GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאווה אביגדור כהן: אמרתי את זה יפה מאוד ואני רוצה רגע לתת את ההמשך, להרחיב את היריעה, אני רוצה שתבינו שזה לא רק מוקד, יש לנו יחידה אמרתי מודיעין וחקירות, שפועלת באופן יזום, רשמה לזכותה הרבה מאוד הצלחות, חלק התפרסם בתקשורת, עבריינים, פדופילים, זה יכול להיות מאמן כדור יד מהרצליה שזה אולי תיק הדגל של היחידה שנכנס ל-14 שנים בכלא, כפי שנאמר פה כל אחד כזה פוגע בעשרות ובמאות של קטינים ולדוגמה היה מנהריה רופא ילדים, אנשים שילדים בוטחים בהם, אז גם בפן האכיפתי יש גם את המוקד וגם את היחידה ואני חשוב לי להגיד לא פחות, נתייחס לזה בהמשך, כל הנושא של האגף המזרחי מתפקד ברמה לאומית במניעה, בהסברה, בשיתופי פעולה ברמה לאומית ובינלאומית, באות קבוצות מכל העולם ללמוד את המודל הזה של 105, כי אמרתי 5 משרדי ממשלה בכל כלי חינוך ובריאות ורווחה ומשפטים באמצעות יחידת הסעד והרווחה בפרקליטות ומשטרת ישראל, להב 433 אנחנו כולם יושבים ביחד במקום אחד, ונותנים מענה הוליסטי וזה מאוד חשוב בקטע של התלונות - - -
רם שפע: יושבים ביחד פיזית?
נאווה אביגדור כהן: יושבים ביחד פיזית באותו מקום ויש לנו בתוך מוקד 105 בקו הראשון יש שוטרים, חוקרי רשת שמומחים בעולמות תוכן האלה, מקבלים את הפניות והפניות אחרי זה עוברות לטיפול בדסק השותפויות, בדסק השותפויות יושבים נציגים, מהחינוך הבריאות והרווחה יש גם בזום נציגים ראשי אגפים מתוך 105 במשרדים האלה, אולי אחרי זה ירחיבו, אנחנו נותנים מענה הוליסטי במקום אחד, זאת אומרת לכל טווח הפגיעות אבל גם בנושא שאנחנו מדברים עליו, אתה לא צריך להגיע למשטרה לעבור למשרד החינוך טיפול בבתי הספר, אם יש שם פגיעה בבית הספר, להגיע למרכז של הרווחה, החשיבה המשותפת וההוליסטית זה המודל הייחודי והוא ייחודי בעולם מהבחינה הזאת ושוטרים ואזרחים יושבים ביחד ונותנים מענה שהוא טיילור מייד ממש התאמה אישית לכל אירוע ואירוע.
נאווה אביגדור כהן: זה דבר אחד, אני רוצה להגיד משהו לגבע הנתונים כי הוצג פה, הוצגו נתונים אבל יש לנו נתונים מעודכנים, אגב אנחנו היה בתחילת החודש, אמצע החודש, יום הנערה הבינלאומי, אנחנו הוצאנו הודעה לעיתונות בעניין והתייחסנו לפגיעות בילדות ונערות כי אנחנו מוקד להגנת קטינים ברשת, 115,000 אירועי פגיעה בילדות ונערות בכלל בכל טווח הפגיעות שזה 67 אחוז מסך אירועי הפגיעה בקטינים ומתוך אותן פגיעות בילדות ונערות 31 אחוזים מהאירועים עסקו בעבירות מין ו-7 אחוזים עסקו בעבירות על חוק הסרטונים, אם אנחנו מתייחסים לנושא שלנו היום, של פגיעות מיניות, עד היום מוקד 105 טיפל מפברואר 2018 ועד סוף ספטמבר בלמעלה מ-30,000 אירועי פגיעה בקטינים ברשת בכלל, כאשר כ-30 אחוז זה פגיעות על רקע מיני וכשאנחנו מדברים על פגיעות על רקע מיני בקטינים, אנחנו מדברים על הפצת תמונות וסרטונים מיניים שזה 5 אחוז ועבירות מין איומים וסחיטה, שידול והטרדה, אינוס 25 אחוז, ככה זה מביא אותנו ל-30 אחוז.
נאווה אביגדור כהן: לגבי פוגעים, בפילוח של פגיעות מיניות אנחנו רואים עניין מגדרי מובהק, למעלה מ-85 אחוזים זה פוגעים זכרים ו-13 אחוזים בהתאמה הן נקבות, זאת אומרת פן מגדרי מובהק של פוגעים זכרים באופן מובהק.
נאווה אביגדור כהן: מבחינת הגיל של הפוגעים, טווח הגילאים שבו יש את הכי הרבה פוגעים 13, 14, 15 ו־16 אני אומרת בסוגריים, ואחד הנתונים המשמעותיים שלמדנו מתוך אירועי 105 שיש הרבה מאוד אלימות ברשת בין קטינים לבין קטינים, זאת אומרת 70 אחוז מהפוגעים בקטינים הם קטינים בעצמם וזה נתון שכולנו בכל המשרדים בכל המערכות צריכים לשים אליו לב, הרבה מאוד אלימות בקרב קטינים כאשר 70 אחוז הם פוגעים בקטינים.
