GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תנ"צ קובי זריהן: קודם כל, ככל שתיקבע המדיניות כמובן שנממש אותה, כשתהיה החלטת ממשלה כמובן שנעשה במיטב יכולתנו.
תנ"צ קובי זריהן: אני רק אומר שמשטרת ישראל התנגדה ללגליזציה כפי שעלה בסופו של דבר.
תנ"צ קובי זריהן: סברנו שרב הנזק על התועלת אבל זה מאחורינו.
תנ"צ קובי זריהן: לטובת העניין אני חייב לומר שההיערכות לרפורמה הזו מבחינת משטרת ישראל היא מאוד מורכבת.
תנ"צ קובי זריהן: הסוגיות שעל הפרק הן מאוד משמעותיות מבחינתנו, כיוון שהן משליכות באופן ישיר על כל תפיסת ההפעלה של משטרת ישראל בהרבה תחומים, בעיקר בתחום הפיקוח והאכיפה.
תנ"צ קובי זריהן: יש לה השלכות רוחב כבדות משקל על כל מה שהמשטרה פועלת במסגרתה.
תנ"צ קובי זריהן: כך שמבחינתנו ההיערכות מחייבת גם זמן רב, גם משאבים משמעותיים, גם היבטים של תקציב בטח היבטי כוח אדם, אם זה צורך בהכשרות מתאימות, קביעה של הפעלה, קביעה של דרכי פעולה שבאמצעותם נצטרך לממש את החלטות ממשלה שיתקבלו ואת החקיקה שתהיה בעניין הזה.
תנ"צ קובי זריהן: לדוגמה, כשמאשרים מגיל 21 ומעלה, אז איך פונים לאנשים ומאבחנים את הגיל שלהם?
תנ"צ קובי זריהן: האם הוא מעל 21 או פחות מ-21?
תנ"צ קובי זריהן: אם מותר לגדל כמות מסוימת של עציצים במרפסת, האם ניכנס לבתים לבדוק או לא.
תנ"צ קובי זריהן: מה עושים עם 120,000 מתנדבים של משטרת ישראל?
תנ"צ קובי זריהן: מה עושים עם פרטים רפואיים?
תנ"צ קובי זריהן: עם נהגים?
תנ"צ קובי זריהן: כל הסוגיות האלה מכריחים קביעה של פקודות ותהליכי עבודה מאוד משמעותיים.
תנ"צ קובי זריהן: רגולציה מתאימה, איפה מותר למכור ואיפה אסור.
תנ"צ קובי זריהן: איך מבדילים בין קנאביס רגיל לרפואי ועוד.
תנ"צ קובי זריהן: בשורה תחתונה אני מדגיש את הצורך המשמעותי בהערכות שתאפשר למשטרת ישראל גם את הזמן, גם את המשאבים ובטח את כוח האדם.
רם שפע: אתייחס בסיכום דברי לכל סוגיית הערכות משרדי הממשלה לנושא.
מיכל מרים וולדיגר: יש לנו היום את חוק ארדן שנכנס לתוקף באפריל 2019.
מיכל מרים וולדיגר: כשהבנתי שגם לפני שהוא נכנס לתוקף כבר הייתה מדיניות במשטרה לא להפליל בשימוש לצרכים אישיים.
מיכל מרים וולדיגר: לא חיפשתם בבתים ובוודאי אחרי.
מיכל מרים וולדיגר: אני אשמח אם יש לך נתונים לתת לנו האם חלה ירידה מבחינת המדיניות שלכם בנושא הפללה של שימוש עצמי.
תנ"צ קובי זריהן: בעיקרון השימוש העצמי היה פחות בראש סדר העדיפויות.
תנ"צ קובי זריהן: התעסקנו בכל מה שקשור לקנאביס בנושאים של גידול, הפצה ולראיה, אלפי מתחמי גידול של קנאביס נתפסו, חלקם הושמדו, חלקם תופסים לנו מחסנים שלמים במשטרה.
תנ"צ קובי זריהן: בסוף, ניישר קו לפי מה שהממשלה תחליט.
תנ"צ קובי זריהן: הנושא של אי ההפללה יצר מצב לעיתים אבסורדי שבו אנחנו נדרשים לא לתת או לא לתת מענה לכאלה שמעשנים במרחב הציבורי, בבתי קפה, עם הרבה "מרחב" תמרון והפעלת שיקול דעת של השוטר הבודד בשטח.
תנ"צ קובי זריהן: לא השקענו משאבים משמעותיים, אפילו לא בבדיקות של כמויות קטנות ובטח לא של שימוש עצמי.
תנ"צ קובי זריהן: אבל תמיד היה את הקונפליקט בין מה שהאזרח חושב לבין מה שאנחנו מכירים.
תנ"צ קובי זריהן: היום, בגלל התהליכים האלה, כולם חושבים שקנאביס הוא מותר, זה הנרטיב שנצרב בתודעה של הרבה אנשים.
תנ"צ קובי זריהן: הם שמעו לגליזציה וחושבים שהיום מותר.
תנ"צ קובי זריהן: לך תסביר עכשיו שיש תנאים ויש מגבלות וצריך לעמוד בהוראות החוק, זה מאוד בעייתי.
תנ"צ קובי זריהן: ככל שצריך נתונים אנחנו כמובן נעביר לוועדה.
