GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל מרים וולדיגר: אני מכירה יותר את אלה שהצליחו לשרוד את ה-80 פלוס.
מיכל מרים וולדיגר: פה הסטטיסטיקה היא מאוד גדולה, את אומרת כל בן אדם שני, זה אומר שאני אמורה להכיר כאלו.
שירה כסלו: את אמורה להכיר כאלו שמתו מוות מוקדם כתוצאה מהתחלואה שקשורה – סרטנים בעיקר, אבל גם שבצי לב.
שירה כסלו: יכול להיות שהוא מת משבץ לב.
שירה כסלו: האם את תשייכי את זה לזה שהוא מעשן ולכן?
שירה כסלו: יש פה מורכבות מסוימת, אבל סטטיסטית הנתונים מראים שמחצית מאלו שמעשנים בגיל המבוגר ימותו בטרם עת.
שירה כסלו: אם מסתכלים על פילוח הנתונים במדינת ישראל – יש לנו מהקו של התמכרות ואילך כ-1.3 מיליון מכורים ויש לנו פוטנציאל כניסה לעולם העישון, שעכשיו הבנו שהוא מתרחש בגילאים הצעירים – אפרופו מה שאמרת, אתגרי הצעירים – בין 24-13, כמיליון וחצי שהם הפוטנציאל להיכנס.
שירה כסלו: חברות הטבק שיודעות שזו נקודת ההתחלה מתרכזות בנקודה הזאת.
רם שפע: יכול להיות שאמרת את זה, אבל מאיפה כל הנתונים נאספו?
שירה כסלו: זה לדוגמה של הלמ"ס.
שירה כסלו: 1.3 מיליון זה מדוח שר הבריאות על העישון.
שירה כסלו: כל הנתונים הבאים שתראו הם נתונים שנאספו על ידי המיזם למיגור העישון בסקרי מעקב לאורך שנים, כבר ארבע שנים.
שירה כסלו: פה אתם רואים גרף שאתם יכולים - - -
רם שפע: כמה שקפים עוד יש?
רם שפע: יש עוד הרבה אנשים שרוצים לדבר.
שירה כסלו: יש עוד חמישה שקפים ואני אשתדל להיות הרבה יותר מהירה.
שירה כסלו: פה אתם רואים את הגרף המאוד ברור של כניסה לעולם העישון.
שירה כסלו: אתם רואים את הקבוצה המאוד גדולה – 17-15 22%, וב-19-18 אנחנו מגיעים ל-35%.
שירה כסלו: פה אתם רואים שיעורי עישון של בני נוער בגילאי 17-15.
שירה כסלו: בזמן הקורונה הייתה לנו ירידה בשיעורי העישון, ירידה משמעותית – מ-20% ל-13.9%.
שירה כסלו: למה?
שירה כסלו: אחת, כי המוצרים לא היו נגישים.
שירה כסלו: שתיים, בגלל שהילדים היו בבית והייתה השגחה הורית.
שירה כסלו: שלוש, ברגע שהם היו בבית ובריחוק לא היה לחץ חברתי.
שירה כסלו: שלוש הסיבות האלה, אחרי שיצאנו מהסגר השלישי, מראות את העלייה שהיא יותר גדולה בשיעורי העישון – אפרופו אתגרי הצעירים – היא יותר גדולה מאשר כשהיינו לפני הקורונה.
שירה כסלו: כי אחרי השנה שהם עברו הם בועטים, וככה זה נראה מצד בני הנוער, עוד שנייה אני אראה לכם איך זה נראה מצד החנויות.
שירה כסלו: אפשר להעביר לשקף הבא.
שירה כסלו: פה אתם רואים את פריסת כלל מוצרי העישון השונים שבהם בני נוער מתנסים.
שירה כסלו: אתם רואים את הבר הכחול, הוא הבר של שנת 2021 ואתם רואים עלייה כמעט בכל המוצרים, אבל מה שהכי חשוב שתסתכלו עליו זה שהמוצר המוביל הפך להיות הסיגריות האלקטרוניות.
שירה כסלו: הבאתי לכם כדי שתראו ותבינו – ככה נראית סיגריה אלקטרונית חד פעמית.
שירה כסלו: היא נמכרת, לצערי הרב – דבר כזה, כולל ארבע חפיסות של סיגריות נמכר ב-50 ש"ח בגלל שאין מיסוי על סיגריות אלקטרוניות במדינת ישראל כרגע, לצערי.
שירה כסלו: הסיגריות האלקטרוניות הפכו להיות שער הכניסה לעולם העישון כי הן מדברות אל בני הנוער.
שירה כסלו: הדבר הבא, שמבחינתי הוא השקף הכי חשוב - - -
מיכל מרים וולדיגר: בסיגריות אלקטרוניות יש טבק?
שירה כסלו: יש ניקוטין והן ממכרות באותה מידה.
שירה כסלו: הדבר הכי חשוב להבין, אפרופו מה שאמרה קודם יפעת, ואתם תגיעו לזה בדיון על הקנאביס – תסתכלו איך בני נוער משיגים מוצר שאסור להם לרכוש אותו.
שירה כסלו: פה אנחנו מדברים על בני 17-15.
שירה כסלו: אסור למכור במדינת ישראל מתחת לגיל 18.
שירה כסלו: בקיץ האחרון הגענו לכמעט 50% רוכשים בעצמם בחנויות.