נאווה אביגדור כהן: אני חייבת להגיד שגם השר לביטחון הפנים וגם מנכ"ל המשרד לוקחים את הנושא הזה באמת בראש סדר העדיפויות ולהמשיך פעילות שהיא פעילות מאוד משמעותית ולתת את כל הצרכים שלנו להרחיב את הפעילות שלנו.
נאווה אביגדור כהן: לגבי נפגעים ברמה מגדרית, כמו שאמרתי מבחינת נפגעים 75 אחוז זה נפגעות ו-25 אחוזים זה נפגעים, אז יותר פוגעים פחות נפגעים, פחות פוגעות, יותר נפגעות, וגם כאן הגילאים 12, 13, 14, 15, מירב הנפגעים בגילאים האלה, כמובן שיש גם אירועים מאוד קשים של פדופיליה וכו' שגם יש נפגעים מתחת לגיל 6.
נאווה אביגדור כהן: זירות מרכזיות, אינסטגרם ווצאפ הן הזירות שלגביהן מתקבלים הכי הרבה אירועים.
נאווה אביגדור כהן: נקודה שחשוב לציין זה לא אומר שאינסטגרם הפגיעות היותר מסוכנות, זה אומר שהן הזירות שיש בהן הרבה יותר תעבורה, ואם בתקופת הקורונה צמחה אפליקציית הזום שכולנו הכרנו אותה, אז גם התחילו פגיעות באפליקציית זום ובמרחב האורבאני היו פגיעות על רקע מיני, אני אסיים עם הנתונים, 50 אחוז מהפגיעות למוקד 105 בנושא של פגיעות על רקע מיני זה מהורים, 25 אחוז מהנפגעים וגם ציוותי חינוך משרד החינוך הוא חלק מ-105, צוותי חינוך מאוד מודעים לעניין הזה ו-10 אחוזים הם צוותי חינוך.
נאווה אביגדור כהן: לפני שאני מסיימת אני אגיד רק עוד שני דברים.
נאווה אביגדור כהן: אנחנו ב-105 קוראים להורים, לגלות מעורבות בהתנהלות של הילדים שלהם במרחב המקוון, כי מה שקורה זה מעורבות 24/7, האפליקציות והרשתות החברתיות, תוכניות טלוויזיה כמו עכשיו משחקי הדיונון שכולם מכירים, אני מניחה שכולם מכירים כי זו סדרה שהיא עכשיו נחשבת הסדרה הכי נצפית בנטפליקס, אבל הנקודה היא עקרונית, יש גיל שימוש ברשתות החברתיות, גיל 13 ומעלה, ולא רק טיקטוק, את כל הרשתות החברתיות, גיל מינימום לשימוש באפליקציה ויחד עם זאת בטיקטוק אנחנו רואים ילדים בני 8 וילדים צעירים יותר זה בכל הרשתות ובאפליקציות ואם אני הזכרתי את משחקי הדיונון אז מדובר על גיל 16 ומעלה, ויש צעירים שרואים.
נאווה אביגדור כהן: עכשיו מה הסכנה פה?
נאווה אביגדור כהן: שילדים נחשפים לתוכן שהם לא יודעים לעכל אותו, לתוכן אלים לתוכן מיני והם מבינים שככה זה העולם וההשלכות ברורות, אני לא מרחיבה.
נאווה אביגדור כהן: על ההורים יש מחוייבות לא להיכנע לזה שילדה בוכה שכל הכיתה שלה נמצאת בטיקטוק או באפליקציה אחרת ולא לוותר ולהבין שיש להם אחריות כלפי ההתנהלות של הילדים, כמו שלא יתנו לילד שאין לו רישיון או שהוא מתחת לגיל 16 לעלות על רכב - - -
קרן ברק: שוב אני חוזרת על הנקודה, ההורה ששם לב ודואג לילדו רוצה לעצור את התופעה לשאר הילדים, מה הוא אמור לעשות?
קרן ברק: מבחינת חוקית, הוא עצר ילד את הילד שלו הוא הציל, הפוגע עבר לילד הבא מה הבעיה?
נאווה אביגדור כהן: אנחנו קוראים לעומדים מהצד למי שנחשף לפגיעה באחר גם להתקשר למוקד 105 אנחנו מעודדים להתקשר אלינו גם אם זה לא פגיעה שאתה או הילד שלך חוו - - -
רם שפע: כל דיווח כזה נותן את מה שאת מדברת עליו.
אורלי לוי אבקסיס: זה לא רק על פגיעות מיניות ברשת, כי יש שיימינג, יש תרבות של חרם, יש תופעות של באמת התעללות, ולכן אנחנו אומרים ה-105 הא לפתור בעיות נוספות שאיתם ילדים מתמודדים והורים, אז צריך לשים את הדגש הזה כי יכול להיות שעכשיו הורה יושב בבית וחושב שמדובר רק על פגיעות מיניות, לא ממש לא, על כל תופעה של פגיעה ברשת.
רם שפע: דגש חשוב, ואני מודה שהופתעתי, את מדברת על בערך 30 אחוז מהמקרים, אז כמובן אנחנו ממש מדברים מעל שני שליש שהם לא פגיעות מיניות.
