל יש לנו גם שימוש לא מבוטל בסמי פיצוציות, באקסטזי, ב-LSD ובחומרים אחרים, כשהשימוש בקרב הבנים גדול יותר מבקרב הבנות.
אורית שפירו: והנתון האחרון זה מחקר של שימוש בחומרים ממכרים בקרב נוער בסיכון, שנעשה עם משרד החינוך ועם המשרד לבטחון פנים, וגם פה יוסי הוביל את זה, משנת 2018.
אורית שפירו: אנחנו יכולים לראות על הכמות המאוד גדולה של בני הנוער, שנמצאים במסגרות של קידום נוער, שמשתמשים בקנביס.
אורית שפירו: גם מפעם וגם בשנה האחרונה, בהשוואה לשנים הקודמות.
אורית שפירו: מבחינתנו ברשות הלאומית לבטחון קהילתי יש לנו מספר מענים, והמענים האלה, כמו שאמרתי בשקף הראשון, הם לאורך כל השנה.
אורית שפירו: רק לא רק בחודש דצמבר ולא רק בשבוע האחרון.
אורית שפירו: ואם תסתכלו הם מדברים גם על הורים, גם על אנשי מקצוע וגם ילדים.
אורית שפירו: זה הכשרות של צוותים ברמה הארצית והיישובית, על מדריכי מוגנות בשיתוף עם משרד החינוך, יש לנו קרוב לשש מאות תשעים שנמצאים בתוך בתי הספר.
אורית שפירו: יש לנו סדנאות והכשרות להורים.
אורית שפירו: כי ההורים חייבים להיות שם.
אורית שפירו: זוהר דיברה איתנו על בר ובת מצווה.
אורית שפירו: מי מביא את הבר ובת מצווה ומשלם על זה, זה ההורים.
אורית שפירו: חייבים לדבר עם ההורים ולתווך להם מה המשמעות של ההתנהגות שלהם מול הילדים שלהם.
אורית שפירו: יש לנו סדנאות ופעילויות לבני נוער וצעירים.
אורית שפירו: יש לנו הכשרות והדרכות בוועדות סטטוטוריות.
אורית שפירו: כי גם פרנסי היישובים וכל היישובים בארץ חייבים לדעת מה ההשלכות של מה שקורה בתוך היישובים שלהם, על בני הנוער בכלל, ועל כלל האוכלוסיה בפרט.
אורית שפירו: יש לנו כנסים, יש לנו פיתוח כלים.
אורית שפירו: והובלת תהליכים בוועדות.
אורית שפירו: ואם אני נכנסת לתכניות, קרן דיברה על מספר הפעולות שאנחנו עושים בשיתוף איתם, מעבר לתכניות הרבות שמשרד החינוך הוביל, יום של תכלת, בונים ולא שותים, מכורים לחיים, תכנית אופי ועמיתים.
אורית שפירו: כשבצד שמאל אתם יכולים לראות איגרת שבנינו ביחד עם שותפים שלנו, קריטיים לתהליך הזה.
אורית שפירו: בין היתר גם משרד הבריאות, בהובלה של פאולה, וגם עמותות משמעותיות, ומתבגרים בקורונה.
אורית שפירו: אנחנו משתדלים, עד כמה שניתן, בתוך התהליכים גם של קורונה וגם במיעוט תקציבים עד אפס בשלוש שנים האחרונות, להיות עם יד על הדופק ולראות מה אנחנו יכולים לעשות בשביל להצליח ולגדל את השטח.
אורית שפירו: אנחנו לאורך השנה נותנים דפי מידע להורים, בהתייחס למה שקורה בשטח.
אורית שפירו: ואם סם האונס פרץ בשנה האחרונה, אתם יכולים לראות דף מידע להורים, בשביל שיידעו איך לתווך את השיח הזה לילדים שלהם.
אורית שפירו: איך אני אמור לדבר עם הבן שלי או עם הבת שלי על סם האונס.
אורית שפירו: אתם יכולים לראות כאן את עלון הנייס-גיי.
אורית שפירו: יו"ר הוועדה יודע שזה נושא שעלה מאוד חדש בחודשיים האחרונים.
אורית שפירו: מייד כתבנו להורים, גם בעברית וגם בערבית כמובן, בשביל לתווך את הנושא הזה עם המתבגרים, ועם כל הילדים המדהימים שנמצאים כאן.
אורית שפירו: ובצד ימין, מזכירה לכם בקיץ שעבר, כל מה שקרה באילת.
אורית שפירו: ישר, ברור לנו שההורים הם חוד החנית לנהל את השיח ולתווך אותו עם המתבגרים שנמצאים איתנו כאן בזום.
אורית שפירו: נושא האלכוהול, נושא מאוד מדובר.
אורית שפירו: מספר פרסומים שמנהלים היישוביים שלנו, יש לנו אותם כמעט בכל הארץ, מאתיים שלושים וחמישה יישובים בכל הארץ, מוציאים ומתווכים את זה בסדנאות שעוברות בעיקר להורים, כדי שידעו איך לנהל שיחה עם הילדים שלהם על אלכוהול.
אורית שפירו: בכל זמן, בכל מצב, דברו עם הילדים שלכם.
אורית שפירו: כל מה שכתוב בעברית יש לנו גם בערבית כמובן.
אורית שפירו: ואם אנחנו מדברים כרגע על מיקוד של השבוע הזה, שבגינו אנחנו מנהלים את המפגש הזה, אז ברמה הארצית רק אתמול עשינו יום עיון גדול מאוד עם השותפים המאוד משמעותיים שלנו, משרד הבריאות, משרד החינוך והמשטרה, שמדברים גם על טיפול ושיקום.
אורית שפירו: גם על אכיפה.
אורית שפירו: וגם על חינוך ומניעה.
אורית שפירו: וזה בא לאנשי מקצוע.
אורית שפירו: כי אנשי מקצוע יורידו את זה בתוך היישוב לתוך קהלי היעד.