GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי יוגב: חוץ מזה, יש את הנושא של ההסכמות המוקדמות, כפי שאמרתי שהיה לנו, שחלק מההסכמות המוקדמות היה הנושא שאנחנו גם נקים ועדת היגוי למרכז הניטור כיוון שברור, וזה גם, אני חושבת, הוצג מאוד בבירור בסקירה שפלורה נתנה, שצפויים הרבה קשיים וצפויות בעיות בהעברת המידע ובסוג המידע שאפשר יהיה להיות מועבר, בזה שזה לא מידע פרטני, אלא מידע שהוא או סטטיסטי או מנהלי, אופני העברת המידע, אם זה יהיה מעודכן און ליין ויחייב בדברים משרדיים אחרים.
טלי יוגב: בקיצור, פשוט זה לא יהיה, אבל ברור שצריך לעשות את זה.
טלי יוגב: אנחנו מדברים על שלושה דברים מרכזיים, על המדדים שיהיו מדדים אחידים כדי לייצר נתונים שהם בני השוואה, שיהיו בני השוואה לא רק בתוכנו לאורך שנים ולאורך זמן ובחינה של מגמות ודברים שמשתנים, אלא גם לצורך השוואה בעולם.
טלי יוגב: אני רוצה להגיד שכבר היום, אנחנו מעבירים על בסיס קבוע מידע, בין אם למוסדות האו"ם, ל- UNODC, למועצת אירופה, לאיחוד האירופי.
טלי יוגב: וכן, אנחנו נתקלים כל פעם בקשיים כיוון שאנחנו לא יושבים על דאטה בייס שהוא מתחדש לאורך זמן והוא לאורך זמן נשאר זהה באופן האיסוף שלו.
טלי יוגב: הדבר הנוסף זה להיות מסוגלים לבצע סקרים ומחקרים, שזה גם דיברת על זה, פלורה, ולהחליט מה אנחנו רוצים לבדוק.
טלי יוגב: לבדוק מגמות לאורך זמן, לראות איך השטח מתנהג ולהיות ערוכים לכל השינויים שעולים, ואפילו ברמה של להיות מסוגלים להמליץ למשרד זה או אחר על התערבויות או דברים שנמצאו שברחבי העולם הם יעילים, הם משמעותיים, ויש מקום לבדוק אם הם יכולים להתאים לארץ.
טלי יוגב: אז אנחנו מדברים על זה שבהקמת מסד נתונים, אנחנו נצליח לרכז, להקים, לנהל מאגר ממוחשב של כל הנתונים הלאומיים שלנו.
טלי יוגב: השאיפה היא שבאמת זה יהיה דינמי ומעודכן, ושנוכל, און ליין, כולל כל משרד שיהיה שותף, להיכנס, לבדוק, לראות מה היה ולהתעדכן, מה שנקרא, באמת און ליין.
טלי יוגב: התחום השני זה הבניית אינדיקטורים, גם מקומיים וגם אינדיקטורים בינלאומיים שימדדו באופן רציף מדי שנה.
טלי יוגב: הנושא השלישי זה הנושא של איסוף וניתוח נתונים שוטף והצבעה על מגמות חדשות.
טלי יוגב: וגם הנושא של תחלואה חריגה יצטרך להיכנס לכאן, שזה גם מתחבר למה שאחד הדברים שנשאלו על ידי הממ"מ בנושא התחלואה.
טלי יוגב: התחום השני שדיברנו עליו, שזה הנושא של ביצוע מחקרים, סקרים, להוציא פרסומים.
טלי יוגב: הסקרים הלאומיים והבינלאומיים, ה-best practices מה שקיבלנו, חקר התנהגויות ואורחות חיים שקשורות לחומרים ממכרים.
טלי יוגב: אני חושבת שזה מאוד מאוד רלבנטי על רקע השינוי שאמור להיכנס בכל תחום הקנאביס לצרכי פנאי.
טלי יוגב: פרסומים שעוסקים בכל מה שקשור להתמכרויות, כמובן, הכול תוך כדי שיתופי פעולה עם כל המשרדים הרלבנטיים.
טלי יוגב: התחום של הייצוג של מדינת ישראל, בין אם בתוכנו, למשל להעביר חומר מעודכן, השוואה, לממ"מ, מדי שנה ולוועדת הכנסת, וכמו שאמרתי, לייצג את המדינה מול גופים בינלאומיים ולהעביר את הנתונים ברמה בינלאומית, כפי שנדרש.
טלי יוגב: הנושא האחרון זה סיוע בהכשרות של אנשים בכל מה שקשור להקניית מיומנויות ולסטנדרטים לאנשי מקצוע בנושא של איסוף המידע, של הניתוח שלו, לייצר ימי עיון למומחים ומפגשי מומחים בנושא של מדדים, של סקרי אוכלוסייה, של מדדי טיפול ועוד ועוד.
טלי יוגב: אז אלא אם כן יש שאלות, אני אשמח לענות, ואני באמת מאחלת לכולנו ולכל השותפים, דרך אגב, כשהגשנו את הצעת המחליטים, אז עוד גופים, חוץ מהגופים שאנחנו חשבנו שהם כאילו במיינסטרים של להצטרף לצוות ההיגוי, ביקשו להצטרף, ואנחנו כמובן לא אמרנו לאף אחד לא, כי אנחנו חושבים שככל שיותר אנשים יהיו שותפים במהלך הזה כך יהיה יותר קל לבצע אותו ולהוציא אותו מן הכוח אל הפועל.