נאווה אביגדור כהן: יש בריונות ויש כל התחום של אובדנות, ראינו בתקופת הקורונה עלייה של ביטויי מצוקה אישית, אז החשיפה לתוכן לא מותאם, זירות אנונימיות, קשר עם זרים.
נאווה אביגדור כהן: אני אסיים רק בזה שאנחנו עושים פעילות הסברה מאוד נרחבת, יש לנו אתר בעברית, אתר בערבית, עם ים של חומרים כולל העלינו חומר על אינוס וירטואלי של אנשים מבוגרים, אני נמצאת בהרצאות ומדברת על 105 ואנשים מבוגרים לא יודעים מה זה אינוס וירטואלי ואיך זה יכול להתקיים כשאין מגע פיסי בין התוקף לנפגעת, בטח ילדים לא מבינים והרבה סיטואציות שהם בכלל נפגעו, אז הנושא הזה חייב.
רם שפע: נכון אבל רק צריך להגיד, זה לא נגדכם, אבל הסברה תמיד חייבת להיות דבר אקטיבי, האתר שלכם, אני לא יודע אני בטוח שהוא נפלא ופה זה קשור למערכת החינוך, תכף נדבר גם עליהם, אני - - -
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו עשינו עבודה מאוד גדולה בפרסום ובהסברה, הייתה עלייה מטורפת, גם ראינו, עלייה בפניות בעקבות החשיפה, ואני איתך לגמרי, הסברה הזו צריכה להיות יומיומי בבתי הספר.
רם שפע: ואקטיבי תכף נדבר גם על מערכת החינוך, אני יכול לספר לכם על החוויות שלי כמי בתור מורה על הכשרת המורים וכמה יש היעדר אדיר ביישום בנושא הזה.
נאווה אביגדור כהן: אני אשאיר למשרד החינוך להתייחס לסוגיה הזאת, אני רוצה להגיד שאנחנו נוגעים בנקודות נוגעים בקהלים בקהילה הלהטב"ית, בחברה הערבית, עכשיו גם שוב גם במשרד לביטחון פנים, יש דגש מאוד גדול על החברה הערבית ואנחנו את כל התכנים שלנו מתרגמים לערבית ומפיצים, אנחנו נמצאים ב-7 רשתות חברתיות שונות, אנחנו לא פעילים רק דרך האתר ובקמפיינים ואנחנו עכשיו לקראת קמפיינים ייעודיים, יש לנו תקציב סוף כל סוף ואפשר להתחיל להתקדם גם - - -
אורלי לוי אבקסיס: תקציב לא היה חסר ל-105 כי דאגנו לזה מעבר למסגרת התקציב ומה שקיבלתם בשנה קיבלתם כמה שנים.
ענבר בזק: אבל יש מדדים מעבר לנתונים, תגדירי את מדדי ההצלחה או לא?
נאווה אביגדור כהן: קודם כל אנחנו בהחלט גוף צעיר ואנחנו יודעים שהמטרה שלנו שכל ילד ובכלל כלל הציבור במדינת ישראל יכירו את 105, אנחנו עושים מגוון מאוד רחב של פעילויות להגיע - - -
קרן ברק: חשוב מאוד שהשרים יכירו את זה.
ענבר בזק: וגם שיהיו מדדים, אני אומרת את זה בקטע חיובי.
ענבר בזק: זה נהדר שאתם עושים הכל אבל אם לא קובעים מדדים אז אי אפשר להגיד, הצלחנו לא הצלחנו, צריך עוד תקציב, לא צריך עוד תקציב זה חייב להיות מחובר לאיזשהו מספר.
נאווה אביגדור כהן: בהחלט אנחנו מציבים גם יעדים אני רשמתי את מה שביקשתם להעביר את הבקשה הלאה, ואני אגיד שדבר אחרון אנחנו הכרזנו בשנה האחרונה על חודש פברואר כחודש לאומי להגנה על ילדים ברשת ולקראת פברואר הקרוב אנחנו מתכוונים לעשות פעילות מאוד רחבה כדי להציף את זה, לא יום בשבוע ביום האינטרנט הבטוח הבינלאומי ולא רק בשבוע הגלישה הבטוחה של משרד החינוך מוביל, אלא לאורך כל החודש ובשיתוף פעולה כמובן עם כל המשרדים.
רם שפע: תודה רבה, חברת הכנסת ברק את רוצה רגע לשאול משהו את משרד המשפטים לפני שאת יוצאת ואחרי זה אנחנו נשמע עוד נציגה של המשרד לביטחון פנים.
