GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם שפע: על כל ההיבטים של הטיפול זה כמובן אחת הסוגיות הכי חשובות פה אז אנחנו נתעמק בהן.
רם שפע: לפני שאני עובר לשמוע את נטלי דדון אני רק רוצה להגיד לא התייחסתי לא אמרתי בהתחלה שהיום הזה ביוזמתו של חבר הכנסת מוסי רז הנפלא והנהדר כלומר הציון שלו בכנסת, אז זה חושב לי ככה שכולם ידעו.
רם שפע: נטלי דדון את נמצאת איתנו כבר?
נטלי דדון: היי אני כאן.
רם שפע: שלום, בוקר טוב.
נטלי דדון: שלום לכולם.
נטלי דדון: קודם כל דיון מבורך ואני שמחה שזה צעד לשיח.
נטלי דדון: אז ככה קודם כל אני מתייחסת למעיין דרך החווייה האישית שלי, קודם כל אני שולחת לך חיבוק ענק, אני יודעת מה זה להיות תחת מתקפה ולא רק של הטרדות גם השיח הציבורי שנוטה מאוד להאשים את האישה שכבר אני עדיין די עצוב לי שאנחנו עדיין שם וכן התכנים, המקום הזה שאני יודעת שאני כאמא שמגדלת כאן בן, מאוד מפחיד אותי ומכניס אותי לחרדות בערבות ההפצה של התכנים שקיבלתי מילדות, עד לנשים ששיתפו אותי בשלל איברי המין שהן מקבלות ביום יום, של גברים שבטוחים שהם עושים טוב לעולם.
נטלי דדון: עכשיו, קודם כל יש פה בעיה שמתקיימת שעברה עם זה, פעם היה מרחב ציבורי, היום יש לנו עוד מרחב - הרשת פשוט הפכה להיות גן חיות אחד שלם, ציד של נערות, אני כבר נודעת לזה, נשלחת הודעה לשיחת וידאו, לקבלת שיחת וידאו.
נטלי דדון: אתה לא מספיק ללחוץ על ה-אנד וכבר מופיע מולך איבר מין שלא בחרת לראות, כאישה או כילדה זה משהו ילדות שגודלות ושחולמות על זה בלילה וזה הולך אחריהן והן לא מודעות לזה שזה פשוט קודם כל, לא להתקרב לשיחות וידאו הלאה, שמתקבלות מאדם שאתן לא מכירות, דברים שצריך להציג בשיח בבתי הספר, אני אישית מקבלת לא פעם הודעה של אני לא יכולה להגיד את המילים האלה כאן בפניכם, אבל דברים מאוד קשים וצילומים אברי המין ששיתפתי גם בסטורי שלי מצונזר כמובן, על מנת ילדות אחרות לשתף ולצלם מסך וללכת עם זה להתלונן.
נטלי דדון: מצד אחד אני משתפת, אני קוראת לבנות להלחם בתופעה ומצד שני שאני הולכת ומתלוננת אני מוצאת את עצמי בדיוק כמו עמית שהייתה קודם, אני מוצאת את עצמי פשוט גם החשבון פיקטיבי, החשבון, אין כאילו אין איזושהי, אני יודעת שיש מערכת סייברים למשטרה, אני יודעת שאפשר לעלות על אם רוצים להלחם בתופעה באמת, זה אפשרי, השאלה מי נותן לנו יד?
נטלי דדון: כשאני קוראת לילדות האלה להתלונן והן מגיעות למבוי סתום אז מה בעצם המענה שניתן לנו כנשים?
נטלי דדון: כילדות?
נטלי דדון: כאמהות?
נטלי דדון: איך אפשר באמת לגעת בדבר הזה פשוט לעקור אותו, איזושהי מערכת התראה שלא יהיה להם בכלל את האומץ את האומץ לקום ולשלוח דברים כאלה, שהם ידעו שאפשר להגיע אליהם ואפשר אני יודעת שאפשר, פשוט זה לא מטופל כראוי וזה חבל לי, כי נשים נפגעות ונצרבות וברבה מצטלקות יום יום, מניסיון, אני יודעת שעדיין מאוד כואב לי תכנים כאלה ואני כביכול אמורה להיות מחושלת ואני מעבר לשיח הציבורי של את מפורסמת ואת בחרת ועוד נקודה מאוד חשובה שהיא ציינה בנוגע לבתי הספר ולמכנסיים ואיזה שורטס שמתי ועם מה הצטלמתי.
נטלי דדון: אתמול ישבתי בשיעור סיימתי ללמוד בתשע בערב - סתם דוגמה מחיי היום יום - ולפני ישב בחור, עם באמת שורט של רכיבה על אופניים, ואני לפני שיצאתי מהבית, באמת בערה לי המחשבה את הולכת ללימודים שימי ג'ינס ארוך, מה את צריכה עכשיו את המבטים מה, תבואי כאילו, היה לי את זה בראש ובאמת שמתי ג'ינס ארוך, ולפניי הוא ישב, ואמרתי לעצמי למה לפני שאת יוצאת מהבית הייתה לך את המחשבה הזאת בכלל שיעבירו לך עיניים על הגוף, אז בסדר, כנראה שדברים קורים איפשהו באופן טבעי אבל איך ההבדלים האלה, איך אנחנו מצמצמים בעצם את הפערים האלה דרך החינוך.