טלי יוגב: אז אני באמת מאחלת לכולנו בהצלחה ואני באמת חושבת שזאת התחלה חדשה ותודה רבה.
מיכל וונש: תודה, רבה רבה, טלי, אז באמת ענית על השאלה הראשונה שלי והיא מי הם הגורמים הנוספים שיצטרפו, אם יש מקום לכך, ואני שמחה לשמוע שאכן יש פתיחות לכלול את כל הגורמים הרלבנטיים גם אם הם לא נכללו עד כה בהחלטה שעברה.
מיכל וונש: אני כן אשמח לדעת, טלי, האם יש איזה שהוא טיים ליין, זאת אומרת, אני חשה דחיפות מאוד מאוד גדולה ואני חושבת ששומעים אותה בקול שלי כל הזמן, אני חושבת שיש לנו פה גם הזדמנות מאוד מאוד גדולה, גם חובה מאוד גדולה, ואני פחות נכנסת, למרות שצריך לתת את הדעת גם לכך, על היכן יישב הדבר הזה, אני חושבת שמה שהרבה יותר חשוב זה לתת את הדעת לעצמאות הנדרשת כדי שזה יעבוד כמו שצריך לגוף שמתכלל את כל האירוע של הנתונים, וגם התקציב, כמובן.
מיכל וונש: שיובטח כהכרח, גם לנושא של כפי שאמרת, וגם פלורה התייחסה, לשינוי ההסדרה בנושא הקנאביס לצורכי פנאי והמלצות שאנחנו יודעים שחייב להיות גוף כזה קיים.
מיכל וונש: השאלה היא מתי נפגשים, מתי מתחילה העבודה?
מיכל וונש: האם הוועדה יכולה לקבל עדכון לקצב הדברים, ככל שאתם כבר יודעים מתי אתם נפגשים.
מיכל וונש: מי על סדר היום, מה על סדר היום.
טלי יוגב: אנחנו עוד לא יודעים מתי אנחנו נפגשים, אני מזכירה לכם שהאישור בממשלה עבר בדיוק בשבוע שעבר, ממש אני חושבת זה היה יום לפני שנקבע מועד הישיבה, או משהו בסגנון.
טלי יוגב: אני כן יכולה להבטיח שהתכיפות הזאת שאת מדברת עליה היא לנגד עינינו ואנחנו חשים כך גם, והראיה לכך, שאת כל ההקדמה של הדברים עשינו עוד לפני שעברה בכלל החלטת ממשלה בנושא.
טלי יוגב: אז אני כן יכולה להבטיח שאנחנו נכנס את צוות ההיגוי מהר ככל הניתן, אני כן יכולה להגיד, ברור שהנושא התקציבי הוא נושא משמעותי, כי אנחנו נזדקק פה גם למדען ראשי, גם לסטטיסטיקאי, גם לתקציבי פעולה.
טלי יוגב: כן, יש התחייבות של המשרד שלנו שהנושא יושב בסדר עדיפות מאוד גבוה מבחינת הצרכים שלנו בתקציב 2021.
טלי יוגב: לכולם פה ברורה הדחיפות של זה והמשמעות של זה, בעיקר מה שדיברנו על רקע הנושא של הקנאביס, ואני באמת מאוד מקווה שיהיו בפינו בשורות.
טלי יוגב: אני כן יכולה להבטיח לוועדה שאנחנו נכנס את צוות ההיגוי מהר ככל הניתן ושנדווח לוועדה על המפגש ועל מה היו תוצאותיו.
מיכל וונש: אז אני מבקשת ממש שגם הוועדה תקבל עדכון מתי נקבעת ישיבה כזאת, וכמובן בכל פעם שיש סיכום של פגישה, ולגבי המועד הבא שמתקיים, הוועדה ממש תרצה לקבל דיווח כדי שנדע מתי ואם יש צורך לקיים דיון המשך, למעקב אחרי פעולות הצוות ההיגוי שייפגש.
מיכל וונש: יש לנו הרבה מאוד גורמים רלבנטיים בזום, אני אשמח לשמוע האם יש דברים שברור לנו כבר עכשיו, שחשוב שמי שנמצאים פה בזום, יהיו מודעים אליהם, לפני שוועדת ההיגוי יוצאת לדרך.
מיכל וונש: על בסיס הדו"ח של הממ"מ, המאוד חשוב הזה, על בסיס הצעת המחליטים שבעצם אני חושבת שיש פה הזדמנות חשובה, אם חשוב שנדע וגם אם לא נספיק שכולם ידברו, בבקשה להנגיש לוועדה מהם הנושאים שחייבים להיות מודעים להם.
מיכל וונש: אנחנו נתחיל מפרופסור יוסי הראל פיש.
מיכל וונש: יוסי, אם אני יכולה רק מיקוד בנושא הזה, מהם דברים שחייבים לדעת עליהם לפני שיוצאים לדרך, בתקווה שגם נגשים את המשימה הזאת ונממש אותה.
יוסי הראל פיש: בוקר טוב, אני באמת שמח על הדיון החשוב הזה.
יוסי הראל פיש: קודם כל, הסיכום של הממ"מ היה מדהים, באמת כל הכבוד לכם, פלורה, ולכל הצוות שלכם.