ענת מסאסה קינן: נשאלנו על המדיניות הקיימת, הנחת המוצא הייתה שלא תהיה אכיפה במרחב הפרטי אלא במרחב הציבורי, כשבשלוש הפעמים הראשונות אין הפללה.
ענת מסאסה קינן: הפעם הראשונה תהיה קנס, פעם שניה קנס, בפעם השלישית הסדר מותנה ורק בפעם הרביעית זו הפללה.
ענת מסאסה קינן: אם רוצים נתונים, יש דו"ח שהוגש לכנסת בנושא בשנה הראשונה ובשנה השנייה ובאפריל נסיים את השנה השלישית של הוראת השעה של החוק הזה.
רם שפע: קרן רוט ממשרד החינוך בבקשה.
קרן רוט איטח: לשאלת הנתונים, שאלתם מה קורה בקנדה ואפשר לראות מה קורה בארץ אצלנו ולראות את השינוי במגמת השימוש בקרב בני נוער.
קרן רוט איטח: אם קודם היינו 5% בקרב בני הנוער שהתנסו בשימוש בסמים, בשנים האחרונות מ-2014 רואים ש-10% מבני הנוער התנסו בסמים וקנאביס, ב-2019 11% ניסו שימוש בקנאביס, כלומר יש מגמה של עליה.
קרן רוט איטח: מה שקורה הוא שתפיסת המסוכנות בקרב בני הנוער יורדת וזה מחלחל ומשפיע על היקפי ההתנסות.
קרן רוט איטח: לגבי ההתייחסות של יפעת מקודם, אנחנו יודעים מבני הנוער שהחוק שומר עליהם מפני התנסויות.
קרן רוט איטח: לגבי עמדת המשרד, ככל שנתקדם עם הרפורמה זה צריך להיעשות תוך מענים של הסברה מאוד מעמיקה ברמה הלאומית.
קרן רוט איטח: צריך לזכור שמערכת החינוך לא חיה בוואקום, היא מושפעת ממגמות ומסרים שמחלחלים מהציבור ומהשיח הלאומי, לכן נדרש מערך של הסברה ברמה הלאומית, בנוסף למה שמערכת החינוך כבר עושה.
קרן רוט איטח: בד בבד מתן מענים טיפוליים לגמילה על רצף השימוש בבני נוער וצעירים ולצד זה מאוד חשוב לקיים מלווה שבוחן את השפעות השימוש במדיניות על התנהלות של בני הנוער.
מיכל מרים וולדיגר: מה לגבי נתונים משווים עם קנדה?
קרן רוט איטח: בקנדה, לגבי בני נוער, הראו שכביכול לא הייתה עליה משמעותית.
קרן רוט איטח: על מבוגרים אפשר להסתכל בכל מיני צורות.
קרן רוט איטח: לגבי בגירים, אם אני זוכרת נכון, כן הייתה עליה בקרב בגירים בקנדה.
קרן רוט איטח: בקולורדו אנחנו יודעים שהייתה עלייה ובלי להסתכל על מה קורה במדינות אחרות, מספיק להסתכל על מה קורה אצלנו במדינה, צריך לקחת את זה בחשבון.
רם שפע: ככל שאני מכיר את הנתונים וגם התייחסת לזה, אם מדברים על קפיצה של פי 2 מ-2014 עד 2019 - - -
קרן רוט איטח: מ-2011 עד 2014.
רם שפע: אני חושב שזה מוכיח את מה שאמרתי קודם ועוד רבים טוענים שהמגמה ברורה ודי חד משמעית.
רם שפע: השאלה המורכבת היא עד כמה השיח הציבורי ביחס לאי הפללה או ביחס ללגליזציה ישפיע על בני נוער.
רם שפע: ברור שיש שם עליה גם בלי.
רם שפע: כי בשנים שלפני שהשיח היה כמו היום, עדיין הייתה עליה חדה.
קרן רוט איטח: לא, צריך לזכור שב-2014 כבר התחיל השיח וכבר התחיל סוג של שימוש בקנאביס לצרכים רפואיים, שנירמל את זה.
קרן רוט איטח: אנחנו לא נכנסים לזה, אבל צריך לזכור מה מתוך זה מחלחל לילדים.
קרן רוט איטח: יש הורים שאמרו לי שמעדיפים שהילד שלהם יעשן קנאביס ולא טבק כי קנאביס יותר בריא מטבק, זה מראה על התפיסות בציבור וזה מחלחל לבני הנוער וצריך לקחת את זה בחשבון.
רם שפע: בסדר גמור, אין חולק על זה.
יפעת רווה: אני מבקשת לדייק את הדברים.
יפעת רווה: הממצאים שנתקבלו בקנדה בנושא מעידים כי חלה ירידה בשיעור בני נוער בגילאים מסוימים שצורכים קנאביס לאחר חקיקת החוק הקנדי.
יפעת רווה: תוצאות סקר קנאביס הלאומי גילו כי בקרב קבוצת הגילים 15-17 שימוש השיעור בקנאביס ירד בכ-50% לאחר כניסת החוק הקנדי לתוקף.
יפעת רווה: 19.8% לפני הלגליזציה אל מול 10.4% לאחר הלגליזציה.
יפעת רווה: זאת לעומת עליה קלה שנרשמה בשיעורי השימוש בקרב בני 18-24.
יפעת רווה: 30.9% לפני הלגליזציה אל מול 33.3% לאחר הלגליזציה.