נטלי דדון: השורש הזה מתחיל בילדות בבתי הספר, בסיטואציה הזאת שהמורה אומרת לילדה למה באת עם שורטס שהוא צר מדי?
נטלי דדון: אם כבר בוחרים איזשהו שיווין או חינוך מיני כזה או אחר שמאוד חשוב לגעת בו בבתי הספר, אז אני חושבת שזה מתחיל שם ואז זה מייצר שינוי וכן לתת לנו את הכלים להתמודד עם ההטרדות המיניות האלה ברשת באופן של עמדה שאם אנחנו הולכות להתלונן, מישהו מטפל בנו, מישהו דואג שזה יפסק.
רם שפע: נטלי, קודם כל תודה ענקית הרצון והאפשור שלך להכנס קצת לתוך העולם של מה שאת מכירה, ככול שאת רוצה יש מקרה ספציפי שנשאר איתך יותר או שניסית לטפל בן ולא הצלחת?
רם שפע: משהו שמעפיל על כל שאר המקרים?
נטלי דדון: כן, יש בחור ספציפי שאני אגב ניסיתי להגיע לחשבונות שלו וצילמתי העלתי צילומי מסך ובעקבות שזה גם קיבלתי עשרות נשים, צילומי מסך מעשרות נשים ששלחו לי גם אותי הוא מטריד, מתרוצץ לו ברשת ושולח לנשים מה שבא לו, כשאני פתחתי את התמונה ונתקלתי באיבר המין שלו אני כאילו קודם כל אני כתבתי לאותו בחור, אני הולכת להגיש תביעה ואני מעלה את זה עכשיו בסטורי הוא שלח מגילה של התנצלות, לא שזה עזר, אני הייתי באמת קראתי לבנות לשתף איתי פעולה וללכת להגיש תביעה יחד להגיד שזה עוזב אותי, לא, אני לא הייתי אמורה ואני לא חושבת שאף אישה אמורה לראות איבר מין לא של בן זוגה ובטח שלא מבחירה, זה עשה לי להקיא, זה משהו לצערי חווות ילדות החל מגיל 12 מאותו בחור בדיוק קיבלתי צילומי מסך של ילדות בנות 12, 14, נשים, זה פשוט מטורף, והן התלוננו והבנאדם הזה כבר היה בחקירה ועדיין הוא בחוץ, הוא עושה מה שבא לו.
נטלי דדון: אני לא יודעת, אני באמת מנסה להבין מי שומר עלינו?
נטלי דדון: מי שומר על הילדות שלנו?
נטלי דדון: גם בנים חווים את זה, אין לי ספק, גם מבחורים קיבלתי הודעות.
נטלי דדון: זאת השאלה שלי, מי שומר עלינו?
רם שפע: אני אגיד שוב תודה, וככה עולות לי המון שאלות, אבל גם יש איתנו ככה עוד המון אנשים שרוצים להשתתף.
נטלי דדון: זה חוסר אונים באמת, העליתי באמת הדרכה לבנות והעליתי להם מה באמת צריך לעשות ברשת, ואיך להגן על עצמך ואיך לא לענות בוידאו, מה שאני יכולה אני באמת מנסה להגיש כלים לילדות האלה, אבל מעבר לזה, זה חוסר אונים מוחלט, להגיד להן לכו תתלוננו אבל הצרה שלכן לא תזיז לאף אחד, קצת צבוע בעיני.
רם שפע: חד משמעית, זו אחת הסיבות שאנחנו פה וזה מן הסתם ברור לכולנו, זה אחד הדברים שאנחנו צריכים לתת עליהם את המענה, אז אולי לפני שנתעמק רגע, יש כאן גם נציגות של משרד המשפטים, גם נציגות של המשרד לבטחון פנים, פיזית ובזום, אני אשמח אם מישהו רוצה להתייחס לפני שאנחנו ממשיכים להציג או נתונים, יפעת רוצה להתייחס כמשרד משפטים?
רם שפע: רק תציגי את עצמך לפרוטוקול.
יפעת רווה: יפעת רווה, משרד המשפטים, מחלקת יעוץ וחקיקה, אני באתי לשמוע את נציגת הפרקליטות בזום, אני באתי לשמוע אם יש דברים בחקיקה איזה חוסרים, מהדברים שאני שומעת כאן זה בעיה בפועל של טיפול, הועלתה טענה - - -
קריאה: הטרדה מינית נחשבת כזו גם כשהיא דרך אמצע תקשורת כלשהו.
רם שפע: אז קודם כל אני חושב שאולי לפני משרד המשפטים, רגע סליחה, אני אעצור רגע אני חושב שהכי טוב לאפשר ללובי למלחמה באלימות מינית רגע להתייחס כי יש פה הרחבה ש, אני גם לא נכנסתי לנתונים מקודם, ואז אנחנו אחרי זה נשאל כמובן גם את המשרד לבטחון פנים וגם משרד המשפטים ובכלל יש פה עוד משפטים שזה מאוד נוגע אליהם, על דרכי ההתמודדות.