קרן ברק: כולם פה שמעו אז לא באל לי לחזור רק את לא היית על החוק שביום ראשון עלה לוועדת שרים של פיתוי קטין שכולם פה הבינו את המשמעות לכל הורה לדעת שהמסדרון הזה שמוביל בסוף למפגש עם הפוגע הוא גם עבירה ואנחנו יש פה את איילת רזיאל מאיגוד מרכזי הסיוע שהם כתבו נוסח קצת שונה, אני הגשתי את זה של המועצה לשלום הילד, אבל של כל עבירה של איך בעצם מפתים ילד למפגש, איך מנסים ולא מצליחים וממשיכים וממשיכים וזה הופך להיות יותר מסוכן ויותר אלים ואתם טענתם, אנחנו נדבר על זה גם בנפרד, אתם טענתם שאין צורך כי יש עבירת ניסיון ויש עבירת זה, כשכל מי שמתעסק בזה יודע שיש ויש צורך כי לא מוגשים כתבי אישום על האירוע הזה ולכן אנחנו - - -
לילך וגנר: תודה, אז אני אשמח להתייחס, שוחחתי גם עם איילת היועצת המשפטית וגם נמצאת איתנו בזום לדעתי פרקליטה ממחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה.
לילך וגנר: העמדה שלנו שמגובה גם בכתבי אישום שמעשים של ניסיון אכן נכללים בכתבי האישום.
לילך וגנר: כיום עבירות המין מנוסחות בצורה מאוד רחבה בעיקר העבירה של מעשה מגונה שבעצם דורשת מעשה שנועד ביזוי או גירוי או סיפוק מיני, הגדרה מאוד רחבה שעליה מתלבשת גם העבירה.
קרן ברק: העבירה רחבה אבל אי אפשר להוכיח אותה אף פעם, זאת אומרת היא בלתי ניתנת להוכחה, אי אפשר להוכיח שזה באמת הבנאדם הגיע באמת לסיפוק, אי אפשר, זה סתם - - -
לילך וגנר: את העבירה של המטרה המינית נמצאה גם בהצעה שלך ולכן במובן הזה זה לא שונה ולכן אם אי אפשר להוכיח אז אי אפשר להוכיח גם את המטרה לפי ההצעה שלך.
לילך וגנר: כי ההצעה שלך, המטרה שלך לפגוע כעבירת מין וכדי לבצע עבירת מין - - -
קרן ברק: לא זה מוביל, להוביל - - -
לילך וגנר: אז אם את מצליחה להוכיח את השלב הזה את מצליחה להוכיח את ההגדרה לניסיון במעשה מגונה, מה גם שלזה מצטרפת, שוב אני תני לי להמשיך ואני אשמח גם לשוחח איתך על זה בהמשך כי זה נושא שהקדשנו לו מחשבה רבה וגם היינו שותפים לתיקוני החקיקה וליתר.
לילך וגנר: אנחנו היינו שותפים לחקיקת חוק הסרטונים זאת אומרת אני ליוויתי את החקיקה הזאת מתחילתה ועד סופה, אנחנו מכירים את החקיקה בעבירות המין בישראל על בוריה, את הפערים שבה וכאן לא גילינו פער ולכן במובן הזה מבחינה חוקית אני רק אשלים את מה שאמרתי, מעבר לכך שמעשה מגונה, עבירה מאוד רחבה שעבירת האינוס יכולה לעסוק גם בנואשים וירטואליים, יש לנו את סעיף 350 שמדבר על הרחבה לגרימה של המעשה בו באדם אחר, גרימה שבעצם מאפשרת לנו לעשות שימוש בעבירות המין במרחב המקוון.
לילך וגנר: אנחנו לא סבורים שיש פער חקיקתי בהקשר הזה כשמדובר בהצעות מיניות שלא מתגבשות לשום דבר ולא עולות אפילו כדי ניסיון, אז יש לנו את העבירה של הטרדה מינית, שנעשה בה שימוש בהקשר הזה ועוד אני רוצה להגיד האמנות הבינלאומיות וכל הנושא של הגרומינג, העמדה הישראלית גם בתשובה לאמנות הבינלאומיות וגם ביחס לחקיקה זרה שראינו בעולם, כולל החקיקה שהופנתה למועצה לשלום הילד, המעשים הנכללים בחקיקה הזרה משוקפים בחקיקה הישראלית, אין פה פער.
לילך וגנר: כשתהיה עבירת גרומינג, למשל בארצות הברית או באנגליה ובדקנו את הנושא הזה, נדרש שאדם או שהאדם עצמו החשוד או הקטין ייצור מפגש ויגיע יועבר ממקום מגוריו לאותו מקום מפגש שאנחנו מדברים על מעשה כזה של הגעה למקום מפגש, זה מכוסה ולכן - - -
קרן ברק: אנחנו מדברים לא על ההגעה, דיברנו על זה רוצה להגיש את זה בכתב אישום ואין לו על מה להגיש.
לילך וגנר: כשמדובר על חקירה זרה, אני מנסה שוב הטענה היא שיש את זה בכל העולם, אז במדינות העולם העבירה קיימת מכוסה לחלוטין על ידי החקיקה הישראלית, זאת גם העמדה שלנו ביחס לאמנת - - -שהעמדה שלנו שהמעשים האלה מכוסים ויש פעולות לכתבי אישום ושיר תציג, אני קיבלתי בעצמי לאותם שאת מדברת עליהם - - -
קרן ברק: את אומרת היום, יידע כל הורה בישראל הנושא מטופל, הוא יכול לישון טוב בשקט בלילה כי כשפוגעים בילד שלו תופסים את מי שעשה את זה והוא בכלא, זה מה שאת אומרת?