יפעת רווה: לגישת גורמי המקצוע הקנדים שאנחנו שמענו, ייתכן שמדובר בנתון ראשוני וחלקי שאינו משקף בהכרח מגמה.
יפעת רווה: אולם יושבת-ראש הצוות המשימה הקנדי שבחן את הסדרת הקנאביס אמרה כי ייתכן שיש בכך כדי להעיד על הצלחתן של תוכניות החינוך ושל הפעילות הקהילתית והבית הספרית בנושא הגברת המודעות לנזקי השימוש בקנאביס.
רם שפע: זה היה דיוק חשוב, יש לי מה להגיד על זה אבל לא אתייחס כרגע לכל האמירות.
רם שפע: נשמע את עופר מסינג רמ"ח נוער ומשפחה במשטרה ואחריו ידבר אופיר שיקרקה מארגון ליגלייז, בבקשה.
עופר מסינג: שמי עופר מסינג, רמ"ח נוער ומשפחה במשטרה ישראל, אחראי על כל תחום הנוער וכל מה שקשור בו.
עופר מסינג: אני רוצה לחזק את דבריו של מורי ורבי קובי זריהן שדיבר על ההתנגדות שלנו בוועדה.
עופר מסינג: ההתנגדות עומדת על כנה וברשותך אבקש, למרות שידוע לי שאתה מושקע לחלוטין, מבחינה חיובית, באירוע הלגליזציה, אני מבקש שתשמע את דברי בלב פתוח ונפש חפצה.
עופר מסינג: כיוון שדברו על שתי גישות אי הפללה ולגליזציה, אני מבקש להציג תפיסת עולם שמדברת על גישה אחרת לחלוטין.
עופר מסינג: אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים להשיג: מינימום חשיפה לבני הנוער, מינימום של שימוש, רוצים להשיג מקסימום טיפול ומינימום של הפללה.
עופר מסינג: אני אומר שלכל שלושת הנושאים הראשונים: לחשיפה, לשימוש ולכלים לטיפול, תהליך הלגליזציה פוגע לחלוטין, עד רמה שבעיני הוא קטסטרופה.
עופר מסינג: אני אדם שזכה שהתחביב שלו הוא גם המקצוע שלו.
עופר מסינג: אני עוסק עם נוער בסיכון גם בזמני הפרטי, זה התחום שמעניין אותי.
עופר מסינג: אני בא אתם בקשר ישיר בצורה רצופה.
עופר מסינג: אין בלם גדול יותר למוביליות חברתית במדינת ישראל מאשר השימוש בקנאביס.
עופר מסינג: אפשר לחלק את השימוש בקנאביס לשתי קבוצות - - -
רם שפע: אמרת שאין בלם יותר גדול למוביליות חברתית מהשימוש בקנאביס?
רם שפע: אתה יכול לתקף את האמירה הזו?
עופר מסינג: אני עומד מאחורי האמירה הזו וברשותך אסביר.
עופר מסינג: צריך להתייחס לשתי האוכלוסיות באופן נפרד.
עופר מסינג: אוכלוסיית אחת היא יושבי הפאבים, אני לא אומר את זה מתוך זלזול, אבל אנשים שעושים שימוש בקנאביס אחת לכמה זמן כאשר הם יוצאים לבילוי כזה או אחר ולפעמים עושים שימוש גם בביתם.
עופר מסינג: אוכלוסייה אחרת היא אוכלוסיית הנוער והצעירים בסיכון.
עופר מסינג: צריך להבין שלבחור צעיר מהפריפריה או משכונה בסיכון נדרש כוח רב כדי להרים את עצמו לעשות דברים משמעותיים בחייו.
עופר מסינג: והקנאביס, על השפעותיו הלא פשוטות, מונע את התהליך הזה.
עופר מסינג: אנשים פה ציינו נתונים על התנסות חד פעמית, או תלת פעמית, אנחנו מדברים על שימוש קבוע.
עופר מסינג: ילדי, ברוך השם, כך אני יודע, לא עשו מעולם שימוש בסם, הם גם לא ראו סמים בביתם.
עופר מסינג: אבל כאשר אנחנו מדברים על אחזקה קבועה - - -
רם שפע: אתה חושב שהם ראו במקומות אחרים?
עופר מסינג: אין לי ספק שהם ראו בפאבים, אולמי חתונות ומקומות כאלה.
עופר מסינג: אבל אני יודע שהם לא היו מעזים בפרהסיה, ואני חושב שחינכתי אותם בצורה כזו שהם לא יעשו שימוש בסם.
עופר מסינג: אבל תאר לך את בני כשהיה בן 12 הולך לביתו של חבר איכותי שהוריו מאוד נחמדים וכשהוא מגיע לשם הוא רואה בספריה גראס ומוצרי קנאביס ואת כלי השימוש, הוא לא צריך אפילו לראות את ההורים משתמשים.
עופר מסינג: איזה מסר עובר?
עופר מסינג: מה רמת המסוכנות שאני אוכל להעביר לו במקרה כזה?
עופר מסינג: אנחנו מדברים פה על עניין המניעה, אבל מה עם עניין החשיפה, עניין ההתנסות?
עופר מסינג: הוא מגיע וההורים לא נמצאים בבית והוא לבד עם החבר.