רם שפע: אם חברת הכנסת קרן ברק צריכה לצאת עכשיו אז את יכולה לעכשיו לדבר לפני, כי אני רוצה שיהיה רגע מספיק רחב לפני שנרחיב.
קרן ברק: משרד המשפטים שחשוב לי לשמוע את דעתו גם והמשרד לביטחון פנים, לי יש כמה שאלות, קודם כל, מה שסיפרו זה באמת על ממש הטרדה בוטה אלימה, פשוט לא פרונטאלית אלא ברשת ושאין לזה מענה, כלומר נשים חוות את זה ודרך אגב לא משנה באיזה גיל שזה בגיל יותר צעיר אז כנראה משפיע אחרי ויותר מצלק.
קרן ברק: אני רוצה לדבר על משהו אחר, כי אני ביום ראשון הראיתי לוועדת שרים לענייני חקיקה הצעת חוק, שלתדהמתי במחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים התנגדו לזה ואנחנו עכשיו באיזשהו משא ומתן להעלות את זה שוב, אבל הצעת חוק שלי הייתה בעצם להגדיר בחוק הגדרת פיתוי קטין ברשת, לאו דוקא ברשת אבל ברשת זה הרבה יותר נוכח היום במיוחד בעדויות ולשאול פה את השאלה שבעצם מצב שבו ברשת מגיע מישהו ומנסה ממש לטוות את הקורים סביב בני נוער, בנות ובנים ולעטוף אותם ולעקוב אחריהם ולנסות בכל דרך אפשרית, ניסוי וטעייה ושוב ניסוי וטעייה בעצם ללכוד את אותם בני נוער ולפתות אותם, כמובן שבסוף המטרה היא המפגש והמטרה היא בעצם העבירה שעברה בסוף של בין אם זה אינוס, הטרדה שידול לא משנה מה.
קרן ברק: השלב הזה של הפיתוי שקורה ברשת וכל הורה הרי במדינת ישראל זה החרדה הכי גדולה שלו, שהוא חושב שהילדים שלו נכנסים לכל מיני ווצאפ, קבוצות פייסבוק ופוגשים שמה אנשים שאין להם מושג מי הם, כי הזהות שלהם לא קיימת ברשת ואתה לא יודע מי יושב בצד השני, אם זה בן אדם 70, 30, 40 והם רק בני 10, מתחזה לילדות וכל השלב הזה של הפיתוי והלכידה הזאת לא נחשב עבירה בספר החוקים בכלל, כל המסדרון הזה שמוביל בסוף אולי יוביל ואולי לא לא נחשב עבירה ומי שלא מגיע לכדי מפגש כי ההורה עצר או לא משנה, ההורה יחד לצורך העניין עצר את זה לפני שקרה מפגש, אבל אין לו על מה להתלונן כי השלב הזה לא נקרא עבירה ומשרד המשפטים טענו שכן נחשב עבירה ויחד עם זה מהניסיון שלי עם האיגודים, הפורום לסיוע לנפגעי תקיפה מינית והמועצה לשלום הילד וגם עורכי דין שמתעסקים בנושא הזה בעצמם אומרים שאין על זה כתבי אישום, על השלב הזה אין כתבי אישום כי זה לא נחשב עבירה ויחד עם כל זה משרד המשפטים טוען שהפוך מזה.
קרן ברק: כלומר את הפער הזה שבין מה שאני שומעת מהשטח שזה לא עבירה כולל מחוקרים ב-105 לבין זה שמשרד המשפטים טוען שזה עבירה, אז זה פער גדול מדי, כאילו זה דיכוטומי אז אני חייבת להבין למה זה קיים.
קרן ברק: אני הייתי שמחה לתשובה, יש עוד אנשים שאין להם תשובה ממשרד המשפטים, המשרד לביטחון פנים גם התנגד לחוק הזה וזה גם מוזר, כי המשרד לביטחון פנים הוא מוביל את 105 ו-105 אמור לדעת לפני כולם שזה נחשב עבירה ולתמוך בחוק הזה, אז הדבר הזה הייתי שמחה לשמוע אנשים שיכולים לענות.
אורלי לוי אבקסיס: אני חייבת רק לומר משהו.
רם שפע: חברת הכנסת אורלי לוי, אורחת קבועה כבר בוועדה, צריך להגיד גם את זה.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לומר גם שאפו על הוועדות ועל הנושאים שאתם מראים פה, כי זה באמת בנפשם של ילדים.
אורלי לוי אבקסיס: אז לשאלתך מראות שאנחנו ראינו ב-105 כאחד מהכלים של ההגנה המאסיבית ביותר ואולי בעצם הדורמן שבתחילת האירוע הבנו את החשיבות של זה ולצערי הרבה כשהגעתי לשם אנחנו גילינו שיש שם כמה תוכנות מאוד עתיקות שצריכים להצליב ביניהם נתונים כדי להגיע לפוגעים, אני כמובן אחד הדברים שעשינו זה הוספנו בערך חמישה וחצי מיליון שקל לשדרוג המערכות, מאותו רגע באים מתוך המשרד לביטחון פנים ומקנאים במערכות שהגיעו ל-105, צריך להגיד את זה הגדלנו את המערכת של אותם עובדים ב-105, הגדלנו את מספר הבנות שירות לאומי למוקדים של ה-105, הכנו קמפיינים לקידום המטה הלאומי בפלטפורמות שונות בדגש על הדיגיטל, ובכללם קמפיין דקה לשמונה בערוצי הטלוויזיה והדיגיטל, הצלחנו להגיע לכמה שיותר ילדים.