לילך וגנר: חקיקה איננה בעיני נותנת שקט להורים לישון טוב בלילה, חקיקה יכולה יש לה גבולות, חקיקה אומרת מה הנורמה שחלה במדינת ישראל - - -
רם שפע: אני רוצה, אבל חברת הכנסת ברק זה לא צריך להיות מולה.
קרן ברק: בדיוק הפוך ממה שכל אחד מרגיש, את טוענת.
רם שפע: אני עוצר, שניה, חברת הכנסת ברק, קודם כל עסוקה בנושא הזה בלי סוף ויישר כוח גדול על זה באמת אני תכננתי להגיד את זה כי ראיתי שאת אורזת את דברייך, אבל אני חושב שנציגת משרד המשפטים היא לא זו שאמורה לתת תשובות - - -
קרן ברק: היא זו שמייצגת את החוק מה זאת אומרת - - -
רם שפע: הדיון הזה סופר משמעותי, טוב שהוא מתקיים כאן אבל אני חושב שצריך להרחיב אותו מול משרד המשפטים, אמרתי את זה גם מקודם, אני חושב שזה מוכח והבקיאות שלך מוכיחה את העובדה אין זה לא שיש רצון לא לחוקק חוקים בהקשר הזה אלא באמת לנסות להבין, האם החקיקה מיטיבה את המצב הקיים, אני לא אומר שאין חוסר, אבל זה מה שאתן צריכות לעשות, קודם כל זה בסדר, יכול להיות שמה שהיא חושבת אז צריך לשכנע אותה או אנחנו שהיא טועה, זה בסדר, אז גם בשלב האכיפה ומוגנות ותחושה של הורים קשורה גם להסברה יש פה תהליכים שקשורים גם למשרד החינוך, עולם שלם שמקיף את היכולת שלנו כמדינה לתת מענה טוב יותר.
רם שפע: אז אני רגע עוצר את זה לא כי זה לא חושב, להיפך, זה אפילו סופר מעניין ואני שמח שזה קרה, אבל יש פה המון נציגות מהמון ארגונים שהגיעו ובכלל לא הצלחנו להגיע לזה, תודה רבה לך בכלל המעורבות התמידית בנושא וגם על הנוכחות פה ואני בטוח שאת הולכת לדיון אחר באותו נושא.
קריאה: אם הבנתי נכון מהנתונים שקיבלנו בדיון, אם אין יישום של החקיקה הקיימת אז אני חושבת שלפני שרצים מחוקקים עוד חוקים שגם הם לא ייושמו בואו קודם נבדוק איך מיישמים את מה שכבר קיים.
רם שפע: זה אמירה נכונה כלפי אירועים רבים שאנחנו עוסקים בהם וחקיקות נוספות ודיון תמיד פה על התפקיד שלנו ביישום חקיקה.
ענבר בזק: יש לי כן שאלה, אני מתנצלת זה תחום שהוא יחסית לי .
ענבר בזק: יש היום אפשרות דיברנו על יישום באמת אם זאת עבירה של הטרדה אבל אנחנו לא מצליחים לא קיבלנו נתונים אבל אני מבינה אלפי תביעות של אותם מטרידים, האם יש היום אפשרות לתביעה אזרחית?
ענבר בזק: שאני כאמור אמרו לי זה המטריד אני יכולה לתבוע אותו תביעה אזרחית?
לילך וגנר: אני עוד פעם, מומחית לחקיקה פלילית, אבל חוק למניעת הטרדה מינית מקיף גם את הנושא של תביעות אזרחיות ולכן אפילו בלי הוכחת נזק למיטב ידיעתי ולכן אפשר גם לתבוע אזרחית על הטרדות מיניות בקטינים בוודאי.
ענבר בזק: והציבור יודע את זה?
ענבר בזק: כי יכול להיות שאחד הדברים באמת אם אנחנו רוצים לייצר הרתעה, לתת להורים את הידע הזה שהם יכולים לתבוע בעצמם, אם המדינה לא מסוגלת למצוא עכשיו עשרות אלפי אנשים שהם העבירו סרט, אבל ההורים יכולים להוכיח אני יכולה להוכיח שהשכן העביר ודרך זה, אני מעלה פה שאלה.
רם שפע: הייתי רגע בטלפון להמשך הדיון, כדי לראות מי לא הצליח עדיין לקבל את זכות הדיבור, אז אני מתנצל.
ענבר בזק: לחזור על השאלה?
ענבר בזק: אני אומרת שאם יש פה איזושהי הסכמה שחלק מההרתעה יכול להיות בזה שאותם עבריינים יקבלו עונש, לצורך העניין, קנס גם לא חייב להיות מאסר, ואנחנו רואים אין היום באמת יכולת להגיש עשרות אלפי תביעות שזה מה שקורה, אבל אם אנחנו ניידע את הציבור, ניידע את ההורים, הילד שלכם נפגע, הילדה שלכם נפגעה תגישו תביעה אזרחית ואולי דרך זה ניצור את ההרתעה.