עופר מסינג: צריך להבין שתהליך הלגליזציה הוא קצה הרצף ולכן זה נעשה רק בשתי מדינות ומדינות מסוימות בארצות הברית, כיוון שמדינות אחרות הבינו את הסכנה שבשימוש פרוץ לחלוטין בקנאביס.
עופר מסינג: אני מבקש את אישורך, צריך להבין באיזו אוכלוסיית משתמשי קנאביס אדם פוגש.
עופר מסינג: מה קבוצת ההתייחסות שלו?
עופר מסינג: אני חלילה לא חושב שחברי הכנסת מנותקים אבל ישנם אזורים שחסומים לחלוטין.
רם שפע: מה הכוונה באזורים שחסומים לחלוטין?
עופר מסינג: שכונות מסוימות, מקומות שמטבע הדברים שגם אני, אילולא תפקידי והדברים שאני אוהב לעשות, גם לא הייתי נמצא בהם.
עופר מסינג: גם כשאתה מדבר עם בני הנוער בשיחה קצת יותר עמוקה מהרצון להרשים ולהגיד שתהיה לגליזציה, אתה מוצא שהם לפעמים המתנגדים הגדולים ביותר לאירוע הלגליזציה.
עופר מסינג: אני אדבר על עצמי, מבחינתי, אירוע הלגליזציה מעסיק אותי יותר מכל והאמינו לי שאני עוסק בהרבה דברים בתחום הנוער.
עופר מסינג: אנחנו עושים דה הפללה למאות ואלפי בני נוער, לא רק בתחום עבירות הסמים, מתוך תפיסת עולם שאומרת שכל נער יכול למצוא את עצמו אחר כך רופא, מהנדס, פרמדיק או לוחם ביחידה מובחרת.
עופר מסינג: בי אף אחד לא יכול לחשוד שאני בעד הפללה, ישנה ירידה קבועה באכיפה שלנו בעבירות שימוש בסם, כאשר אנחנו עושים עבירות שימוש בסם, בדרך כלל הם נלווים לעבירה אחרת.
עופר מסינג: אם נתפס פורץ והוא מחביא בכמות כזו או אחרת, אם הוא קטין אז נחקור אותו.
עופר מסינג: אבל ככלל ישנה ירידה קבועה בתיקים שאנחנו עושים בשימוש בסם.
עופר מסינג: אני מבקש לציין עוד דבר, בהעדרה של אכיפה חלק גדול, לדעתי מרבית בני הנוער, לא ילכו לטיפול.
עופר מסינג: אם כולנו מסכימים שהשפעות הקנאביס, לפחות לגבי קטינים וצעירים הן גרועות, אין דרך שנוכל לחייב או לייצר מוטיבציה אצל בני נוער לולא שוט כלשהו שמחייב אותם לקבל את הטיפול הזה.
עופר מסינג: אני משוכנע שיגידו לך את זה גם במקומות שמטפלים במכורים, אבל זה דבר ברור מאליו.
עופר מסינג: אני רוצה לציין עוד משהו, ככל שתהיה פחות תפיסת מסוכנות, ככל שיהיה יותר זמינות, ככל שתהיה יותר חשיפה, השימוש בקרב בני נוער צעירים וגם בקרב מבוגרים, יגדל.
רם שפע: אני מאוד מכבד אותך אבל על חלק מהאמירות שלך מלווה סימן קריאה שהוא לא מבוסס.
רם שפע: אני מבקש שתהיה יותר זהיר בדבריך.
רם שפע: הקראנו קודם נתונים וחלק ממדינות העולם מראות דברים אחרים.
רם שפע: לאורך שלוש שעות אני זהיר בכל משפט שאני אומר, למרות שחלק מהדברים שלי מגובים בנתונים ואתה פשוט אומר אותם, אתה צריך להיות זהיר יותר.
עופר מסינג: נתוני קנדה הם נתונים של חודשים ספורים.
עופר מסינג: אין להם שום ערך בדיקתי למעט סקר שגם לך ברור שהוא נמוך ביותר וזו הסיבה שכולם נסמכים על אירוע קנדה, כי הוא האירוע הבודד בעולם גם אם הוא נכון.
עופר מסינג: הבחירה היא כמובן לאן אתה הולך.
עופר מסינג: במובן הזה אני מהמר, אבל גם הוועדה וגם כל הנוכחים פה מהמרים, אני מהמר שהשימוש בסמים בקנדה, השימוש בסמים בכלל עלה בתקופה המקבילה.
עופר מסינג: אבל אני מהמר, זו לא אמירה מבוססת.
עופר מסינג: אבל זו אמירה שמבוססת באותה מידה של מי שאומר שהייתה ירידה.
מיכל מרים וולדיגר: אני מרגישה שכשמדברים אנשים בעד אז כולם מחייכים וכשמישהו נגד כולם נכנסים לסוג של התקפה.
רם שפע: עד עכשיו היו הרבה אנשים שלא היו בעד.
מיכל מרים וולדיגר: הוא אמר דברים חשובים, עם או בלי סימני קריאה זה לא משנה.
מיכל מרים וולדיגר: אנחנו הולכים לעשות שינוי שזה לא אני לביתי ולא הנוכחים פה לביתם.
מיכל מרים וולדיגר: הולכים לעשות שינוי, שאני מקווה שלא נלך, שינוי דרסטי, משמעותי לילדים ולנכדים שלי ושל כולנו.