אורלי לוי אבקסיס: המטרה שלי הייתה שכל תלמיד וילד במדינת ישראל יידע מה זה ה-105, נכנסנו לכל הנושא הפסטיגל ושמנו סרטון של ה-105, צריך לומר, דאגנו דם לשים את זה בשפות שונות, כדי שיבינו לא רק בעברית, היה גם בערבית וכדומה.
אורלי לוי אבקסיס: חשוב מאוד כל העניין של הניהול, עדכון ושדרוג האתר של המטה הלאומי והרשתות החברתיות של המטה הלאומי, ריכוז הובלת פעילות ותכנים תקשורתיים במהלך החודש הלאומי לגלישה בטוחה.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נחשפנו, חשפנו כמה ילדים ל-105, נמצאת איתנו נאוה שהיא אחראית על כל הנושא של התחום האזרחי ב-105, זה שילובים בין המשרדים השונים ומה שאנחנו צריכים להסביר לכם, זה שעשינו כנסים, הגענו לאנשים בשטח, הגענו למורים, להורים וילדים.
אורלי לוי אבקסיס: עשינו הדרכות וירטואליות בכל תקופת הקורונה, כדי שידעו אותם אנשים שבמגע עם ילדים, להזהיר אותם ככל שקורונה ליוותה אותנו, ככה המסך ליווה את הילדים שלנו יותר ויותר גם אם נרצה בכך וגם אם לא, השעות שלהם מול הצפייה הזו, השעות שלהם שהם מצ'וטטים, וצדקה חברת הכנסת ברק שדיברה על כל הנושא.
אורלי לוי אבקסיס: פעם היה את ההטרדה הקלאסית, היינו יודעים, מזהירים אותם אתם לא ניגשים, לא מדברים עם אנשים זרים ברחוב, מי שמציע לכם משהו, להדליק לכם נורה אדומה.
אורלי לוי אבקסיס: היום זה בתוך החדר הפרטי של הילד והרבה פעמים אותו פוגע מגיע בדמות של ילדה, בדמות תמימה של חבר לכיתה וחבר וירטואלי ובסוף מגיעים להדחה.
אורלי לוי אבקסיס: שאמרת לגבי, אני גם כן הגשתי הצעת חוק דומה, כי אנחנו הבנו את הקושי האמיתי, וזה שבמשרד המשפטים אומרים שיש עבירה בתוך התהליך, אבל אף אחד לא נאשם בזה, אף אחד לא נחקר על זה ואין פה בסיס, אני חושבת שאת לקונה אחת גדולה, אדוני היושב ראש צריך לתקן אותה ואני רוצה להוסיף עוד דבר, בכל מה שנוגע לתהליך הזה, רק בתי המשפט וזה אפילו לא אנחנו שביטלנו את החוק, הצליחו לראות בעבירה וירטואלית כעבירת אינוס, זה קרה לפני מספר שנים בפסק דין תקדימי, מאז משרד המשפטים מרגיש שנפתרה הבעיה, לא נפתרה הבעיה, יש לנו פסק דין תקדימי, הולכים לאורו, האם ספר החוקים שלנו הצליח להדביק את המירוץ הטכנולוגי לבין המציאות של ההגנה על הילדים, לא, אנחנו רחוקים משם, עשינו כברת דרך מטורפת מיליוני ילדים נחשפו לסכנות האינטרנט, זה עדיין לא מספיק, ההורים צריכים לדעת מה הבעיה.
אורלי לוי אבקסיס: אני מודה חברים, לא נעים לי, אני בודקת את הפלאפון של הבן שלי, גם את המחשב ששלו, ברגעים מסוימים אני בטוחה שאני אולי גם אאבד את האמון שלו, אבל למזלי זה עוד לא קוד מסובך שצריך, אבל תבדקו, תעברו, גם אנחנו יכולים - - -
רם שפע: השאלה מה עושים?
רם שפע: אני רק רוצה להגיד, כי מה שגם ממש די במקרה יצא לי אתמול לשוחח קצרות על זה עם שר המשפטים, אני חושב שצריך להגיד, אנחנו בעולם מאוד אפור, כלומר יש ניסיון שלך וטוב שכך, לנסות להגדיר דברים שכרגע החוק לא נותן להם מענה, אבל כשיש איזושהי התנגדות במשרד המשפטים לחקיקות כאלה, ברור שהסיבה העיקרית בדרך כלל היא השאלה אם החוק הזה נותן את המענה שאנחנו צריכים ולא התנגדות להבנה שיש צורך לטפל, פשוט לפעמים ספציפית לא כל הצעה נותנת מענה ולפעמים היא משנה את הענישה וזה לא תמיד לחיוב.