שירה כסלו: מצד ימין אתם יכולים לראות – הפיצוציות מובילות, אחריהן הסופרמרקט והחנות הייעודית.
שירה כסלו: אם מסתכלים על שיעורי העישון של האוכלוסייה המבוגרת, אנחנו נמצאים בירידה כי אנחנו עוסקים בעיקר בגמילה, אבל הבר הצהוב שאתם רואים הוא שיעורי העישון של בני נוער 17-15, ושם, מכיוון שאנחנו לא מצליחים לעשות מספיק מניעה של החשיפה וההתנסות, אנחנו נמצאים בעלייה.
שירה כסלו: עכשיו השקף האחרון.
שירה כסלו: לפני שבועיים שרת הפנים הודיעה שבמסגרת ההקלות על רגולצי, היא רוצה להוציא עסקים מחובת רישוי עסקים.
שירה כסלו: בין העסקים שהיא רוצה להוציא מחובת רישוי עסקים זה מה שנקרא מפרט אחיד 6.14 שפה בוועדה עבדו עליו לפני שנה.
שירה כסלו: זו הדרך להגיד רישוי עסקים למוצרי עישון לסוגיהם – זאת אומרת, כל הפיצוציות, החנויות הייעודיות.
שירה כסלו: כרגע מה שמשרד הפנים מבקש זה שלא יהיה שום רישוי עסקים עליהן.
שירה כסלו: אם אנחנו נמצא מישהו מוכר, כמו שראיתם, את המוצר הזה, אי אפשר יהיה לסגור לו את העסק.
שירה כסלו: כי כרגע רוצים לבטל - -
מיכל מרים וולדיגר: מוכר לקטין את מתכוונת.
שירה כסלו: - - מוכר לקטין.
שירה כסלו: כי כרגע רוצים לבטל את צו רישוי עסקים.
שירה כסלו: אז אם יש משהו קונקרטי שאני מבקשת מהוועדה לטפל בו בשבועיים הקרובים, זה לבטל את הרעיון שרישוי העסקים יימחק מנקודות המכירה למוצרי טבק ועישון.
רם שפע: אנחנו עוברים לזום.
רם שפע: נמצאת איתנו חברת הכנסת ענבר בזק מיש עתיד.
רם שפע: היי ענבר, איך את מרגישה.
ענבר בזק: בסדר, כמו שפעת קלה.
רם שפע: החלמה מהירה, שולחים מפה חיזוקים גדולים.
ענבר בזק: קודם כל, אני רוצה לברך על הקמת הוועדה, זו ועדה חשובה מאוד, ואני שמחה להיות חלק ממנה.
ענבר בזק: יש לי שתי שאלות – אני מצטערת, לא שמעו אותך כל כך טוב בהתחלה.
ענבר בזק: אם כולם יוכלו לדבר למיקרופון, אז גם מי שבזום יוכל לשמוע.
ענבר בזק: לא שמעתי את שמה של הדוברת.
ענבר בזק: יש לי שתי שאלות לגבי המצגת שלך.
ענבר בזק: קודם כל, את אמרת שנדרשת חשיפה, אם אני הבנתי נכון, של שלוש או ארבע פעמים בקרב בני נוער מול חשיפה של כמה עשרות פעמים לייצר התמכרות.
ענבר בזק: האם זה רק לגבי ניקוטין, או שאלו נתונים דומים לגבי אלכוהול?
ענבר בזק: האם יש הבדל בין חשיפה לסיגריות, נרגילות, סיגריות אלקטרוניות וכולי, או שבכולן רמת ההתמכרות היא אותו דבר?
ענבר בזק: הנושא של סיגריות אלקטרוניות, שנחשפתי אליו יחסית לאחרונה, היום איפה שיש איסור למכור אלכוהול וסיגריות רגילות לבני נוער, קיים איסור גם לגבי סיגריות אלקטרוניות?
ענבר בזק: אני לא מכירה את החוק בנוגע לזה.
שירה כסלו: אני אנסה לענות.
שירה כסלו: הנתונים שהבאתי הם נתונים לגבי ניקוטין, החומר הממכר בניקוטין.
שירה כסלו: אני לא יודעת לומר אם המהירות של ההתמכרות, לדוגמה בקנאביס או באלכוהול היא זהה.
שירה כסלו: אני מניחה שכל חומר וההשפעה שלו על הגוף.
שירה כסלו: לגבי הניקוטין, הנתונים הם מאוד ברורים.
שירה כסלו: זה אחת.
שירה כסלו: שתיים, החוק אוסר – החל מתחילת 2019 החוק שונה ממוצרי טבק למוצרי עישון, מה שאומר שזה כולל גם את הסיגריות האלקטרוניות, את הטבק בחימום, ולכן איסור המכירה לקטינים הוא לכלל המוצרים.
שירה כסלו: אני מקווה שעניתי על שתי השאלות.
ענבר בזק: כן, כן, תודה.
ענבר בזק: רק לא אמרת איך קוראים לך.
שירה כסלו: שירה כסלו מהמיזם למיגור העישון.
ענבר בזק: מאה אחוז, תודה.
רם שפע: זהו ענבר?
רם שפע: טלי יוגב נמצאת איתנו כאן?
רם שפע: ראש אגף בכיר לטיפול ושיקום ברשות הלאומית לביטחון קהילתי.