יוסי הראל פיש: שמחתי מאוד לשמוע את הדברים מטלי, אני ככה מאחורי הקלעים שומע כבר איך הדברים האלה מתקדמים, ובאמת שאפו ואתם בדרך הנכונה.
יוסי הראל פיש: מה שהייתי רוצה בקצרה זה קצת לשתף אתכם בדברים שצריכים להיות בתוך המערכת ניטור הזו.
יוסי הראל פיש: הדו"ח של הממ"מ בעיקר התייחס, זו הייתה גם הבקשה של הוועדה, לנושא של הניטור של המידע לגבי אנשים שנמצאים, מגיעים לטיפול, נמצאים בטיפול, והמכורים.
יוסי הראל פיש: מערכת הניטור, תראו, אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל מחדש יש את ה- EMCDDA באירופה, זו מערכת הניטור האירופאית לסמים ולהתמכרויות, שכמעט כל מדינות אירופה עובדות איתם.
יוסי הראל פיש: הם פיתחו במשך השנים מודל מתודולוגי מאוד ברור של מה צריך להיות בתוך מערכת ניטור לאומית של מדינה, איזה סוג מדדים צריכים להיות שם, יש את כל המתודולוגיה מאחורי המדדים הללו, הנוסחה איך לחבר, איזה סוג מידע נכנס לכל מדד ומדד, איך לעגן את המידע הזה לתוך מערכת ממוחשבת שמכילה את כל המידע בפנים בצורת תקנית, בצורה שהיא ברת השוואה והלימה עם כל המידע באירופה והיא נכנסת ישר לתוך מאגר הנתונים הבינלאומי של אירופה.
יוסי הראל פיש: ישראל אמנם לא חברה באירופה ולא יכולה להשתתף במאגר עצמו, אבל כן כמדינה שכנה, נותנים לנו אפשרות להשתמש במתודולוגיה, לפתח את המדדים הישראלים בהתאם למתודולוגיה, ואז לקבל את האפשרות לקחת את הנתונים האירופאים ולהצמיד אותם לנתונים הישראלים.
יוסי הראל פיש: כך שיש לנו, כל הזמן, השוואה עם המדינות האחרות באירופה, שזה דבר גדול.
יוסי הראל פיש: אנחנו, בתקופה שהייתי המדען הראשי של הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, כינסנו לפחות שלוש פעמים ימי עיון שהגיעו אנשים מאירופה ולימדו אותנו איך לפתח את המדדים הללו, ואכן פיתחנו אותם.
יוסי הראל פיש: מרכז הניטור של הרשות הקודמת, כללה את כל המדדים הללו שאתם רואים מול העיניים, אלה 11 המדדים המרכזיים ביותר של מערכת ניטור לאומית, כפי שה EMCDDA בנה אותו, ואני אעבור מהר מהר, בקצרה, על כל אחד, כדי שתבינו איזה סוג מידע.
מיכל וונש: סליחה שאני מפריעה לך, אתה יושב בצוות היגוי הזה?
יוסי הראל פיש: אני לא יודע, עוד לא פנו אליי.
יוסי הראל פיש: אני יושב באוניברסיטה כרגע.
מיכל וונש: אני אשמח לשמוע כמובן על הפרטים, אני חושבת שחשוב מאוד, לפחות בדיונים הראשונים, אם אני יכולה לבקש, טלי, שהנושא שיוסי מציג כאן עכשיו יוצג לוועדה המקצועית.
מיכל וונש: המצאת הגלגל היא באמת, גם אם צריך להתאים את הגלגל, חבל להמציא אותו מחדש, מן הסתם.
יוסי הראל פיש: למעשה , כל מרכז הניטור היה עם צוות מוקדנים שמיומן על איפה נמצא כל המידע, אצל מי המידע הזה נמצא, ובצורה כזו ריכזנו במקום אחד והיינו על סף של הכנת מערכת ממוחשבת, דבר שהופסק באמצע, כאשר הרשות התפרקה, הסיפור שאתם רואים מול העיניים, המידע הזה היה קיים.
יוסי הראל פיש: עכשיו, יש כאן שלושת מדדים הראשונים, הם מדדים שקשורים למידע שנאסף בסקרים, יש כמובן את הסקרים האפידמיולוגים, שאני אדבר עליהם עוד מעט, שהם נותנים את כל המידע לגבי השיעור של השימוש בסמים ושל ההיפגעות מסמים באוכלוסייה הכללית.
יוסי הראל פיש: גם האפשרות לזהות תת אוכלוסיות בסיכון גבוה, להסתכל על מגמות לאורך זמן, להסתכל על מגמות ביניים של הערכה של המדיניות, בתחום הסמים של אותה מדינה וכן הלאה.
יוסי הראל פיש: אז יש את הסקרים האפידמיולוגים של המבוגרים, הנוער ובתי הספר.
יוסי הראל פיש: המדד הרביעי, זה מדד התמותה, גם שם הייתה לנו התקדמות יפה מאוד עם המכון לרפואה משפטית, שעדיין לא בשלה לחלוטין, אבל היינו כבר בדרך לקבל מדדים הרבה יותר מלאים ומדויקים לגבי מעורבות של סמים ואלכוהול במקרי מוות במדינת ישראל.