רם שפע: אז דובר פה מקודם, אני לא זוכר אם מיטל אמרה את זה או מישהו אחר שיש גם צורך בסיוע בהגשת תביעות אזרחיות, זה נושא רחב והרבה מאוד ההורים, מוקד 105 אני מניח יכול להיות שהוא נותן, ממליץ על סיוע שמישהו פונה, אחת הבעיות אגב, היא לא דוברה פה מספיק זה שאנחנו יודעים בעולם הזה של הטרדות מיניות זה בכלל שלא תמיד אנשים פונים ואז השאלה היא רגע איך אתה מייצר הסברה והנגשה של המידע על איך נעזרים, זה כל הנתונים שמוצגים פה צריך להגיד פה הם רק נתונים של מי שפנה ודיווח אז זה תמיד ברור שהתופעה היא הרבה הרבה יותר מקיפה.
רם שפע: אני ברמה האישית אני עסקתי הרבה שנים בסיפור של הטרדות מיניות באקדמיה והוועדה למעמד האישה והסיפור המרכזי תמיד היה שמוסדות היו מציגים לנו בגאווה את העובדה שאין פניות ואין הטרדות ובאמת לא הבינו שאנחנו הסברנו להם בצניעות שפשוט כנראה המוקד שלכם לא מספיק נגיש אתם לא מספיק מייצרים הסברה כדי שייפנו וזאת תמיד הבעיה.
רם שפע: יש שיפור אגב צריך להגיד, אבל זה נושא אחר.
רם שפע: זה המדד לצערי, זה המדד כי ברור שהתופעה רחבה.
נאווה אביגדור כהן: התחלנו בלמעלה מ-30,000 אירועים כאשר רוב שנת 2018 שהמוקד הוקם עוד לא הבנו עם מה מתמודדים, זה גוף מאוד צעיר.
רם שפע: לפני שאנחנו גם נשמע את איילת אני רוצה לשמוע התייחסות נוספת מהמשרד לביטחון פנים בנושא של מוקד 105.
דובר: למי זה כפוף המוקד הזה?
דובר: זה ביטחון פנים?
רם שפע: המשרד לביטחון פנים, בשיתוף פעולה עם עוד 4 משרדי ממשלה.
נאווה אביגדור כהן: 105 זה המשרד לביטחון פנים, להב 433 אנחנו יחידה בתוך להב 433 ושותפים משרד החינוך הרווחה הבריאות והמשפטים, כפי שאמרתי זה חמישה משרדים ומשטרת ישראל, זה מה שהופך אותנו לגוף באים ללמוד איך הוא פועל אנחנו ייחודיים בעולם.
רם שפע: גם הסנכרון בין המשרדים ממה שאני שומע ממך בדרך כלל לא מתנהל ככה, ראינו את רק בדיונים בשבוע שעבר בנושאים אחרים שברגע שאין שיח וממשק בין המשרדים אז הכל נופל.
קריאה: - - - בשיתוף פעולה הזה בינינו לבין כל המשרדים זה שידע שנלמד ב-105 עובר לתוך המשרדים אם זה לאנשי מקצוע בחינוך וברווחה ובבריאות ובכלל וגם הלמידה שנעשית במשרדים מגיעה ל-105, זאת אומרת יש החלפת ידע הדדית וכולנו יוצאים מזה נשכרים.
רם שפע: תודה רבה, בבקשה יעל סיני רוצה רגע להתייחס?
רם שפע: נציגת המשרד לביטחון פנים, תגידי את התפקיד לפרוטוקול.
יעל סיני: אז יעל סיני, יועצת לשר לביטחון פנים בכל מה שקשור לנושאים של מגדר.
רם שפע: תפקיד שלא היה קיים עד עכשיו, גם את זה צריך להגיד.
יעל סיני: נכון, מינוי ראשון של השר בר-לב, אז מעבר כמובן לתודות ככה לנאוה שמובילה את הנושא וגם בקיאה, באמת אני חושבת שאפשר לראות איך הרוח והמחויבות שלה גם הובילה להצלחה מאוד גדולה אני גם רואה ככה אנשים מהצוות של המשרד של 105, זה באמת מערך מאוד גדול ומשמעותי שאנחנו מוקירים לו תודה כי העבודה היא עבודה מאוד חשובה.
יעל סיני: ביחס למה הצעה להרחבה, באמת שהעלו מהלובי למלחמה באלימות מינית, אני יכולה להגיד שבאמת נעשית היום ממש אחד מהדברים הראשונים אני חושבת שהשר עשה, זה באמת להגיע, גם המנכ"ל זה ישר הבנו שיש כאן תופעה גדולה שאנחנו חייבים להתייחס אליה, ויש נכונות ובדיקה ראשונית באמת לעשות עבודת מטה רצינית להרחבה מבחינת הגילאים והטיפול.
יעל סיני: אני יכולה להגיד שאני פעם הייתי זקוקה לאיזה שהוא סיוע והתקשרתי ל-105 ובמוקד לא שאלו אותי בת כמה אני וישר נתנו איזה שהיא תשובה למשהו קטן שהייתי צריכה לקבל מענה, ואני חושבת שגם נאוה יכולה להציג נתונים שכשמישהי או מישהו צריך עזרה הם לא מנתקים את הטלפון, אין דבר כזה ואני חושבת שהם עושים מעל ומעבר גם למה שמוגדר להם היום ואנחנו רוצים כמובן לתת לזה תשתית הרבה יותר רחבה ולכן אנחנו עושים היום את היום הזה, אז זה ככה בשורה טובה שאנחנו עושים עבודה רצינית.