רם שפע: אגב, אני רק אגיד, אני אשתדל לאפשר זכות דיבור קודם כל למי שמגיע, אחר כך למשרדים ששלחו התייחסויות ואחר כך לשאר, אז תדעו שככל שמשקיעים, זכות הדיבור מתקדמת.
רם שפע: בבקשה טלי, בוקר טוב.
טלי יוגב: בוקר טוב, תודה רבה.
טלי יוגב: אנחנו מאוד שמחים להיות חלק מהדיון היום.
טלי יוגב: מה שאנחנו רוצים לשים על השולחן בעקבות דיון הפתיחה הזה הם כמה נושאים שיותר מקושרים לנושא של שימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים - - - וצעירים, גם בעיקר בגלל המיקוד של הוועדה הנוכחית בתחום של הצעירים.
טלי יוגב: אני מקווה שנדבר בדיון הבא על הנושא של הלגליזציה הצפויה וההשפעה שלה על בני הנוער והצעירים, אבל אני כן רוצה להגיד פה משפט וחצי כי אני לא יודעת מי יהיה גם בדיון הבא – אני מקווה שכולם, שכל המשתתפים – אבל יש משהו שיש עליו קונצנזוס זה על הנושא שהשימוש בקנאביס הוא מסוכן יותר עבור מתבגרים וצעירים גם ברמה של ההשפעות ארוכות הטווח שלו, ועל הסיכון המוגבר שיש לו.
טלי יוגב: אני מאוד מתחברת ותומכת וצועקת את מה שיפעת אמרה בפתיחת דבריה, שלפני שנכנסים להקצאת משאבים משמעותית לנושא של מניעה, של טיפול ושיקום, וגם של אכיפה, לפני שמתחילים הליכי הסדרה, אנחנו קודם כל נפגע באוכלוסייה הרגישה ביותר, שהם הילדים והצעירים, ואנחנו צריכים להיות עם דגל אדום בעניין הזה ולהגיד שלא נעשה את זה לפני שהממשלה תקצה את המשאבים שצריכים להקצות אותם.
טלי יוגב: אבל נפרט את זה במפגש הבא.
טלי יוגב: הנושא השני שאני רוצה להעלות אותו – אנחנו מרכזים צוות בין-משרדי.
טלי יוגב: בחודש הבא אנחנו נחגוג שנה לישיבות מאוד מאוד תכופות שלו.
טלי יוגב: זה צוות שעוסק - - - זריקת המרץ לעבודה שלו הייתה בדיוק בוועדה הזו עם חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש שביקשה – קדימה, תתחילו לעשות משהו בעקבות עוד מוות מיותר ורע שהיה באחת ממסיבות הטבע הפיראטיות.
טלי יוגב: זה צוות מאוד גדול שכולל גם את משרדי הממשלה הרלוונטיים: רווחה, בריאות, חינוך, משטרה, משפטים, המכס מהאוצר, כב"ה, רשות הטבע והגנים; עם ארגוני חברה אזרחית, שפה כבר ראיתי שיש את עמרי מכפר איזון ועלם, וצוותים של מרחבים בטוחים, והאגודה הישראלית לפסיכדליה, גם עם נציגי הורים, גם עם נציגי מפיקים, גם עם אנשי האקדמיה, ששניים מהם אני רואה פה, את יוסי וחגית, וחוקרים נוספים.
טלי יוגב: עבדנו בחמישה צוותי משנה - - -עבודה מאוד רצינית.
טלי יוגב: יש צוות אחד שהתעסק בחינוך, מניעה והסברה, צוות אחד שהתעסק בהכשרות לצוותים, במידע, נתונים ומחקר; צוות מדיניות וצוות סטנדרטים.
טלי יוגב: שלושה צוותים כבר סיימו את העבודה, שני צוותים – שהם הצוותים עם הכי הרבה מחלוקות, חייבים לומר – שהם סטנדרטים ומדיניות, עדיין עובדים.
טלי יוגב: אנחנו מאוד מקווים שבזמן הקרוב יופץ הדוח של הוועדה.
טלי יוגב: אני רוצה להגיד משפט, התפיסה שמובילה את העבודה של כל הצוותים הייתה התפיסה של מזעור נזקים.
טלי יוגב: המסר של הצוות הוא חד משמעי – אנחנו רוצים שהמבלים לא יחששו לקבל סיוע.
טלי יוגב: אנחנו כן צריכים לשמור על הקו של אי מתן לגיטימציה לשימוש, כי אחרת בחיים לא נצליח להסדיר את העבודה של כל הגופים שלפעמים יש להם תפיסות מנוגדות של הדברים, אבל אנחנו צריכים כל הזמן לאזן בין המטרה של שמירה על חיי אדם ומזעור נזקים לבין מסר שעלול להשתמע כמתן לגיטימציה לשימוש.
טלי יוגב: אני מבטיחה פה שברגע שיהיה את הדוח של הוועדה, כמובן שהוא יובא לפה בשמחה רבה לדיון.
טלי יוגב: נושא נוסף שהיינו רוצים לשים על השולחן הוא נושא שקיים כל השנה, אבל הוא מתעורר מחדש בכל פעם בקיץ ובחופשות וזה הנושא של סמי אונס.
טלי יוגב: אנחנו רואים חשיבות לשים את הנושא כל הזמן במודעות ולהשאיר אותו על סדר-היום כי זה משהו שכל הזמן קורה.