יוסי הראל פיש: המדד החמישי, זה מדד של המחלות הזיהומיות שנגרמות משימוש בסמים, צהבת וכיוצא בזה, איידס.
יוסי הראל פיש: המדד השישי, זה מדד של המכורים הקשים, מדד שפלורה דיברה עליו קודם, בנושא הזה, ה- TDI זה אולי אחד המדדים החשובים ביותר בתום הטיפול.
יוסי הראל פיש: גם שבי וגם פאולה זוכרים בוודאי את ימי העיון שעשינו ביחד עם האנשים מ-EMCDDA שהגיעו לכאן, ובעצם עשינו מיפוי של כל האנשים שהם מטופלים בכל סוגי מרכזי הטיפול במדינת ישראל.
יוסי הראל פיש: ריכזנו את החומר הזה, התחלנו לעבוד על לפתח מערכת ממוחשבת, שתחבר בין הנתונים במשרד הרווחה והנתונים במשרד הבריאות בדרך שמבחינה משפטית היא נכונה, יש שם בעיה של זיהוי מטופלים שהיה צריך לטפל בזה, אבל זה דבר שחייב להיעשות, יש את כל המתודולוגיה שעומדת מאחורי המדדים של ה TDI שהם כל כך חשובים וליבתיים במערכת ניטור לאומית.
יוסי הראל פיש: כמובן, מדד של תפיסות סמים, זה התפיסות ממשטרת ישראל ומהמכס.
יוסי הראל פיש: כל המדד של עבירות שנגרמות כתוצאה, בקשר לנושא של סמים, ה- PPP המדד העשירי, מדד גם חשוב מאוד, שזה מידע על הטוהר, על הריכוז ועל המחירים של הסמים, שהוא מתעדכן כל הזמן.
יוסי הראל פיש: למעשה כתבנו ספר על הממד ה- 11 של ההשלכות הבריאותיות והחברתיות שקשורות בהתמודדות המערכתית עם נושא של סמים ואלכוהול, ושוב, זה מידע שצריך להיכנס אל תוך המערכת הזו.
יוסי הראל פיש: אלו המדדים בתוך המערכת ניטור, ואם תעברו לשקף הבא, תראו, לא דיברנו היום על הנושא של סקרי האוכלוסייה, אבל הנה לכם, מול העיניים, הסקרים שחייבים להיות, המידע שאנחנו חייבים שיהיה לנו בידיים בצורה שוטפת, כמו שכתוב פה בטבלה, תחת הטור של שכיחות מומלצת, זה חייב להיות לפחות כל שנתיים.
יוסי הראל פיש: חלק מהמחקרים הללו, למשל הסקר האפידמיולוגי של המבוגרים, שנותן לנו מדגם מייצג ארצי של הבוגרים מגיל 18 ומעלה, אמור להיעשות כל ארבע שנים.
יוסי הראל פיש: למעשה, הסקר האחרון נעשה ב- 2016, והוא בא אחרי סקר שנעשה רק ב- 2009.
יוסי הראל פיש: כלומר הפערים הענקיים בזמן לא נותנים לנו מידע עדכני.
יוסי הראל פיש: הסקר הזה חייב להיעשות וזה הייתה תמיד בעיה תקציבית לממן אותו.
יוסי הראל פיש: זה צריך להיכנס לבסיס התקציב, שלא צריך להתווכח, כל פעם מחדש על הסקרים הללו, אלא באופן קבוע, כל שנתיים יש סקר.
יוסי הראל פיש: ואז יש לנו נתונים עדכניים בידיים שאפשר להסתכל על המגמות של תת אוכלוסיות בזום, אפשר להיכנס לאוכלוסיית יעד ספציפיות, אם זה עולים חדשים, ערבים וכיוצא בזה, ולהיכנס ולראות מה קורה בתוכם וכן הלאה.
יוסי הראל פיש: הסקר השני, זה סקר בני נוער, בשנים האחרונות משתמשים בסקר שאני עומד בראשו, של ארגון הבריאות העולמי, HBC, שהוא גם מחובר עם ה-SPAD, הסקר של בני נוער בנושא של סמים ואלכוהול של ה-EMCDDA, זה לכיתות ו'-י"ב, זה תלמידים במערכת החינוך הפורמלית, וזה פעם אחרונה נעשה ב- 2019, ובשנה הבאה, ב- 2021, זה שנת סקר הבאה שאנחנו מתכוננים אליה כרגע.
יוסי הראל פיש: סקר נוסף, חשוב מאוד, סקר של נוער בסיכון שסיימנו אותו ב- 2019 בפעם האחרונה, סקר של אותם ילדים שנשרו מבתי ספר ונמצאים במערכות של קידום נוער.
יוסי הראל פיש: סקר צה"ל, הייתה תכנית לעשות אותו, זו אוכלוסייה שאנחנו מפספסים אותה, הייתה אפילו החלטה של סגן הרמטכ"ל לפני כמה שנים לבצע את הסקר הזה, הוא לא בוצע עד היום, וכדאי לחדש את הקשר עם הצבא ולעשות את הסקר.
מיכל וונש: תודה, יוסי, אני לא רוצה לקטוע אותך, יש לנו מעט זמן ועוד המון אנשים בזום.