מיכל מרים וולדיגר: לכן כל מילה שנאמרת פה צריך לקחת בצורה רצינית ולעשות בדיקות.
מיכל מרים וולדיגר: אני מסכימה עם עופר, אתה יכול להסכים אחרת, הכול בסדר, אבל בסופו של דבר לא נעשה ניסיונות על אנשים.
מיכל מרים וולדיגר: יש מדינה שעשתה, נבדוק עם קנדה מה קורה בה היום.
מיכל מרים וולדיגר: יש מדינות שחשבו ושללו את הנושא של לגליזציה ואותם אנחנו לא בודקים, בודקים רק את אלה שהלכו על זה.
מיכל מרים וולדיגר: אם באים בראש פתוח, בוא נבדוק גם את אלה שרצו ואז לקחו 4 צעדים אחורה והחליטו לא ללכת לשם.
מיכל מרים וולדיגר: למה?
מיכל מרים וולדיגר: מה קרה שם?
מיכל מרים וולדיגר: צריך לעשות עבודה רצינית ביותר, שנעשתה, אבל מאז שנכתב הדו"ח דברים השתנו.
מיכל מרים וולדיגר: אני לוקחת ברצינות רבה כל מילה שאמר פה עופר.
רם שפע: הדבר הכי רציני שאני יכול להגיד שאני אשמח להיפגש אתך ולהתעמק בעניין.
רם שפע: לא כיף לי לשבת רק עם מי שמסכים אתי, ניפגש ונתעמק על זה.
רם שפע: אני מודה שבהקשר הספציפי של הדברים שאמרת, היה לי קשה עם אמירות שההיבטים החינוכיים שלהם הם בכלל לא שאלה של נתונים.
רם שפע: לקבוע מה הדבר שמגביל את המוביליות החברתית בצורה הכי גבוהה, זה דבר שאף אחד לא יכול להגיד.
רם שפע: אולי בנתונים של משרד החינוך באין סוף מישורים, גם אני עסקתי כמה שנים בחינוך, מאוד קשה להגיד את זה, אני חושב שאין מישהו שיכול לדעת.
רם שפע: בוא נסכים שאנחנו רוצים להשפיע על מוביליות לחיוב ולהגביר אותה.
רם שפע: אבל להגיד שהקנאביס הוא הבלם הגדול ביותר, היה לי קשה עם האמירה.
רם שפע: אני בסדר גמור עם שאר הדברים, אנחנו אכן לא על הכול מסכימים.
רם שפע: חד משמעית למשטרה ובטח למי שאמון על הנוער, יש צורך קריטי להשפיע לאיזה כיוונים נלך, להביא נתונים, זה משמעותי.
רם שפע: נניח באופן היפותטי, שהיינו יורדים לחלוטין מהרעיון, אתה מתאר גם ככה היום מציאות ובעיני אתה מתאר אותה באופן עדין, אני גר בקיבוץ, סביבי אנשים נורמטיביים, השתמשת במילה איכותיים, חלקם הגדול אנשים איכותיים.
רם שפע: בחודשים האחרונים הנוער היה בים.
רם שפע: אני מבטיח לך, בדקתי, שהיה שם קנאביס, הרבה קנאביס.
רם שפע: הדרך שבה הם יצרו את הממשק היא דרך אפליקציות.
רם שפע: אנשים שנפגשו אותם ככל הנראה גורמים עבריינים.
רם שפע: בוודאות הם מעודדים ומחזקים את השוק השחור.
רם שפע: זאת המציאות שאנחנו חיים אתה כיום.
רם שפע: אז יכול להיות שהמדיניות שאנחנו הולכים אליה היא לא הדבר הכי נכון, אבל המציאות כיום היא הדבר שאתה מאוד חושש ממנו.
רם שפע: המשטרה במשך עשרות שנים מתעסקת בזה ולא ראיתי שהייתה ירידה דרסטית בקרב שימוש בקנאביס אצל בני נוער, בלי השאלה של כמה מתמכרים ואיך זה קורה.
רם שפע: כנער אני יודע להגיד לך שהייתי חשוף הרבה פחות מבני הנוער שאני מכיר בעמק חפר שם אני חי.
עופר מסינג: בחלק גדול מהדברים שאתה אומר אתה צודק.
עופר מסינג: דברה חברת הכנסת וטענה שהיא מבוגרת, אני ככל הנראה זקן השבט בוועדה, לא גדלתי בעמק חפר, ילדי גדלים באחד המושבים בדרום אבל אני גדלתי בסביבה הכי קיצונית באזור המרכז.
עופר מסינג: את מה שאני אומר אני אומר מהניסיון האישי שלי.
עופר מסינג: הקנאביס הוא אירוע לא פשוט.
עופר מסינג: אני לא אומר שזה ימנע מכל בני הנוער, אני אומר שזה יעשה מספר דברים: קודם כל יעשה את האירוע מורכב, קשה הרבה יותר והחרב של דמוקלס מעליו.
עופר מסינג: כאשר נער מקבל החלטה, תהיה לו תחושה שהוא עושה משהו שאינו חוקי, הוא ייזהר מזה, הוא ימנע מזה בחלק מהמקרים.
עופר מסינג: כאשר הנער רוצה להגיע ליחידה מובחרת, כאשר יש לו חלום להגיע לצבא.
עופר מסינג: כל הדברים האלה הם עוד ועוד מכשולים.