טלי יוגב: אני יכולה להגיד שבדיוק בגלל הקיץ הזה עשינו בוקר למידה, היו שם 200 משתתפים, פתחנו את זה לכולם, לא רק לאנשים של הרשות כי חשוב לנו שכולם יהיו חשופים לזה.
טלי יוגב: בוקר ההכשרה הזה, שעשינו יחד עם השותפים שלנו ממשרדי הממשלה, בעיקר ממשרד הבריאות, היה להכיר את סמי האונס, שאת זה סוזמן מהרשות שלנו העבירה; הציגו את המענים של חדר 4, ד"ר ברדה מבית החולים וולפסון; עורכת הדין אתי כהנא אצלנו דיברה על הסוגיות המשפטיות שיש, כל הקושי להוכיח את הדברים האלה.
טלי יוגב: בקונטקסט הזה גם משרד הבריאות הציג את התחום הראייתי של בדיקות שיער, בדיוק בחדשות בטלוויזיה הראו את הנושא הזה.
טלי יוגב: אורית שפירו, גם מהרשות, הציגה את שלל הפעילויות שאנחנו מנסים לעשות בתחומי הקהילה ותוכניות מיוחדות שנעשות בארץ ובעולם.
טלי יוגב: הנושא הבא מתקשר לזה, עלה לנו מאוד בתקופת הקורונה, פתאום צף מחדש תחום שהכרנו אותו כבר לפני שנתיים אבל בעצימות מאוד נמוכה, וזה השימוש של מתבגרים בגז קצפות.
טלי יוגב: מתחילים לראות את זה כל הזמן, בקבוקונים זרוקים באזורי התכנסות של ילדים, אפילו סתם ברחובות.
טלי יוגב: אתה מסתובב ברחוב בערב עם הכלב – בקבוקונים של גז קצפות.
רם שפע: את יכולה להגיד מילה על זה?
רם שפע: אני מודה, אני לא חשוף לתופעה.
טלי יוגב: אני אגיד באופן כללי מאוד, אני רואה את כל החברים שלנו מכל משרדי הממשלה.
טלי יוגב: אולי שווה לקיים דיון על זה בוועדה.
טלי יוגב: מדובר בבקבוקונים קטנים שמשמשים כגז למכלים שמשתמשים בהם בענף הקונדיטאות בשביל להכין קצפת מיוצבת מאוד.
טלי יוגב: זה נמכר באופן חופשי לגמרי כי זה מוכר כמשהו שקשור לזה.
טלי יוגב: הגז הזה הוא גם מרכיב ברפואת השיניים, בעיקר בשימוש עם ילדים כגז צחוק.
טלי יוגב: החבר'ה פיתחו טכניקה פשוטה מאוד לשחרר את הנצרה של הבלונים הקטנים – הוותיקים בינינו, זה נראה כמו בלון סיפולוקס של פעם.
טלי יוגב: הילדים – שכמובן, הם מאוד יצירתיים – בשנייה משחררים את הנצרה של זה, ממלאים עם זה בלון רגיל ושואפים את זה.
טלי יוגב: ההשפעה של זה היא סוטול מאוד קצר לזמן מאוד קצר ובגלל זה נראה להם שהכול בסדר, אבל יש עם זה הרבה מאוד סכנות, גם בגלל שזה נורא קצר, אז משתמשים במלא, גם בגלל שזה מאוד זמין ואתה מוצא את זה בכל מקום, וכבר התחילו למכור את זה בפיצוציות בצבעים שונים, מגיעות כמויות מזה לארץ.
טלי יוגב: קיימנו על זה דיון אצלנו עם חבר'ה מהמשטרה כי מי שמוביל את זה זו מחלקת נוער, ואני רואה פה את אילן מלכה, אז יכול להיות שהוא ישמח לדבר על זה.
טלי יוגב: אלו חבר'ה מהמכס וממשרד המשפטים וממשרד הבריאות כדי לראות מה אפשר לעשות, דווקא בגלל שמדובר בחומר חוקי שמשתמשים בו גם ברפואה וגם בתעשיית המזון.
טלי יוגב: בתור מי שישבה שם בדיון פחות או יותר כסטטיסטית ושומעת, היה דיון מרתק, הוחלט להמשיך את העבודה של הצוות הזה, להקים צוות משנה של משפטנים שינסו לקדם מהלכים משפטיים בתחום הזה.
טלי יוגב: אני שמה את זה בצד, אני מזמינה אותך לקיים על זה דיון נפרד בפני עצמו.
טלי יוגב: נושא נוסף שגם מתקשר לקנאביס הוא - - - מאוד בצמידות עם הצבא בצוות שמוביל אותו קמצ"ר שמונה על ידי הרמטכ"ל, הוא הוביל את כלל העשייה הצה"לית בנושא של שימוש בחומרים בכלל, אבל ההתמקדות היא בקנאביס.
טלי יוגב: אנחנו עובדים איתם על תהליך מקצועי של פיתוח אסטרטגיית מניעה בצבא.
טלי יוגב: עובדים איתם בחמישה צוותים, של חינוך ומניעה, של קמפיינים והסברה, אכיפה וענישה, מדידה והערכה ואפילו מתן מענים טיפוליים בשירות לאנשים משתמשים שהצבא החליט לא לפלוט אותם.