רם שפע: גם אורלי הגישה חוק, אני אומר נראה לי ובהקשר הזה צריך להניח בצד את שיקולי האופוזיציה קואליציה וגם יש איתך שיח חיובי וגם שוחחתי על זה עם יושב ראש המפלגה שלי, אני ומירב דיברנו על זה אתמול, יש ממש ניסיון לייצר פתרונות כי ברור שכולנו שם.
רם שפע: אני רוצה רגע בכל זאת לעצור ולפנות לעורכת הדין מיטל שפירא, היועצת המשפטית של הלובי במלחמה באלימות מינית, בבקשה.
רם שפע: אני ממש לא התייחסתי לנתונים, מתוך הבנה שאת תתייחסי אליהם, אז בבקשה.
מיטל שפירא: קודם כל תודה רבה לוועדה, על המקום המכובד של הדיונים.
מיטל שפירא: קודם כל נדבר על זה שבעצם בשנים האחרונות תופעת האלימות המינית ברשתות החברתיות התגברה, צריך להבין שזה ממש כמו כדור שלג, סרטון שמישהו אחד מפיץ יכול להגיע להמון המון אנשים, זה ממש בעיה שהיא מאוד קשה לעצור אותה.
מיטל שפירא: יש המון המון מקרים, המון מקרים של הפצות סרטונים, של הטרדות, גם שמענו את העדויות קודם, וגם אנחנו נחשפים לזה בלי סוף בעיתונים בכלי התקשורת שחשוב להגיד שאני אתייחס לזה בהמשך, שהסטטיסטיקות מראות שרוב האנשים לא מדווחים, ככה שזה ממש המעט של המעט, הרוב לא מדווח וגם כשזה מדווח כמו שראינו בעיתונים, זה לא מטופל.
מיטל שפירא: קצת להבין על היקף התופעה, התופעה גדולה, רחבה ויש לה השלכות קשות.
מיטל שפירא: הבעיה באמת שיש לנו פלטפורמות מאוד מתקדמות, יש לנו את ווצאפ, אבל לצד ווצאפ יש לנו את טלגרם וכו' שיש להם אפשרויות הצפנה מאוד מתקדמות, למשטרה יש יכולות מאוד מרשימות בנושא הזה שהיא מיישמת במקומות אחרים, בארגוני פשע וכו', אני אתייחס לזה בהמשך במוקד 105.
רם שפע: את אומרת שהם משתמשים בזה במקום אחר?
רם שפע: ויש מחשבות או איזושהי עמדה שפחות משתמשים בזה בנושא הזה?
מיטל שפירא: באופן כללי אנחנו נחשפים בהליך הפלילי שימוש בפשע חמור, מוקד 105 נמשיך לדבר עליו בהמשך.
אורלי לוי אבקסיס: יש להם קרן חילוט, קרן החילוט בעצם לוקחת כספים מלוכלכים זאת אומרת של ארגוני פשט ואנחנו מעבירים אותם סוג של טיהור ואנחנו עושים מזה מעשה טוב, כי אז אנחנו עושים בקרן הזו תוכניות לעידוד הגנה לילדים ופעילות של ילדים וכדומה, מתוך דגש של באמת כל הנושא של הטרדות מיניות ושל פגיעות חמורות והכסף הזה הכסף המלוכלך עובר איזשהו סוג של מכבסה של לעשות טוב לחברה, חולטים את הכסף הזה ומעבירים אותו לאירועים טובים.
רם שפע: ספציפית רציתי לשאול ואנחנו תיכף גם נשמע את דוקטור נאוה אביגדור מהמשרד לביטחון פנים ותרחיבי כמובן, מה שרציתי לשאול, כנראה זה לא מידע רשמי, אבל התחושה שיש כלים למשטרה לטפל בזה ובתחום אחר משתמשים בהם יותר.
מיטל שפירא: קודם כל יש מומחי סייבר שעובדים במוקד 105 כמובן ידבר על כך אוהד בהמשך, הם עושים שימוש בכלים האלה, אנחנו קוראים להרחיב את זה לבוגרים, זה יהיה בהמשך, אבל כן יש שימוש ואנחנו רוצים להגביר את זה כי אנחנו רואים שלמשטרה יש את היכולות.
מיטל שפירא: אז בעצם העניין פה שיש לך סרטון שיכול להגיע, מישהו אחד עושה עבירה אחת, ההשלכות שלה יכולות להיות הרסניות, הן יכולות להגיע לעשרות אלפים, זאת אומרת התפוצה של מעשה אחד שהוא כביכול קטן וההשלכות הן באמת אדירות.
מיטל שפירא: הרבה פעמים העבירות האלה גם כוללות מספר רב של שותפי עבירה, זה אומר שמישהו אחד מפיץ אבל מישהו אחד מסתכל ומעביר לחבר שלו ומישהו רוכש תוכן ובאמת - - -
רם שפע: כל מי שמעביר תוכן צריך להגיד הוא שותף לעבירה, זה וזה מאוד משמעותי כי כשיש עשרות אלפים בדרך כלל אז יש אלפים או מאות שהם שותפים לעבירה.
ענבר בזק: השאלה אם עושים עם זה משהו.
רם שפע: ניתן לה רגע להמשיך.