עופר מסינג: אני עומד לפעמים מול חניכים שלי, 50, 60 חניכים ומסביר להם את המשמעות של השימוש בסם ואני יודע שלפחות למרביתם זה מונע, מתוך חשש שלא יצליחו להגיע ליחידה אליה הם רוצים להגיע.
רם שפע: לא רק שאני מסכים אתך על זה ואני יודע בוודאות שעל זה גם חברת הכנסת וולדיגר ואני מסכימים.
רם שפע: אין מספיק הסברה.
רם שפע: יש מעט מאוד תוכניות ונדבר על זה בפעמים הבאות, של הסברה לבני נוער.
רם שפע: עבדתי כמה שנים עם בני נוער, אין כמעט עיסוק בזה.
רם שפע: בעיני, אחת הדרכים להגביר את העיסוק זה לייצר שינוי מדיניות שמתמקד במה קורה בקרב בני נוער.
רם שפע: אני מתייחס לזה כאיש חינוך עם הרבה היבטים אחרים שיצא לי לעסוק בהם במרוצת השנים.
רם שפע: אתה לא תמיד מתעסק ומתמקד בנושאים אם אין שום שינוי בהם כי המוטיבציה, גם של צוותי הוראה, גם של כל מי שעוסק בחינוך הבלתי פורמלי, יש להם כל כך הרבה אתגרים, בוודאי עכשיו עם הקורונה, היא לא תמיד מספיק גבוהה.
רם שפע: לכן לדעתי אתה צריך גם לראות איזו הזדמנות יש בשינוי המדיניות שצפויה, בתקווה, כלפי היכולת לשפר את המצב של בני נוער.
רם שפע: זו דעתי.
מיכל מרים וולדיגר: דברת על מה קרה לפני 15 שנה.
מיכל מרים וולדיגר: אני ישבתי פה לפני 10 שנים וצעקתי אז את מה שאתה אומר היום.
מיכל מרים וולדיגר: למה לא משקיעים?
מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת שזה לא ליצור שינוי, מדינת ישראל, בשביל זה גם אתה וגם אני פה בשולחן הדיונים, שמה את ההתמכרויות מתחת לשולחן בלי לנגוע בזה.
מיכל מרים וולדיגר: אנחנו יכולים לשים את זה על השולחן ולדבר על זה היום גם בלי להתייחס ללגליזציה.
מיכל מרים וולדיגר: אפשר עם ואפשר גם בלי.
מיכל מרים וולדיגר: זה שלפני 10 שנים היה פחות והיום יש יותר, זה בגלל שהשקיעו או לא השקיעו, אני מסכימה אתך, לא השקיעו בדבר הזה.
מיכל מרים וולדיגר: לפי מסמכים שקראתי שאנשי המקצוע ספקו, אם בעבר בתוך הקנאביס היה 2% מהחומר שגורם להתמכרות, היום יש 20% או יותר בתוך הקנאביס.
מיכל מרים וולדיגר: לכן, כשיש לך חומר יותר ממכר בתוך הקנאביס אז בוודאי שיהיו לך יותר אנשים שיתמכרו יותר.
מיכל מרים וולדיגר: את המספרים אפשר להזיז לכל כיוון.
מיכל מרים וולדיגר: צריך לצאת מתוך הנחה שהמספרים גדלו ולכן צריך לעשות לגליזציה, משהו במשוואה הזו בעיני לא נכון, לא בגלל זה צריך לעשות.
מיכל מרים וולדיגר: אם צריך לעשות אז בוא נעשה כי יש משהו הגיוני ולא כי יש יותר משתמשים.
רם שפע: אנחנו גם לא מתייחסים לעבודה שלא משנה מה נעשה, עובדתית יש פה מאות אלפי אנשים שצורכים קנאביס במשך שנים, הם עושים עבירה פלילית, לא חשוב איך נתייחס לזה - - -
מיכל מרים וולדיגר: נדבר על זה.
מיכל מרים וולדיגר: אני בעד שזה יהיה מנהלי ולא פלילי ויכריחו אותם ללכת לגמילה אם צריך.
רם שפע: זה דבר שנבחרי הציבור צריכים להתייחס לו, בלי קשר לדעתי.
מיכל מרים וולדיגר: כמו שבן אדם מקבל איקס נקודות תעבורה הוא חייב ללכת לקורס לנהיגה מונעת, אז בן אדם שישתמש איקס פעמים אז יהיה חייב ללכת לקורס גמילה או משהו כזה.
מיכל מרים וולדיגר: אפשר למצוא את הפתרון, זה לא הפתרון.
עופר מסינג: אני אשמח ככל שיתירו לי להשמיע לך את תפיסת העולם שלי.
רם שפע: אני מתיר לך ואומר נקבע פגישה בינינו.
עופר מסינג: אני צריך.
רם שפע: אתה צריך שיתירו לך, נדאג לזה ונעשה פגישות מקצועיות עם המשרדים.
רם שפע: תודה רבה לך, אני מעריך את הכנות ואת הלהט שהיה בדבריך.
רם שפע: אופיר שיקרקה מארגון ליגלייז בבקשה.
אופיר שיקרקה: שלום לכולם, שמי עופר שיקרקה מארגון ליגלייז, ארגון אזרחי שמקדם לגליזציה למען מגזרים שונים, אם זה רפואי, אנשים עם תיקים פליליים, אנשים שבעד שימוש אישי ומכל סיבה אחרת.