טלי יוגב: חשוב לי לציין פה כהערת אגב שהצבא ממש מבקשים אם אתם יכולים להעביר להם מוקדם יותר זימונים לדיונים, הם ישמחו להיות אבל בהתראה של זמן כל כך קצר הם לא הצליחו להיות פה.
רם שפע: משפט לסיכום בבקשה.
טלי יוגב: משפט סיכום – אני רק רוצה להגיד מה בעיקר חסר לנו.
טלי יוגב: חסרים לנו מענים לנוער ברשויות המקומיות, בעיקר עו"סים ייעודיים לנוער משתמש.
טלי יוגב: איריס מהרווחה נמצאת פה, היא יכולה לדבר על זה.
טלי יוגב: חסרים לנו מענים לנוער בתחום של - - -, של מיטות אשפוז לגמילת בני נוער מהחברה הערבית, שעד היום אין להם מענה ייעודי, ועל כל הנושא של תחלואה כפולה של בני נוער עם משרד הבריאות.
טלי יוגב: אני שוב רוצה להודות על קיום הדיון ושמחה מאוד על כך.
רם שפע: תודה רבה על ההתייחסות המעמיקה.
רם שפע: רועי בן נעים, השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד העבודה.
רם שפע: הוא נמצא פה?
איריס נהרי: זה לא רועי, זו אני, איריס נהרי.
איריס נהרי: אני מייצגת את משרד הרווחה, איריס נהרי, סגנית מנהל השירות לטיפול בהתמכרויות.
איריס נהרי: אני מאוד שמחה על קיום הוועדה ועל כל הקולגות שלי, שאני רואה אותם אחרי זמן - - -
רם שפע: אני מבין שאתם פה כבר שנים ואנחנו רק הצטרפנו למסיבה הזאת.
רם שפע: בסדר גמור.
איריס נהרי: לפני שנתחיל לדבר על התמכרויות, כי אני מבינה שהוועדה הזאת היא גם על צעירים, חשוב להדגיש שיש לנו תוכניות במינהל של משרד הרווחה – גם תוכנית "יתד", גם "נוער, צעירים וצעירות" שיכול להיות שגם הם יצטרכו להיות חלק מהדיונים כשאנחנו נראה את סדר-היום של כל דיון, זה חשוב.
איריס נהרי: אני רוצה לדבר על ההתמכרויות ועל השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה שנותן מענה סוציאלי שיקומי לאוכלוסייה של נוער – אצלנו זה מגיל 12 – צעירים – אצלנו אנחנו מגדירים צעירים במשרד מגיל 25-18 – ולבוגרים.
איריס נהרי: יש לנו אוכלוסיית יעד שונה בבוגרים, תיכף אני אתייחס לזה.
איריס נהרי: אנחנו כן נותנים מענה טיפולי שיקומי למכורים לסמים, לאלכוהול, להימורים.
איריס נהרי: בשנים האחרונות אנחנו פותחים במשורה את השירות לאנשים עם התמכרויות התנהגותיות, יותר בעניין של גיימינג, התמכרות למין ולקניות.
איריס נהרי: זה בגדול, אבל שוב, זה במשורה.
איריס נהרי: אני אגיד שבשנה האחרונה נתנו מענה ל-12,091 מקבלי שירות, כשאנחנו מספקים למעלה מ-200 יחידות של סמים, אלכוהול, הימורים, מרכזי יום, זאת אומרת, יחידות אמבולטוריות שנותנות מענה אחת לשבוע עם קבוצה, מרכזי יום, קהילות טיפוליות, הוסטלים, דירות מעבר, ולאחרונה יש לנו גם שני מקלטי חירום גם לצעירים בירושלים וגם לנשים בבאר שבע.
איריס נהרי: זה נשמע המון, אנחנו מפתחים המון, אבל גם חסרים לנו הרבה מאוד מענים, כמו שטלי אמרה.
איריס נהרי: חסרים לנו מענים לבני נוער ולצעירים ולנשים.
איריס נהרי: מתוך 12,091 מטופלים שטיפלנו בהם, 80% הם גברים, 20% הן נשים, ולא בגלל שגברים משתמשים יותר, אלא כי להגיע לנשים זה הרבה יותר מורכב, יש להן הרבה יותר מה להפסיד, הן הרבה יותר מודרות.
איריס נהרי: הן נמצאות בקצה הרצף ומאוד מאוד חשוב – אנחנו מנסים לפתח כל הזמן מענים לנשים, אבל חשוב מאוד להגיע אליהן, זה להיות איפה שהן נמצאות, זה מורכב ולא פשוט.
איריס נהרי: אנחנו עסוקים בשנים האחרונות בפיתוח מענים לאוכלוסיות ייחודיות – דיברת על צעירים, תחלואה כפולה, זה נושא שחייב פיתוח של כל המשרדים, ובכלל להתייחס ולהסתכל על המטופלים האלה.
איריס נהרי: אם מדברים היום על השימוש בקנאביס, קצפות וכדומה – תרופות מרשם זה אחד מהחומרים שטרפו פה את כל הקלפים שגם צריכים מענה וצריכים לפתוח מענים ייחודיים ולהתייחס להתמכרות הזאת, כי זו התמכרות מאוד מאוד לא פשוטה ומורכבת.
איריס נהרי: אנחנו מאוד עסוקים כל הזמן בעניין של הלגליזציה ולפני הלגליזציה, דה קרימינליזציה.