רם שפע: בשורה משמעותית, תודה.
רם שפע: מקווים שזה יקרה ובהקדם ככל שאפשר, ברוך השם למשרד לביטחון פנים יש כמה אתגרים.
רם שפע: תודה רבה על ההרחבה הזאת.
עו"ד איילת רזין: אז קודם כל תודה על הדיון הזה - - -
רם שפע: רק שם ותפקיד לפרוטוקול.
בית אור: עורכת הדין איילת רזין בית אור, היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגע תקיפה מינית.
בית אור: שוב אני רוצה להגיד תודה על הדיון ותודה על הלובי שהניע את היום הזה ומוביל אותו ברוב הוועדות.
בית אור: אני אנסה להיות כמה שיותר קונקרטית ולהתייחס לחזיתות שאנחנו מובילות בנושא של מה שנשמע כאן.
בית אור: קודם כל נתונים, מדי שנה במרכזי הסיוע יש כ-54,000 פניות, כ-12,000 חדשות מתוכן כ-4 אחוז קשורות בפרסום תמונות או מידע, משמעות היא שזה מאות ולדעתי אנחנו ממש עוד כמה שבועות נשיק את הדוח החדש שלנו, נגיע לאלפים רבים של נפגעים ונפגעות, של פגיעות ברשת ואני חייבת להגיד יש יחס הפוך בכמות הפניות וגיל הפניות זאת אומרת זה הולך ויורד.
בית אור: באמת אני רוצה להגיד בהקשר של 105, אני לא רוצה להגיד שמחה, אבל יש לי תחושת הקלה כשאני שומעת הפגיעה היא בקטין כי אני יודעת שאני יכולה להעביר את הפנייה לידיים המסורות של מוקד 105 ובאמת יש שם א.
בית אור: מודל ייחודי שצריך להעתיק אותו לעוד הרבה מרחבים בעבודה של המדינה, אבל זה באמת מסלול בוטיק עם אנשים מוכשרים ואמצעים ייעודיים, אלא שרוב המקרים בוודאי לא כשמדובר בבגירים, לא מגיעים למסלול בוטיק הזה ואני רוצה לדבר עליהם.
בית אור: קשה לי האמת ששני הדיונים היום, חבל שרם יצא, שני הדיונים היום בוועדה הזו עוסקים בשתי העבירות או שני אופני הפגיעה שהכי נגועים בהאשמת קורבן, גם סמי אונס, סה הדיון אחר כך, אבל גם ההקשר של הפצת תמונות ופרסום תמונות, וראינו את זה בהנחיית פרקליט מדינה אפילו שהיה שם שהיא תוקנה מיד אני חייבת להגיד אחרי שהוצפה הבעיה לגבי מתי יהיו שיקולים והשיקולים ללמה לא להגיש את האישום, אז אם היה שם הסכמת הקורבן לתיעוד מלכתחילה לפני ההפצה, אז אולי זה שיקול ללמה לא להגיש כתב אישום, אנחנו פוגשות את זה הרבה מצד חוקרים וחוקרות שהפונות שלנו מגיעות אליהם, ציטוטים כמו, הוא דווקא לא נראה כמו הבחורים שעושים דברים כאלה, או אל תדאגי הזמן מעביר הכל, פעם הבאה אל תצטלמי, דברים כאלה, אז הטיפול המערכתי בסוג הזה של העבירות הוא נגוע הרבה מדי פעמים בהאשמת קורבן ומאחר והמשטרה התחילה את השרשרת, כמו במתמטיקה, טעות נגררת מה שנקרא.
בית אור: אז אני רוצה לדבר על כמה חזיתות, אחת, ואולי בראש ובראשונה, חינוך, חינוך גם העלאת מודעות כמו שדובר פה ואני לא ארחיב, אבל גם ובעיקר זיהוי בהתמודדות, מתן כלים לאנשי רפואה, אנשי רווחה, אנשי טיפול, לזהות סימני מצוקה ולדעת לתת מענה מותאם ולאן להפנות, הדבר הזה, אנחנו שוב רואות אותו לצערי הרבה מדי, פונים ופונות שמגיעים למרכזי הסיוע שיושיטו יד, הגוף שלהם דיבר, ההתנהגות שלהם דיברה אבל אף אחד לא ידע לזהות את זה וזה בגזרה של החינוך.
בית אור: דיברה כאן חברת הכנסת קרן ברק רבות על העבירה של הגרומינג, שבאמת ביום ראשון עלתה לוועדת שרים, אנחנו והמועצה לשלום הילד מיושרות קו בעניין הזה, אנחנו בשטח יש לומר ואנחנו מרגישות באופן מובהק שההתנהגות הזאת מסוג גרומינג שכמו שאמרנו מחוקקת במדינות אחרות בעולם, היא לא מכוסה ולא מטופלת מספיק על ידי רשויות אכיפת החוק, ואני אומר גם אם לפעמים יש יכולה להיות חפיפה בעבירות שכבר קיימות ואני חייבת להגיד אני אומרת את זה כפרקליטה לשעבר, הייתי הרבה שנים בפרקליטות, ישנם את אותם קורי עכביש שטווה הפוגע סביב הנפגע, סביב הקטין שהם לא מחוקקים ואני זוכרת אני מספרת מחוויה אישית כפרקליטה, הייתי מקבלת קלסרים על גבי קלסרים של התכתבויות ונדבכים מאוד משמעותיים מתוך הקלסרים האלה, לא יכולתי להפליל, לא יכולתי להכניס לכתב האישום, כי הם לא היו עבירה, וזה מה שאנחנו מבקשות ביחד לעשות.