אופיר שיקרקה: אני רוצה להתייחס לכמה דברים, קודם כל אני שומע הרבה פעמים על עולם אוטופי אבל יש מציאות.
אופיר שיקרקה: המציאות היום שזה זמין והאזרחים משתמשים.
אופיר שיקרקה: אני אתן דוגמה, אלכוהול בגילאי 12 הוא חופשי לחלוטין.
אופיר שיקרקה: אני לא שומע אף אחד מדבר על לעצור את השימוש באלכוהול ואני חושב שזה סם הרבה יותר מסוכן.
אופיר שיקרקה: מה שאני אומר גם מגובה בסקרים.
אופיר שיקרקה: יש מדרג, עושים על פי פגיעה במשתמש, מנת יתר, פגיעה בסביבה וקנאביס הוא בהחלט יותר נמוך מאלכוהול וטבק ולמתנגדים שאומרים תביא עוד סם?
אופיר שיקרקה: אז הסם הזה כבר קיים.
אופיר שיקרקה: בדיוק כמו שמדינות ניסו במהלך ההיסטוריה לעצור את זה וזה לא עבד, במדינת ישראל זה מאוד לא עובד.
אופיר שיקרקה: הציבור משמש והוא משתמש המון.
אופיר שיקרקה: דובר פה על חיילים שהולכים לצבא, החוויה האישית שלי הפוכה לחלוטין.
אופיר שיקרקה: כשהייתי קצין בצה"ל, נפגשנו עם בעיה, כל החברים שלנו מעשנים.
אופיר שיקרקה: כולם ללא יוצא מן הכלל.
אופיר שיקרקה: אנחנו היינו היוצאים מהכלל, אנחנו המוזרים.
אופיר שיקרקה: אני לא אומר שזה מוטיב, אבל לא מוטיב חיובי.
אופיר שיקרקה: הנוער בצה"ל כולו משתמש והסיבה שהוא משתמש בצה"ל, זה לא היה כשאני הייתי בצבא היום זה הרבה יותר רחב, זה משום שזה זמין.
אופיר שיקרקה: הזמינות לא קשורה לדיבור שהיה פה על הפללה או אי הפללה, הזמינות נובעת מהטלפון ומהאפליקציות שניתן לעשות בהן את זה.
אופיר שיקרקה: גם אם אתה לא רוצה לעשות את זה, ברגע שיש לך אפליקציות מסוימות בטלפון פונים אליך מאות אנשים.
אופיר שיקרקה: אני מדבר על המצב היום, יש פה שיח על האם נעשה את זה חוקי ודברים יתחילו להתדרדר בגלל כל מיני נורמות חברתיות שכמו שאמר היושב-ראש, אין לזה ביסוס , לא בסטטיסטיקה ולא בשום מקום אחר.
אופיר שיקרקה: נציג המשטרה דיבר על הנושא של המוביליות החברתית, קוראים לי אופיר שיקרקה, אני גר בכפר סבא ויש לי חבר שגדל אתי מכיתה א' קוראים לו עדי אישטה.
אופיר שיקרקה: עדי אישטה במקרה אתיופי, לא מעשן סיגריות, לא קנאביס ולא שום סוג אחר של סם, מקסימום בירה.
אופיר שיקרקה: את עדי בדקו רק לנגד עיני שלוש פעמים.
אופיר שיקרקה: אותי אף פעם לא בדקו.
אופיר שיקרקה: אז אם המשטרה רוצה לדבר על מוביליות חברתית צריך לחשוב אם זה שלבן אדם נפתח תיק, אם זה שבן אדם לא יוכל ללכת לטפל בעצמו כי הוא מפחד, אם בן אדם לא יכול ללכת לכל מיני תפקידים כי הוא יודע שלא יעבור תחקיר משטרתי כזה או אחר, האם זה עוזר או לא?
אופיר שיקרקה: אני לא יודע מאיפה הבאת את הנתון שזה מה שיוצר את המוביליות החברתית, ההיגיון הבריא שלי, שמכיר אנשים מעולים, עם עתיד נהדר, או להפך, שיש להם בעיות והם צריכים להתגבר עליהם.
אופיר שיקרקה: אחת הבעיות זה הקנאביס, שעל פי כל מחקר בעולם הרבה פחות שלילי מאלכוהול.
אופיר שיקרקה: בעיה שלישית, אתה נותן להם במה לעבוד.
אופיר שיקרקה: במה עובד ילד בן 15 שרוצה להביא כסף הביתה?
אופיר שיקרקה: הוא הולך להיות שליח של קנאביס.
אופיר שיקרקה: קוראים לו לעשות את זה.
אופיר שיקרקה: כשאתה מנתק את השוק השחור, ברור שאתה מקטין את היכולת של הנוער הזה להשתמש.
אופיר שיקרקה: חשוב מכך, הדבר הכי מסוכן, לא כי אני המצאתי את זה, כי אלה הנתונים של כל מחקר שנעשה בתחום, הם סמי הפיצוציות שמסוכנים הרבה יותר וסמים אחרים.
אופיר שיקרקה: איך מגיעים לסמים האחרים האלה היום?
אופיר שיקרקה: פעם היית צריך ללכת למסיבת טבע, אני צעיר אז אני מנסה לתת את התמונה מהשטח - -
רם שפע: זו פרספקטיבה חשובה.