אורלי לוי אבקסיס: דווקא במקרה הזה יש חוק שהעביר גלעד, יש חוק, הבעיה באמת שיש לנו - - -
רם שפע: נכון במיוחד עם כל הרשתות טלגרם וכו' שגם ההצפנה מאוד גבוהה - - -
ענבר בזק: אם היו תובעים את הבנאדם פעם אחת - בפעם הבאה הוא לא היה עושה את זה וחושב פעמיים.
ענבר בזק: השאלה היא פרקטית אפשר להגיש על עשרות אלפים תביעות נגד מי שעשה פורוורד.
ענבר בזק: אני חושבת שזה חוק מעולה השאלה הוא אם הוא בר יישום.
מיטל שפירא: זה לא רק, במכשיר טלפון זה עשה העבר, אבל המשמעות של זה היא עצומה ממש אז באמת התחלת פשוט להתחיל לאכוף ואני מאמינה כשתהיה אכיפה הרבה מהאנשים כביכול נורמטיביים הם לא עשו את ההעברות האלה.
ענבר בזק: זה כמו עבירות תנועה, פעם אחת את חוטפת קנס כי דיברת בטלפון, אחר כך את לא מדברת בטלפון, או ייקח חצי שנה עד שתעשי את זה שוב.
אורלי לוי אבקסיס: רק לשם המחשה, כי אומר דברים בשם אןמרם לקרב את הגאולה, אז יפעת קריב הייתה חברת כנסת פעילה פה בכנסת העבירה את החוק שכל העניין של הפצה של תכנים, חוק הסרטונים ובחינה פה במקרה.
אורלי לוי אבקסיס: אז מהבחינה הזו יש לנו כלי חקיקתי, לצערי הרב לא נעשה בו מספיק שימוש וזה הרתעה מאוד גדולה, אז מגיע ליפעת - - -
מיטל שפירא: אני אגע בקצרה על נתונים סטטיסטיים, אני אפנה לשנתון הסטטיסטי של המועצה הלאומית לשלום הילד, שבטוח הנציגות פה יוכלו להרחיב, הן עושות על זה מחקרים כל שנה, 19 אחוז מבני הנוער דיווחו שהם נחשפו להטרדה מינית באמצעות הפצת תמונות או סרטונים כלפיהם או כלפי מישהו אחר, לפחות פעם אחת בשנה האחרונה, 19 אחוז מהנוער נחשף לתוכן שלא אמור להגיע אליו, שפגע באנשים אחרים, 19 אחוז זה מספרים מחרידים.
מיטל שפירא: דוח הלמ"ס לשנת 2020, בקרב בני 20 ומעלה 52,000 איש נפגעו עבירות מין והטרדה ברשת, 52,000 זה מספרים פשוט לא נורמאליים.
מיטל שפירא: לגבי הפרקליטות מדוך שלה משנת 2019 הוגשו 17 כתבי אישום בלבד בנושאים האלה, כשמשפר הנפגעים מכתבי האישום האלה הוא 243, צריך להבין 17 נאשמים פגעו ב־243.
מיטל שפירא: ניתן לאוהד להמשיך על מוקד 105.
אוהד מלכה: נעים מאוד, אוהד מלכה מהצוות המשפטי של הלובי.
אוהד מלכה: בהמשך לדברים של מיטל וגם דיברו פה המון על מוקד 105, קודם כל אני רוצה מטעם הלובי לדבר בשבחו של המוקד, של המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, אנחנו חושבים וחושבות שהם עושים עבודה מצוינת, גם משטרתי וגם אזרחי משולב, רשמנו בנתונים השקף לא קיים כרגע שמאז שהקימו את המוקד 2018 – 2020 מעל ל-22,000 פניות, ד"ר כהן אביגדור עדכנה אותי לפני הדיון שנכון ל-2021 מדובר על 30,000 פניות שאחת העבירות שהיא קטגוריה של עבירות במקום הראשון היא עבירות מין, פגיעות מיניות ברשת שמצד אחד זה נתון שהוא מצער לדעת שאלה היקפי התופעה, מצד שני צריך להסתכל ולהגיד שאם המענה הזה מקבל כל כך הרבה פניות, המוקד מקבל כל כך הרבה פניות, זה אומר עליו המון, זה אומר שהמענה כן עובד כן יעיל.
אוהד מלכה: אנחנו כן רוצות להגיד ורוצים להגיד שאמנם מדובר פה על ילדים וילדות ועל גילאים שהם חשופים לרשתות, חסרי ישע בחדר, במחשב ובאמת 85 אחוז מהכתבי אישום שגם הוגשו, מהמעט שהוגשו היו הנפגעות ונפגעים שהם ילדים, אבל כמו שמיטל ציינה הדוח של המרכזית לסטטיסטיקה מ- 2020 52,000 בני 20 ומעלה העידו על פגיעה מינית ברשת, שזה אומר שיש גם וצריך לשים לב גם מעיין ונטלי ציינו בהתחלה, חוויות שהן עברו, הפגיעות האלה והחוויה הזאת היא חוצת גילאים לא מדובר רק על ילדים, ואנחנו חושבים שיש חשיבות עליונה לייצר מענה לא יודע אם דרך החרבת המוקד או מענה דומה.