בית אור: זה היה לגבי עבירת גרומינג ובאמת כל גורמי המקצוע שאני מתנהלת מולם, אנו מאוד הופתענו לשמוע את עמדת המדינה בהקשר הזה.
בית אור: לגבי אכיפה, או היעדר האכיפה.
רם שפע: סליחה, נאלצתי לצאת לשתי דקות, הופתעת מעמדת המדינה באיזה היבט?
בית אור: בהיבט של התנגדות לגרומינג, אני מרשה לעצמי להניח ההתנגדות היא לא לגבי הנוסח אלא, סליחה לגבי הנוסח ולא לגבי הצורך, אני מקווה, לשמחתי זה נדחה בחודש אני מקווה שנוכל לעבור שם כברת דרך עם המדינה, אנחנו כמובן עובדות בשיתוף הדוק, גם עם הצוות של משרד המשפטים גם עם הצוות של השרה, והמועצה לשלום הילד.
בית אור: לגבי אכיפה אמרתי קודם שיש, רם לא שמעת, אבל חשוב לי שכן תשמע כי זה היה מכוון אליך ששני הדיונים שמתקיימים היום בוועדה, הן שתי העבירות, שני מרחבי הפגיעה שהכי נגועים בהאשמת קורבן, גם סמי אונס וגם פגיעות ברשת, והדבר הזה דורש מקצוע גם מבחינת אמצעים, אותם אמצעים שאני יודעת שרבים מהם נמצאים ב-105 ובאמת הם החזית אבל לא כולם מטופלים לצערי על ידי המוקד וכל המעטפת שהם נותנים, וגם מקצוע של חוקרים, לא כל החוקרים שוב לא הכול מגיע, הרוב לא מגיע ל-105, הצעירים והצעירות שהוועדה הזאת נועדה לדאוג להם וגם לא רק הצעירים והצעירות, הם לא מקבלים את הטיפול הבוטיקי של 105 והם צריכים להגיע לתחנה ולפגוש, לא תמיד לפגוש, לקבל את כל המעטפת ואת ההתייחסות המקצועית שאנחנו יודעות שיש במקומות אחרים.
בית אור: לגבי הסרת התכנים, מי שכבר עלו התכנים בשעתו היו דיונים ארוכים על חוק הפייסבוק שבסוף נגנז, אני מקווה שעכשיו הוא יתחדש, חבר הכנסת, סליחה ברח לי שמו, מתקווה חדשה, הגיש את הצעת החוק.
רם שפע: מאיר יצחק הלוי.
בית אור: תודה רבה, אבל זאת אמירה מאוד חשובה שתהיה האפשרות להסיר, אם יש את התכנים אז שתהיה אפשרות לפנות ולהסיר אותם והפגיעה לא צריך להכביר מילים עליה, והדבר האחרון הוא הנושא של פיקוח על פוגעים, לאחר כתב אישום שידוע שהם פוגעים סדרתיים, הפגיעה היא בלתי נגמרת, אז צריך להדק את הפיקוח והאכיפה עליהם.
רם שפע: תודה רבה על הדברים ובכלל על הנחישות האדירה וטיפול בנושא הזה כבר הרבה שנים.
נאווה אביגדור כהן: רק התייחסות למילה בוטיק, אנחנו פונים לכל הציבור לפנות אלינו, כמובן הטיפול הוא ללא תשלום, זה טיפול של המדינה.
רם שפע: הבהרה חשובה, אבל הכוונה הייתה טובה.
רם שפע: אני רוצה בבקשה לעבור לאחת מנציגות מי שמכן רוצה מהמועצה לשלום הילד, ואז רצת נחזור לזום ויש הרבה אנשים שמסתכלים עלינו ואני בטוח שרוצים להגיד דברים וזמננו יחסית קצר, בבקשה מי מכן ותציגו את עצמיכן.
עו"ד ליה קוק: אני עורכת הדיון ליה קוק, אני מנהלת את מרכז הליווי לילדים נפגעי עבירה במועצה לשלום הילד, במסגרת המרכז הזה אנחנו מלווים לאורך ההליך הפלילי אלפי ילדים ואנחנו גם רוצות ככה להצטרף לברכות ולהודות על הדיון הזה היום.
עו"ד ליה קוק: הנושא הזה של פגיעות מיניות ברשת הוא אחד מנושאי הליבה שאנחנו עוסקים בו ומוטרדים ממנו בעת הזו ובכלל.
עו"ד ליה קוק: דיברו כאן על הנתונים, גם בשנה האחרונה היו על פי ככה סקרים והבדיקות שלנו, הייתה עליה של 67 אחוזים בפגיעות ברשת, מתוכם כ-40 אחוז פגיעות מיניות ברשת.