אופיר שיקרקה: - - אז פעם היית צריך ללכת לאירוע כדי להשיג סמים.
אופיר שיקרקה: היום, ברגע שאתה מחובר, היום אנחנו מייצרים לנוער וגם למבוגרים, מייצרים את הנתיב הישיר לסמים הקשים.
אופיר שיקרקה: אם אדם מעשן או שותה אלכוהול, לא בטוח שמחר ילך לבקש קוק, גראס או אל אס די, או סמים כאלה שאנחנו חושבים שיש אתם בעיות, אנחנו לא עושים את זה.
אופיר שיקרקה: אבל למה אנשים שמעשנים קנאביס אנחנו חושבים שיש להם סיכוי להיות - - - ?
אופיר שיקרקה: כי הם התחבאו.
אופיר שיקרקה: עכשיו יש מסיבה, יש להם סוחר סמים שהם מתקשרים אתו שנה, הם סומכים עליו, הוא מביא להם קנאביס וזה מעולה.
אופיר שיקרקה: תגיד, יש לך עוד משהו?
אופיר שיקרקה: בכל הנושא הזה אלה סמים מאוד מסוכנים.
אופיר שיקרקה: חוץ מסמי הפיצוציות שאלה בכלל רעלים שבני נוער דוחפים בגלל אי ההפללה.
אופיר שיקרקה: לצערי על זה אין מספיק מחקרים טובים, אני יכול לומר על זה מניסיון אישי, ראיתי אנשים שמגיעים למכוני גמילה ואומרים שעשנו קנאביס אבל מה שהם לקחו זה סמי פיצוציות וזה הרבה יותר גרוע ואנחנו מובילים לדברים האלה כשמדברים על קנאביס.
אופיר שיקרקה: דובר פה על הנוער ואני חייב לומר שהיום אין דרך להסביר בצורה נורמלית לנוער על הקנאביס מהסיבה הפשוטה שאתה אומר למישהו משהו עצוב ורע ואז הוא רואה בגיל 12 ו-13 את החברים שלו עושים את זה, זה מה שהוא רואה בפייסבוק וזה מה שהוא רואה באינסטגרם.
אופיר שיקרקה: כל הכוכבים, כותבים שהם משתמשים, קטסטרופה.
אופיר שיקרקה: בתחום הרפואי אפשר להמשיך לעשות לו הסדרות מפה ועד מחר ולהגיד שנדייק ונדייק.
אופיר שיקרקה: בסופו של דבר ברור לכולם שהסגולות הרפואיות של הצמח עצומות וברור לכולם שהמחקר תקוע בגלל רגולציה ואנחנו כמדינת ישראל נמצאים במהלך הזה ואנשים שרוצים טיפול רפואי מסוים - - -.
אופיר שיקרקה: דברנו על השימוש האחראי, אני מרגיש כאילו יש ספינה שיש מישהו שאומר שאולי תהיה זליגה עוד מעט אבל בינתיים מהצד השני יש כאב אמיתי של המון אנשים.
אופיר שיקרקה: הכאב הזה מתחבר לאנשים עם תיקים פליליים.
אופיר שיקרקה: אני למשל, כסטודנט, לא הלכתי לעבודה שרציתי לעבוד בה, רציתי להיות אדם משמעותי כסטודנט, רציתי לחנוך מ"פים וברוך השם הצלחתי אפילו להשפיע על צה"ל שלוש פעמים בשלוש הזדמנויות שונות בתפיסה המבצעית של צה"ל הגדול.
אופיר שיקרקה: אבל מה לעשות שכמ"פ משוחרר לא יכולתי לעשות את זה כי ידעתי שישאלו אותי האם אתה משתמש בקנאביס ולא יכולתי לעשות את זה.
אופיר שיקרקה: יש אנשים עם כאב הרבה יותר גדול, אנשים עם תיקים פליליים שכרגע לא יכולים ללכת להרבה משרות.
אופיר שיקרקה: יש לי חברים בתחום ההיטק ויש שם משרות ביטחוניות, אז איך אתה עושה את זה?
אופיר שיקרקה: מה אומרים ומה לא אומרים?
אופיר שיקרקה: אבל האנשים שהכי סובלים מזה זה הנוער החלש, המופלה שאותו בוחנים, לו נפתחים התיקים, אותו שולחים למכוני גמילה ודוחפים אותו להיות חלק ממעגל הסחר והפכים את זה לדבר לא בריא.
אופיר שיקרקה: אני בטוח שבאותו בית שאותו ילד ראה את הגראס, יש גם אלכוהול והאבא לא שלא שולח לחברים שיש אצל ההורים אלכוהול וילדים מגיל 16 צורכים אלכוהול.
אופיר שיקרקה: דוד שלי מזג לי אלכוהול לפני הגיל המותר, כי אבא שלי לא שותה.
אופיר שיקרקה: שני נושאים אחרונים לסיום, דברנו על המציאות, כמו שאלכוהול לדעתי זה דבר נורא רע וחלק מהמסורת היהודית וחלק מהמציאות של החיים שלנו, היום הקנאביס נמצא באותו מקום.
אופיר שיקרקה: ככל שנקדים לעשות את זה נוכל להגיע יותר מהר להישגים חיוביים בתחום שאנחנו מבינים שמתלווה לתהליך.
אופיר שיקרקה: יש עוד פיל ענק בחדר שנקרא כלכלה.