איריס נהרי: כמו שטלי ציינה, אנחנו מאוד מאוד מודאגים ממה שזה עושה לבני הנוער ולצעירים.
איריס נהרי: אנחנו כבר רואים מה זה עושה כבר בשנתיים-שלוש האחרונות, שזה מחייב אבל אמרנו שאנחנו נדבר על זה.
איריס נהרי: אנחנו נותנים מענה טיפולי שיקומי אחרי – או לפני לפעמים – גמילה פיזית.
איריס נהרי: אנחנו עובדים ביחד עם משרד הבריאות, ותיכף ד"ר ספיבק ממשרד הבריאות ימשיך.
איריס נהרי: אנחנו עובדים בשותפות עם משרד הבריאות ועם המשרד לביטחון קהילה ועם משרד החינוך, עם הקולגות שלי פה.
איריס נהרי: אני שמחה מאוד על הדיון, אני חושבת שצריך להמשיך ולעבוד ולקדם את התחום של ההתמכרויות בכלל.
איריס נהרי: זה פחות או יותר, אני יכולה להמשיך ולדבר הרבה מאוד זמן.
רם שפע: יש לי הרגשה שאנחנו ניפגש פה עוד לא מעט פעמים.
איריס נהרי: בדיוק, יש הרבה מאוד אנשים שרוצים לדבר אז אני אעצור.
מיכל מרים וולדיגר: אפשר רק משפט?
מיכל מרים וולדיגר: האמת היא שנרחיב אחר כך, כמו שאמרת, ואם לא בישיבה הזו ולא הבאה, אז כנראה אחר כך, אבל לגבי משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
מיכל מרים וולדיגר: יש קושי גדול – יצאה ביוני 2021, ממש לפני חודשיים, סקירה של מרכז המידע והמחקר של הכנסת לגבי סוגית רצף הטיפול במערך הטיפול בהתמכרויות בין הבריאות לבין משרד הרווחה.
מיכל מרים וולדיגר: יש שם קושי מאוד גדול, כלומר, הנהלים לא כתובים, איך מעבירים קשר, הרי בסך הכול, כמו שאמרה פה קודם איריס, הגמילה הפיזית נמצאת במשרד הבריאות והגמילה הסוציאלית נמצאת במשרד הרווחה.
מיכל מרים וולדיגר: הקשר ביניהם הוא לא נכון, הוא לא קיים, ולכן אנשים נופלים בין הכיסאות, גם אם הם מסיימים.
מיכל מרים וולדיגר: יש שם קושי מאוד רציני.
מיכל מרים וולדיגר: אני יודעת שגם משרד הבריאות וגם משרד הרווחה היו אמורים לכתוב נהלים איך לתקשר ביניהם; הם לא נכתבו.
מיכל מרים וולדיגר: יש כאן עבודה שצריכה להיעשות, גם מעקב שצריך להיעשות.
מיכל מרים וולדיגר: יש לך עבודה רבה, רם.
מיכל מרים וולדיגר: לך ולכולנו כמובן, אני לא מטילה את זה רק עליך.
רם שפע: נכון מאוד.
רם שפע: תודה רבה מיכל.
רם שפע: נמצאת אתנו אלישבע סבתו מהרשות לצעירים, המשרד לשוויון חברתי.
רם שפע: עד עכשיו התעסקנו בהתמכרויות, אבל ניתן גם את הטווח של האופן הכללי, של האתגרים שעומדים בפני הצעירים.
רם שפע: שלום אלישבע, בוקר טוב.
רם שפע: לא שומעים אותך.
אלישבע סבתו: תודה רבה, חבר הכנסת רם שפע.
אלישבע סבתו: איזה כיף שיש אנשים בכנסת שלוקחים את הנושא הזה ומקדמים אותו.
אלישבע סבתו: כשאני אומרת הנושא הזה, אני מדברת על צעירים.
אלישבע סבתו: אולי אני אעשה זום אאוט לשיח שהיה עד עכשיו.
אלישבע סבתו: קודם כל, שלום, אני אלישבע סבתו, אני מנהלת את רשות הצעירים במשרד לשוויון חברתי, רשות צעירה שקמה ב-2017.
אלישבע סבתו: הרשות לצעירים לא עוסקת בעולמות הסיכון, כמו שהזכירה איריס, יש את תוכנית "יתד", תוכנית לאומית לצעירים בסיכון במשרד הרווחה שבטח רבים פה מכירים.
אלישבע סבתו: אני רוצה לדבר על העניין של תוספת אתגרי הצעירים בישראל לשם הוועדה, שבעיניי מעמיס עוד משקל מרגש ומשמעותי מאוד על כתפי הוועדה הזו.
אלישבע סבתו: שווה לראות גם את הצעירים בצורה רחבה יותר ולא רק את אלה שכבר הגיעו למקומות של התמכרויות וכל האתגרים שאנחנו מדברים עליהם פה.
אלישבע סבתו: אני אגיד שאני חצויה בתוכי – מצד אחד, הנה, יש ועדה בכנסת שמדברת על צעירים וזה חלום מבחינת ההכרה בחשיבות של האוכלוסייה הזאת ושל האתגרים שאיתם היא מתמודדת; ומצד שני, אני מחכה ליום שבו הנושא של צעירים יעלה ביחד עם צמיחה, צעירים בצמיחה, צעירים כמשאב אנושי שצריך לטפח ולא רק בהוצאה ממצבי סיכון.