אורלי לוי אבקסיס: אז אני רק רוצה לומר, אני מה זה מצטערת שאני נדחפת בין הדברים, היה לנו כבר וועדה כי הרי מי שעמדה בראש של וועדת ההיגוי ההמלצה שלנו הייתה להרחיב את זה, כי לא ייתכן שחיילת או חייל, היה לנו מקרה אחד שחייל שעומד בשמירה ומגלים קרבי כן?
אורלי לוי אבקסיס: תוך כדי שמישהו גם צילם אותו ומאיים עליו להפיץ את האירוע המסוים הזה כשהוא עם המדים עליו והוא רצה להתאבד, פשוט רצה להתאבד, באירוע מאוד באמת של ה-105 למרות שלא מדובר בקטין הצלחנו לעצור את זה בשיתוף פעולה את העניין הזה.
אורלי לוי אבקסיס: ההמלצה היא להרחיב את הגילאים בוודאי לבוגרים ולבוגרות.
אורלי לוי אבקסיס: דוגמא קטנה, שהיה את כל האירועים הפוליטיים, יש לי בנות הן מעל גיל 18, הפורנוגרפיה ששלחו להם אנשים ולא נעים לי לומר חלקים מהנאורים של החברה הישראלית, ביניהם אנשים שהם בעלי עסקים שנהנים מהטבות ומכל מיני תמריצים של המדינה, לא מתביישים לשלוח לנערות תמונות פורנוגראפיות ולשאול אותן איך זה להיות הבת של?
אורלי לוי אבקסיס: תשלימו את המשפט בעצמיכם.
אורלי לוי אבקסיס: ילדות לא אומרות לקבל צילומים כאלה וסרטונים כאלו ואנשים כאלו צריכים לשבת מאחורי סורג ובריח.
אורלי לוי אבקסיס: חלק מהמקרים הגיע אפילו פה לביטחון של הכנסת, אתה יודע מה עשו עם זה?
אורלי לוי אבקסיס: לא יודעת, טייארה, בושה וחרפה, אבל במדינת ישראל הבושה והחרפה הזו כבר פסה מהעולם, עושים את זה בריש גלי עושים את זה גם בלי להסתיר במי מדובר, אנשים ביניהם הייתה שם פסיכולוגית שהיא מגשרת ומנהלת סכסוכים שתבינו, אין כבר קווים אדומים, אנשים לא מתביישים להתנהג צורה נבזית ואני אומרת לכם הילדות שלי נפגעו פגיעה מינית בתקשורת, ברשתות, את הדבר הזה יש להם אמא בבית חזקה שיודעת גם להכין אותן לקראת הדברים האלה.
אורלי לוי אבקסיס: מה קורה עם ילדים אחרים?
אורלי לוי אבקסיס: מה קורה עם ילדות אחרות?
אורלי לוי אבקסיס: ולכן אני רוצה לשאול אותך נאוה מה עשיתם עם אותן מסקנות של וועדת ההיגוי?
אורלי לוי אבקסיס: האם מרחיבים האם נותנים הגנה יותר?
אורלי לוי אבקסיס: כי כסף הבאנו, כסף הכנסנו ל-105, עשינו באמת פרסום מטורף הגיע להרבה, לא בכדי מספר הפניות עלה, כי יש לנו את היכולת לקבל יותר ובמערך הזה זה לא לקבל אתה תלונה ונגמר יש את המשרד החינוך את משרד הבריאות, את כל המשרדים הרלבנטיים משתפים פעולה זאת אומרת שההודעה או התלונה שהגיעה לשם, יש לה המשך ברצף גם לאחר מכן ולא בתחנה הספציפית הזו.
רם שפע: אני ארצה לשמוע קודם את ההתייחסות אבל כן.
אוהד מלכה: אנחנו נקרא בדיוק בגלל זה להרחיב את המענה, חוסר האונים במקרים האלה הוא חוצה גילאים כמו שאמרתי, אנחנו נשמח אם באמת יהיה לזה, לקחת את הפרויקט הזה קדימה, בעוד כן מספר נושאים שלא התייחסנו אליהם עדיין מבחינת מבט לעתיד, חברת הכנסת ענבר גזית דיברה על חקיקה משלימה, על כל מיני מקרים שקשה להגיש נגדם כתבי אישום.
אוהד מלכה: יש באמת את חוק הסרטונים ואנחנו כן עדים למקרים שבהם מה שנקרא, ראשי קבוצות הטלגרם, כל המפיצים הזדוניים למיניהם, כן יש איזשהם מהלכים, כן קורים, כן מתרחשת איזושהי פעילות אכיפה משטרתית אבל אין איזושהי עדות בשטח לזה שאנשים, אני רואה את זה, אני בנאדם צעיר אני רואה את בני הגיל שלי, אני רואה מה קורה בקבוצות ווצאפ וטלגרם, אין רתיעה מלהפיץ סרטונים מלהפיץ את הסרטונים האלה, אין רתיעה מלהפיץ את התוכן האינטימי והמיני והפוגעני הזה.