מיכל וונש: אני רוצה לומר שהוועדה תקיים ישיבת מעקב, כיוון שאתה מעלה פה דברים, ואני בטוחה שצריך גם להתאים את המדדים הנוספים, כי אם דיברנו על השינוי החוקי, של הקנאביס למשל, אז צריך גם לכלול אותו, אני בטוחה, במסגרת הנתונים שאוספים ולא רק לדון במכורים או מי שפונים, וזה מגביל אותנו.
מיכל וונש: אז אני מאוד אבקש מכל מי שנמצאים פה בזום, ואני מבקשת מטלי יוגב, שמייצגת את מי שמכנס את הצוות הזה, שהגורמים המקצועיים כולם, שצריכים להיות בדיונים הללו, כדאי שאתם תחליטו ביניכם וכמובן תציגו לוועדה מה הם הנתונים שחייבים לאסוף אותם.
מיכל וונש: אני מקבלת לחלוטין את מה שאתה מראה לי כחיוני, אני רק בטוחה שלכולם יש פה תרומה חשובה מאוד, ואני מאוד מקווה שכל הגורמים יישמעו סביב השולחן של ועדת ההיגוי.
יוסי הראל פיש: רק משפט אחרון, אם יורשה לי, אני רק רוצה להגיד שכל סקרי האוכלוסייה האלו, אנחנו משתמשים במדדים התקפים והתקניים הבינלאומיים עם הלימה בכל הסקרים בעולם, כך שזה הדברים העדכניים ביותר, כולל כל ההתרחשויות החדשות, אם זה בנושא של קנאביס, אם זה בנושאים אחרים, שכל זה נמצא כבר בתוך השאלונים, כך שהדבר הזה בהלימה לגמרי עם כל מה שקורה בעולם ובארץ.
מיכל וונש: מצוין, זה חשוב מאוד, תודה רבה, אני אשמח לשמוע, נמצאת, אני חושבת עורכת הדין, מיכל קליין מהצוות הבין משרדי, אני לא יודעת אם יפעת פה, או מיכל, אם יש מהפרספקטיבה של הצוות הבין משרדי משהו להוסיף.
מיכל וונש: בוקר טוב, מיכל.
מיכל קליין: בוקר טוב, נעים מאוד.
מיכל קליין: מבחינת הפרספקטיבה של הצוות הבין משרדי מאוד חשוב לי להגיד שהחוק הוא השלב הראשוני, אבל חלק מההמלצות של הצוות התייחסו לזה שבעצם צריך לקום צוות המשך, צוות המשך שיעסוק בכל ההיבטים החברתיים, הטיפוליים, הקהילתיים, הבריאותיים, וחלק מהעבודה של הצוות הזה תהיה גם להתוות את המחקר שילווה את היישום של החוק.
מיכל קליין: עכשיו, מאוד חשוב לי להגיד, שבאמת, פה הנושא הוא התמכרויות, אבל חוק הקנאביס עצמו מתייחס להיבטים רבים, גם לשיעורי צריכה, גם לקטינים, גם להתמכרויות, גם למענים טיפוליים, ולכן מההיבטים של הצוות הבין משרדי, כשאנחנו מדברים על איזה שהוא מחקר מלווה ואיסוף נתונים, לנו מאוד מאוד חשוב שזה יהיה הרבה יותר כולל, שלא רק יתייחס להתמכרויות.
מיכל קליין: זאת אומרת התמכרויות זה פן מאוד חשוב, אבל הוא פן מאוד צר, וכמו כן זה חייב להיות מחקר מלווה שיתחיל כבר עכשיו, עוד לפני היישום של החוק, כדי שנוכל להיות מספיק מודעים ומספיק קשובים לשינויים, כדי שבאמת החוק יוכל להתאים למה שקורה בפועל בחברה.
מיכל קליין: אז אלו הדגשים שלנו בהיבט הזה.
מיכל וונש: תודה רבה, מיכל, אני חושבת שזה חיוני שתהיו חלק מהצוות היגוי הזה, כפי שהוא יושב כעת עם התובנות של תזכיר החוק, אבל בכלל ההמלצות של הוועדה הבין משרדית.
מיכל וונש: כבר מבעוד מועד צריך להקים את המרכז ניטור הזה בצורה ההוליסטית ביותר, בגרסה ההוליסטית ביותר שלו, גם אל מול ההמלצות, ואני חושבת שיש פה התנקזות של כמה דברים שמייצרים הזדמנות אדירה לשיתוף פעולה מהסוג הזה.
מיכל וונש: אני מאוד מבקשת לדעת שאתם גם יושבים בוועדת ההיגוי שמתחילה את דיוניה, וכמובן גם בישיבות המעקב, כל אחד מהגורמים, אני מקווה מאוד, ינגיש לוועדה את העבודה המשותפת שלכם ככלל הנתונים שחייבים להיאסף.
מיכל וונש: כמובן שזה חייב להיות בבסיס התקציב, וגם לזה צריך לדאוג ולהבטיח, כדי שזה לא יהיה מה שמונע מאיתנו להתקדם בנושא הזה.
מיכל וונש: אני רואה את משרד הבריאות, פאולה פה, אם יש באמת משהו שחשוב שהוועדה תדע בנוגע לאתגרים עכשיו שאנחנו עומדים מולם בדיונים בנוגע להקמת מרכז ניטור כזה.
פאולה רושקה: בוקר טוב לכולם.