אלישבע סבתו: שני הנושאים מאוד מאוד חשובים, הכריכה שלהם אחד בשני ממקדת בטווח מאוד ספציפי בתוך אוכלוסיית הצעירים, שהיא גדולה, רחבה ומגוונת.
אלישבע סבתו: אני שלחתי מצגת, אתם קיבלתם אותה?
רם שפע: כן, מיד זה עולה.
אלישבע סבתו: מעולה כי זה יעזור לי להגיד במעט מילים את מה שאני רוצה להגיד.
אלישבע סבתו: אני אתחיל ואומר שיש שני מיליון צעירים בישראל, קצת יותר, בטווח שחבר הכנסת שפע הזכיר, 35-18.
אלישבע סבתו: כשאנחנו מדברים על הצעירים האלה, בוודאי שלא כולם זקוקים לאותם מענים מהמערכת, מהממסד, אבל יש אחוז מאוד גבוה מהצעירים שמרגישים שבצמתי קבלת החלטות אין להם עם מי להתייעץ, אין להם את מי לשאול ואלה אותם צעירים שאנחנו נפגוש אותם בקצה באתגרים של ההתמכרויות.
אלישבע סבתו: שאלנו צעירים בסקר: באיזו מידה אתם מרגישים שהמדינה מסייעת לכם בהתמודדות עם האתגרים שחיי היומיום מציבים בפניכם?
אלישבע סבתו: למעלה משני-שליש מהצעירים העידו על רמת סיוע נמוכה.
אלישבע סבתו: אפשר לראות פה את תתי הקבוצות אבל לא נעמיק בזה כרגע.
אלישבע סבתו: נעבור הלאה.
אלישבע סבתו: אני שמתי פה שקפים נבחרים מבין רבים מאוד שמספרים את אותו סיפור בצורה רחבה יותר.
אלישבע סבתו: כולם רואים שעברנו שקף?
אלישבע סבתו: אצלי הוא נשאר על אותו אחד.
רם שפע: אנחנו עכשיו רואים את השקף: כ-40% מהצעירים מרגישים שמדינת ישראל - - -
אלישבע סבתו: מעולה.
אלישבע סבתו: לפני כן היה עוד שקף שאומר שרובם המכריע של הצעירים מדווחים על כך שאין במדינה מי שמקשיב להם ושומע את קולם, 83%.
אלישבע סבתו: כ-40% מהצעירים היו רוצים לקבל מידע והכוונה מועילים בתחומים מרכזיים.
אלישבע סבתו: לכל אחד מהדברים האלה יש לי פירוק לתתי תחומים – שאלנו:
אלישבע סבתו: האם את מרגישה שחסר לך מידע בקבלת החלטות בנושא הורות, בנושא בחירת השכלה, תעסוקה, עד כמה היית רוצה לקבל את המידע ועד כמה בפועל את מקבלת אותו?
אלישבע סבתו: הפערים מאוד מאוד גדולים.
אלישבע סבתו: אפשר היה להגיד מה זה צעירים בכלל, למה שהמדינה תהיה שם בשבילם בצמתים האלה?
אלישבע סבתו: אבל התחושה היא שיש צורך.
אלישבע סבתו: אנשי הרווחה פה מכירים את המונח של "בגרות בהתהוות" – החלטות שבעבר היו מתקבלות בגיל ההתבגרות, בשנות העשרה, היום נדחות עמוק לגילאי ה-20 ואפילו ה-30 של החיים.
אלישבע סבתו: ככה יוצא שצעיר, בן נוער עטוף בצורה מאוד משמעותית גם בחינוך פורמלי וגם בחינוך בלתי פורמלי וגם במערכות תמיכה במצבי סיכון ואחר כך יוצא בגיל 18 או 21-20 – מי שמשרת בשירות צבאי או לאומי – ומוצא את עצמו בחלל פתוח שבו הסיפור של המעטפת התומכת שלו תלוי לחלוטין בהון החברתי, בקשרים ובחוסן המשפחתי שיש לו, ואת זה אפשר לראות בצורה מאוד חזקה בשקף הבא.
אלישבע סבתו: שוב, זו דוגמה אחת מיני רבות, אבל בעיני היא מספרת סיפור ממש מרתק.
אלישבע סבתו: שאלנו צעירים אם הם התייעצו עם מישהו לפני שהם בחרו בתחום העיסוק הנוכחי.
אלישבע סבתו: אנחנו יודעים כמה עיסוק משפיע על השתכרות, על רווחה בכל מהלך החיים.
אלישבע סבתו: כשליש מהצעירים אמרו שהם התייעצו עם מישהו.
אלישבע סבתו: מה שמאוד מעניין זה להצליב את הסיפור של השליש עם השקף הבא, שבו שאלנו את מי שאמר שהוא התייעץ עם מי התייעצת?
אלישבע סבתו: מתוך אלה שהתייעצו, 80% התייעצו עם משפחה או עם חברים.
אלישבע סבתו: זה מספר סיפור מאוד משמעותי של הון חברתי, של הקשרים האישיים, החברתיים והמשפחתיים שיש לאדם על קבלת ההחלטות שלו, על היכולת שלו לראות אופק רחב ולקבל החלטות מושכלות.