אוהד מלכה: מעבר לזה שצריך אולי לייצר חקיקה משלימה, צריך לתת פה מענה אכיפתי ולייצר הרתעה מוגברת, אז בסדר שמי שמנהל את הקבוצה תפסו והגישו נגדו כתב אישום, השאלה איך אנחנו מייצרים פה איזשהו פחד בין האנשים ואיזושהי מניעה מלתת לזה יד, כי אותה קבוצה, אחד ניהל אותה ויש 200 חברים, אז זו עוד נקודה ולסיום נגיד גם, עדויות מנפגעים ונפגעות שהגיעו אלינו ולא נמצאות פה היום, דיברו המון על סיוע על צורך בסיוע להגשת תביעות אזרחיות, לאחר ההליך הפלילי.
אוהד מלכה: ציינו בפנינו שהרבה פעמים לאחר שההליך הפלילי נגמר ויש את האפשרות לייצר הליך אזרחי, הרבה פעמים זה לא קורה בין אם זה מחוסר ידע, בין אם זה פחד מלהתמודד עם התהליך הזה שוב פעם, ובין אם זה דרך המוקד או דרך הפרקליטות, דרך משרד המשפטים, לייצר איזשהו מענה, איזשהו סיוע בהגשת תביעות אזרחיות והנפגעים והנפגעות, וכמו תמיד ציינת בתחילת הוועדה על זה שתמיד יש, אנחנו כן עושים איזושהי התקדמות ויש לאן להשתפר, אנחנו גם נקרא להגדיל ולהגדיר את מערך ההסברה והמניעה של אלימות ברשת, זהו עד כאן תודה רבה.
רם שפע: תודה רבה לכם, אני רק אגיד שאני מסכים עם חברת הכנסת לוי שיש צורך מאוד משמעותי להרחיב את המוקד שכן חשוב לי להגיד, אני פה כבר כמה שנים ולפני דיונים בוועדות תמיד מתעמקים ומדברים עם הרבה גופים, לא היו לי הרבה מקרים שכמעט כל מי שדיברנו אתו דיבר על השביעות רצון קבועה ממוקד 105, צריך להגיד את זה, זה ממש לא תמיד ככה, אז מעבר לצורך להרחיב אני חושב שגם זה דבר שראוי לציין.
ענבר בזק: מה שקשור לזה - - -קודם כל שוב מצטרפת לברכות ובאמת נשמע שאתם עושים עבודה מדהימה, שלום ליעל שרר הנהדרת שהכול זה גם הרבה בזכותה.
ענבר בזק: יש לי כמה שאלות, אם יש נתונים להציג ואם לא עכשיו אז אולי לשלוח לנו, כמה מתוך הפניות למוקד 105 בסוף מועברות לחקירה?
ענבר בזק: האם הוגדרו איזה שהם יעדים להצלחה?
ענבר בזק: זאת אומרת כמה הופך לפניות?
ענבר בזק: יש פה נתונים של אלפי פניות, כמה מזה הופך לחקירה?
ענבר בזק: כמה מהחקירות מתגבשות לכתב אישום?
ענבר בזק: כמה אחוז מאותם כתבי אישום מגיעים בסופו של דבר להרשעות?
ענבר בזק: כי זה נשמע שיש מוקד נהדר שהשקיעו בו הרבה כסף, רוצים להשקיע בו עוד כסף, אבל חושב לראות שבאמת נתונים בסוף סופיים, לא רק כמה פונים, אלא מה קורה בסוף התהליך לפני שממשיכים ומשקיעים בזה?
ענבר בזק: אז אם יש את הנתונים אני אשמח לראות ואם לא אז להעביר לוועדה בהזדמנות.
נאווה אביגדור כהן: קודם כל תודה רבה, תודה על הדברים החיוביים, זה בהחלט בשעה טובה, נעים לנו לדעת שההשקעה של 24/7 היא באה לידי ביטוי אני רוצה רגע להתייחס אני אעשה את זה בריצת ספרינט אבל לתת איזה שהוא רוחב יריעה כי הרבה מאוד נשמע על מוקד 105 אבל אני רוצה להגיד אנחנו מטה לאומי להגנה על ילדים ברשת, מוקד 105 הוא זרוע אחת מארבע זרועות של המטה הלאומי, יש לנו את המוקד שפעיל 24/7, יש לנו את האגף האזרחי וזרוע החקירות וזרוע המודיעין, זאת אומרת זה מענה לאומי של מדינת ישראל לכל טווח גילאי קטינים במרחב המקוון, אנחנו מדברים פה היום על פגיעות מיניות, אבל ילדים נפגעים באופן קשה מאוד גם אם זה פגיעות שהן לא פליליות, פגיעות אזרחיות וכמובן גם פגיעות מיניות ובריונות, נתייחס אליהם בהמשך לנתונים.
נאווה אביגדור כהן: 5 משרדי ממשלה בהובלת המשרד לביטחון הפנים בשנה וחודשיים האחרונים, היינו חלק מהמשרד לחיזוק וקידום קהילתי של השרה אורלי לוי עמדה בראשו, אנחנו עכשיו חוזרים למשרד לביטחון הפנים, בראש וועדת ההיגוי של 105 עומד מנכ"ל המשרד - - -
אורלי לוי אבקסיס: אבל נאווה תגידי מה קרה בשנה וחודשיים האלו.
אורלי לוי אבקסיס: איזה התפתחות, איזה עבודה מטורפת.