פאולה רושקה: יש מספר נתונים שאנחנו לא אוספים, ואני חושבת שזה יהיה מאוד חשוב אולי, יחד עם משרד הרווחה.
פאולה רושקה: הרי אנחנו נותנים רישיונות למרכזים פרטיים לטיפול בהתמכרויות, ועד עכשיו אנחנו לא אספנו אף פעם נתונים משם, יכול להיות שזה לא מעט מאוכלוסייה שמגיעה למקומות פרטיים ואין לנו מידע על זה.
פאולה רושקה: אני חושבת שאולי צריך לחשוב גם על איסוף נתונים כאלה בצורה שבעצם תהיה אנונימית, אבל שתאפשר לנו לאסוף עוד מידע שאולי לא מגיע למשרדים וזה יהיה מאוד חשוב.
מיכל וונש: נמצאת איתנו איריס נהרי, משרד העבודה והרווחה.
מיכל וונש: האם יש משהו שחשוב שהוועדה תדע?
מיכל וונש: אני מקווה שכולכם יושבים יחד בוועדת ההיגוי הזאת ושאנחנו נקבל את העדכון באמת שכל מה שעולה פה, דובר לעומק, ולא רק נקודות להעלאה, אבל זה חשוב לי נורא שכולנו נשמע.
מיכל וונש: איריס, אם יש משהו מבחינת משרד העבודה והרווחה.
איריס נהרי: כן, קודם כל אני באמת מברכת על המהלך ואני חושבת שזה צריך להיות בבסיס תקציב, אני מסכימה לגמרי.
איריס נהרי: כן חשוב לי להגיד וכן קצת לפתוח את הדיון, כיוון שאנחנו מדברים על התמכרות, שזה משהו שאפשר יותר בבירור לראות, אנחנו במשרד הרווחה מטפלים ברצף ההתמכרות וזה חשוב להדגיש, גם את החשיבות בבדיקה הזו, וגם דרך אגב, להוסיף, דיברנו על הקופות חולים, וכן את הביטוח הלאומי מהעניין של לא רק הבטחת הכנסה, אלא קבצת נכות, ואגף שיקום שהם גורמים מאוד מאוד משמעותיים, מאוד משמעותיים, שצריך להכניס לתוך השיח, במיוחד, דרך אגב, גם בריאות הנפש, שאנחנו מדברים עליהם הרבה והם לא כל כך נמצאים וחשוב להכניס אותם גם לדיונים האלה וגם למידע הזה.
איריס נהרי: זה חשוב לי להדגיש.
מיכל וונש: תודה רבה, איריס, ובאמת הפרספקטיבה והשילוב הזה, הקיים, זה לא שלא אנחנו ממציאים משהו, לנושא בריאות הנפש, והרחבת היריעה, וגם הגורמים שכתוצאה חייבים להיות כלולים בשיח הזה.
מיכל וונש: אז עכשיו מה שהוועדה תבקש זה לקבל גם את רשימת המשתתפים ולא רק את מועד התכנסות ועדת ההיגוי.
מיכל וונש: אני חושבת שחשוב מאוד שגם הנושאים שיעלו שם מעת לעת ואנחנו בהחלט נקיים ישיבת מעקב כדי לדעת מה עולה שם.
מיכל וונש: נמצאת איתנו גם אוריה לוי, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, גורם נוסף שרצה לחלוק בנושא של הקמת מרכז הניטור הלאומי.
אוריה לוי: אני עובדת בלמ"ס בתחום רווחה, פשיעה ומשפט, ורציתי ליידע על כמה נתונים שאנחנו אוספים בנושא.
אוריה לוי: סקר ביטחון אישי זה סקר היפגעות מעבריינות שמשרד לביטחון פנים מבקש אותו, מממן אותו, ואנחנו מפיקים אותו מדי שנה מאז שנת 2014.
אוריה לוי: החל משנת 2019 הכנסנו שתי שאלות לבקשת המשרד לביטחון פנים, בנושא של סמים ואלכוהול ועל חשיפה לתופעה של צריכת האלכוהול או הסמים, שפגעו בתחושת הביטחון האישי.
אוריה לוי: אז לראשונה, אספנו בשנת 2019 נתונים.
אוריה לוי: יש לנו כבר את הממצאים בנושא, וכמו כן אנחנו גם מקבלים מהמשטרה מדי חודש נתונים אגרגטיביים של תיקים שנפתחו במשטרה לפי קבוצת הברירה.
אוריה לוי: אחד הנתונים שנאספים שם, ואנחנו מציגים אותם, הוא של מוסר שכוללות שימוש בסמים מסוכנים.
אוריה לוי: אחד הדברים שרציתי להסב את תשומת ליבכם אליו זה שלאורך השנים אנחנו רואים שיש ירידה בשיעור המשתמשים של הסמים המסוכנים, וזה בגלל שהעבירו את חוק הסמים המסוכנים, שבעצם קובע כי כל תיקי השימוש שעומדים בקריטריונים הקבועים בחוק נרשמים במאגר המנהלי ולא במאגר התיקים הפליליים.
אוריה לוי: בגלל שיש רישום מנהלי חלה ירידה ניכרת בכמות התיקים הפליליים בעבירת שימוש בסמים מסוכנים, יחסית לשנים שלפני כניסת החוק לתוקפו, כי בעבירה הראשונה והשנייה לא רושמים את זה כעבירה פלילית, אלא רק כעבירה מנהלית.