אלישבע סבתו: אני מסתכלת אצלי במצגת, אני מקווה שאתם - - -
רם שפע: נראה לי שהדבר הזה מלמד על זה שמאוד קשה לייצר מוביליות חברתית משמעותית כשמוקד ההתייעצות המרכזי שלך הוא הסביבה הקרובה שלך ובדרך כלל המעמד הסוציואקונומי דומה – כמובן שזאת הכללה, אבל אני יודע שאת ואתם כרשות מתעסקים בו, המטרה שלנו היא כמה שיותר התייעצות עם מעגלים אחרים כדי לייצר מוביליות, בין אם זה בתחום התעסוקה או בבחירת תחום לימודים.
אלישבע סבתו: נכון, ואני מיד אגיע לתשתית של מרכזי הצעירים שחשוב לי שתוזכר פה.
אלישבע סבתו: אני אגיד שהסיפור של התייעצות ומוביליות הוא לגמרי הסיפור.
אלישבע סבתו: צריך להגיד שיש צעירים שהם מספיק חזקים כדי לרכוש את הייעוץ הזה בכסף, או שהמשפחה שלהם מציגה להם אופק מספיק מגוון, וזו קטגוריה אחת.
אלישבע סבתו: ויש כאלה שהתייעצו עם המשפחה, ויש להם משפחה אוהבת ותומכת, אבל אופק האפשרויות שהיא תציג בפניהם יהיה מאוד מצומצם.
אלישבע סבתו: גם כאן לא תמיד ההתייעצות עם המשפחה היא זו שמאפשרת את המוביליות.
אלישבע סבתו: לכן ההבנה היא שצריך לייצר כתובות של מענים שהם רחבים יותר לא רק בעולמות הסיכון, אבל גם לא רק תלויות רק ביכולת הכלכלית או במודעות האישית של הפרט.
אלישבע סבתו: שני נתונים אחרונים משאלון יותר מעודכן לתקופת הקורונה.
אלישבע סבתו: היה קשה מאוד לבחור מבין המון נתונים, ובשמחה אני אשלח את כל החומרים, הם נמצאים באתר רשות הצעירים.
אלישבע סבתו: שאלנו על מצב נפשי בתקופת משבר הקורונה.
אלישבע סבתו: שאלנו על השפעת הקורונה מבחינת כלכלית, אני אתחיל בזה.
אלישבע סבתו: זה שאלון שיתוף שענו עליו כ-2,500 צעירים.
אלישבע סבתו: 56% ענו שהיכולת שלהם לעמוד בהתחייבויות כספיות הצטמצמה או נפגעה משמעותית, מתוכם 34% חושבים שייקח לפחות שנה מסיום המשבר להתגבר, לגשר על הפגיעה הכלכלית.
אלישבע סבתו: אנחנו מדברים על אנשים שהם בראשית בניית החיים הבוגרים שלהם, שלכל פגיעה כזו יכולה להיות השפעה מתגלגלת לשנים קדימה.
אלישבע סבתו: יש לנו את השקף של מצב נפשי.
אלישבע סבתו: אפשר לראות פה ש-58% מהצעירים ענו שהמשבר השפיע לרעה על המצב הנפשי שלהם במידה בינונית עד רבה מאוד.
אלישבע סבתו: 30% במידה רבה ומעלה.
אלישבע סבתו: שוב, אני לא באה להגיד שכל אחד שקשה לו בסוף ייפול להתמכרויות, אבל חשוב מאוד גם לראות את המרחב שנחשב כיותר נורמטיבי כחלק מהסיפור המלא כשמסתכלים על צעירים בישראל היום.
אלישבע סבתו: אני רוצה לדבר על תשתית אחת של - - -
רם שפע: רגע, אלישבע, יש פה שאלה של חברת הכנסת וולדיגר.
מיכל מרים וולדיגר: לא, שאלתי איפה הנתון, אני לא רואה אותו פה.
מיכל מרים וולדיגר: אולי בשקף הבא?
מיכל מרים וולדיגר: הנתון הנפשי.
מיכל מרים וולדיגר: זה בשקף הזה?
מיכל מרים וולדיגר: אני לא רואה אותו.
מיכל מרים וולדיגר: חיפשתי את השקף.
אלישבע סבתו: אני אסיים עם הצגת הנתונים, שוב, יש עוד המון נתונים, כל ממצאי שאלוני השיתוף – אנחנו מוציאים מעת לעת, הסקרים, הכול באתר של הרשות לצעירים במשרד לשוויון חברתי ואני גם אשמח להעביר עוד חומרים ולדבר על הדברים.
אלישבע סבתו: פלטפורמת שטח שקיימת, שאני בטוחה שרבים פה מכירים, אבל לא בטוחה שכולם, הנושא של מרכזי הצעירים.
אלישבע סבתו: מרכזי הצעירים הם תאי שטח רשותיים שמייצרים ממשק עם הצעירים באותו יישוב.
אלישבע סבתו: השקף האחרון מתייחס לזה.
אלישבע סבתו: ב-2016 היו בארץ 60 מרכזי צעירים.
אלישבע סבתו: רשות הצעירים נכנסה חזק לנושא הזה, שמרכז הצעירים הוא הכתובת שבה הצעיר פוגש ממשלה, פוגש רשות מקומית, שבה מדברים עליו כצעיר, מתאימים את המענים אליו, הוא מקבל תוכניות.