מיכל וונש: תודה, תודה.
מיכל וונש: זה בהחלט חשוב לקחת בחשבון כשאנחנו מסתכלים על הנתונים, אבל אנחנו גם קודם צריכים לדעת שאנחנו אוספים את כל הנתונים בצורה מרוכזת ואז לדעת לנתח אותם.
מיכל וונש: אני כן רוצה לשמוע מנציג אחד, כי לא נספיק יותר, מהקהילות הטיפוליות, לאור מה ששמענו.
מיכל וונש: נמצא איתנו אוריה גן, מנכ"ל קהילה טיפולית מלכישוע.
מיכל וונש: ואם נספיק אולי גם את עומרי.
מיכל וונש: רק מהפרספקטיבה שלכם, אם יש דברים שכדאי שהוועדה תשמע וגם שוועדת ההיגוי תיקח בחשבון.
אוריה גן: קצר, אני רק רוצה להגיד שאני בדרך כלל אופטימי, אבל יש פיל לבן בחדר וקוראים לו תקציב וקוראים לו המעמד של הרשות.
אוריה גן: אני חושב שהתפקיד של הוועדה, כי יש אנשים טובים, יש ידע ויש נכונות, וזה בעיניי התפקיד של הוועדה והתפקיד שלנו לדאוג שהדברים האלה באמת יקרו.
מיכל וונש: אני מסכימה, תודה שאתה אומר את האמת כהווייתה ואני מסכימה לחלוטין, והוועדה לוקחת על עצמה בכל דרך אפשרית, גם ביחד עם השרים הרלבנטיים, לוודא, וכפי שאמרתי, פחות משנה איפה, הרבה יותר משנה, כיצד ומהם סמכויות הרשות הזאת.
מיכל וונש: היא חייבת להיות עצמאית, היא חייבת להיות מתוקצבת, היא חייבת להיות בבסיס התקציב.
מיכל וונש: אחרת כל האנשים המדהימים שנמצאים פה בזום ולאורך כל הדיונים, נמשיך לדבר ונמשיך לעשות ימי עיון, אבל לא נטפל בהכרח הזה.
מיכל וונש: עומרי פריש גם נמצא כאן, מכפר איזון ואז אנחנו נסכם.
מיכל וונש: בוקר טוב, עומרי.
עומרי פריש: בוקר טוב.
עומרי פריש: נורא בקצרה אני אצטרף לברכות של כולם על הדיון.
עומרי פריש: שתי הערות, אנחנו מתכנסים פה בגלל ההתפתחות עם הקנאביס.
עומרי פריש: צריך לזכור שחלק גדול מנפגעי הקנאביס לא פונה לגופים הממסדיים וצריך לראות איך מנטרים אותם ולא להסתמך רק על ניטור של מה שהיה עד היום.
עומרי פריש: דבר שני, חלק מאוד גדול מהפגיעות בקנאביס הן לאו דווקא בהתמכרויות, אלא למשל בהתקפים פסיכוטיים, בהתקפי חרדה.
עומרי פריש: אני לא אפרט עכשיו את הכול, אבל צריך להרחיב את זה הרבה מעבר לפגיעות רק בהתמכרויות, וברכות.
מיכל וונש: תודה, תודה רבה רבה, עומרי, על המיקוד הזה, ובהחלט אני חושבת שהצוות היגוי שנפגש חייב להרחיב לכלל הנתונים שבמטרתנו וחובתנו לאסוף אותם, גם לאור השינויים, קודם כל לסגירת הפערים שקיימים כבר בעשור האחרון, וגם לאור השינויים הצפויים לנו, כלפי העתיד.
מיכל וונש: אנחנו נקיים ישיבת מעקב שאנחנו נקבע אותה, אני מקווה, בעזרת ה', אנחנו נקיים ישיבת מעקב בעוד כחודשיים.
מיכל וונש: עד אז אני מאוד מבקשת מטלי שנקבל עדכון שוטף מתי נקבעו מועדי צוות ההיגוי, שנכללו הגורמים השונים, גם שנמצאים כאן וגם שאינם נמצאים כאן, שיש להם לתת את הדעת על המאגר הזה, כפי שהוא ייבנה, מה ייכלל בו, מה דרוש, איך מתעדפים את הדוח, שבאמת חשוב, של הממ"מ, שבעצם מנגיש את כל הפערים הקיימים, ואת השיתוף פעולה עם הצוות הבין משרדי שישב במשרד המשפטים ובנוסף לתזכיר החוק, הגיש מסקנות מאוד מאוד ברורות, צופה פני העתיד.
מיכל וונש: אני חושבת שבאמת אנחנו נמצאים פה ברגע שהכול מתנקז לתוך צומת כזה, שחזקה עלינו שנדע לזהות ולמצות את ההזדמנויות שיש לנו, וגם האחריות הגדולה כלפי כלל אזרחי מדינה ישראל, גם כפי שאני אומרת, לסגור את הפערים כשמסתכלים אחורה וגם לתכנן כמו שצריך את מה שצפוי קדימה.
מיכל וונש: אני מודה לכולם שנמצאים כאן, אני מבקשת שאם יש דברים שלא הספקנו להעלות במסגרת דיון הבזק הזה, בבקשה להנגיש אותם לוועדה ואנחנו נדאג להפנות אותם גם לטלי וגם בכלל כדי שנוכל לוודא שאנחנו מתקדמים בצורה הנכונה והיעילה והמתכללת שראויה לנושא הזה.
מיכל וונש: שוב, תודה לכולם.
מיכל וונש: באיזה שלב אתם מפעילים את משרד החוץ?
<< אורח >> אור לב: זו שאלה טובה.
<< אורח >> אור לב: בדרך כלל כשיש סכנת חיים מיידית אנחנו תמיד נעדכן את משרד החוץ שאנחנו עובדים על אירוע, הרבה מאוד מהאירועים אנחנו פועלים בשיתוף איתם והרבה מאוד מהאירועים אנחנו מעדכנים אותם, הרבה פעמים אנחנו נעזרים ביכולות שלהם גם, הם נעזרים ביכולות שלנו.
<< אורח >> אור לב: זאת אומרת יש פה שיתוף פעולה יום יומי ועבודה יום יומית עם משרד החוץ.
<< אורח >> אור לב: אז קצת על פעילות החברה.
<< אורח >> אור לב: יש לנו פה בשנה, קצת להבין את סדרי הגודל, סביב ה-1,000 אירועים, יש פה ימים שיש גם שמונה אירועים במקביל.
<< אורח >> אור לב: כל אירוע כזה זה אירוע בפני עצמו, יכול להיות חילוץ בנפאל, עוד חילוץ במקביל בדרום אמריקה, זאת אומרת אנחנו עובדים פה מסביב לשעון והדסק הזה יודע לתת מענה גמיש לסוגי אירועים והרבה מאוד אירועים במקביל כשכמובן יש לנו פה פעם בשנה, פחות או יותר, גם אירוע גדול, אירוע רב נפגעים.
<< אורח >> אור לב: השנה ספציפית הקורונה תפסה אותנו כשטיפלנו בהרבה ישראלים בזמן מאוד מאוד קצר.
<< אורח >> אור לב: אז גם יש לנו פה נוהל שלם שאנחנו מפעילים של אירוע רב נפגעים.
<< אורח >> אור לב: מבחינת הקפסיטי של האנשים שהדסק הזה בסופו של דבר נותן להם את המענה, אנחנו ספקי האיתור והחילוץ של כמעט כל חברות הביטוח היום בארץ, מה שאומר ש-70% מהישראלים שמטיילים בכל העולם אנחנו אמורים לדעת, אנחנו אלה שנותנים להם הפתרונות באירועי חירום.
מיכל וונש: זאת אומרת הם עושים ביטוח ודרך הביטוח הזה הם בעצם זוכים לשירות, אם יש צורך.
<< אורח >> אור לב: נכון, בדיוק.
<< אורח >> אור לב: יש לנו גם אירועים פרטיים, שפונים אלינו באופן פרטי, שלא קשור לביטוח.
<< אורח >> אור לב: אגב, כל התחום הנפשי מוחרג מהביטוחים, למעט חברה אחת שיש לה השתתפות עצמית בפעילות של חילוץ נפשי מחו"ל.
<< אורח >> אור לב: זאת אומרת זה משהו שאין לו מענה.
מיכל וונש: תתעכב על זה רגע.
מיכל וונש: אז בן אדם שהוא באמצע התקף פסיכוטי כי הוא עישן משהו, זה נחשב לנפשי?
יואב מגנוס: כן.
יואב מגנוס: פגיעה נפשית, לא חשוב מה הגורם, גם אם זה בגלל ויפאסנה.
מיכל וונש: אז אם הוא עישן משהו או לא יודעת מה?
יואב מגנוס: גם אם הוא עישן משהו, גם אם זה מוויפאסנה או משברון לב.
יואב מגנוס: מן הסתם ברוב המקרים באמת מעורב איזה שהוא סם מאחורה, אנחנו נדבר על זה בהרחבה יותר בהמשך, אבל כל אלה לא מכוסים על ידי חברות הביטוח למעט באמת חברה אחת, מגדל, שיש להם כיסוי ביטוחי לזה, עם ההחרגות שלהם למעט זה, אף חברה לא מבטחת את הפעילות שלנו.
מיכל וונש: יש לנו נתונים על המספר של הישראלים שבסופו של דבר – זה אומר שהם משלמים באופן פרטי, אני מבינה, על החילוץ הזה.
<< אורח >> אור לב: כן, יש מספרים.
מיכל וונש: זה חשוב לקבל את המספרים של הדבר הזה, כיוון שזה משהו שצריך לטפל בו.
חיליק מגנוס: הם גם משלמים באופן פרטי על הסמים.
מיכל וונש: לא ציפיתי שאתה תשלם, חיליק.
חיליק מגנוס: כי אין תמיכה ממשלתית, רק בחברות גדולות.
יואב מגנוס: אני אגע בזה עוד מעט שוב, אבל אם כבר נגעת בזה, אז אנחנו מדברים על סדר גודל של 30 אירועים שמפעילים, לא מדבר על פניות שנכנסות, חילוצים נפשיים מחו"ל, רק מחו"ל, לא פעילות בארץ, חילוצים נפשיים מחו"ל במימון עצמי אנחנו מדברים על סדר גודל של 30 בשנה.
<< אורח >> אור לב: מעבר לפעילות הזאת שדיברנו עליה יש פעילות נוספת שאנחנו עושים.