GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם שפע: אני חושב שבסופו של דבר מטרתנו בסוף זה להיטיב עם כל כך הרבה, מאות אלפי אזרחים שכבר הרבה שנים גם בעיני נעשה להם עוול, בכל היבטי ההפללה וגם ודאי המדינה לא נתרמת מהאופן שבו זה מטופל.
רם שפע: אבל אני עוצר פה ואומר שבסוף הדיון הזה אני ממש אציג בקצרה את התכנית שלי לאיך נכון להוביל את השינוי בתפיסת הקנאביס של מדינת ישראל.
רם שפע: אבל את זה אני אעשה ממש בסוף הדיון.
רם שפע: עכשיו אנחנו נתחיל ממש לשמוע כמה שיותר נציגים ונציגות.
רם שפע: אני אומר מראש שככל שתהיו יעילים ותמציתיים נצליח לשמוע יותר קולגות שלכם, אז גלו התחשבות.
רם שפע: זה נכון בשביל השותפים.
רם שפע: אנחנו נתחיל עם יפעת קריב, גם ח"כ לשעבר וגם עסוקה כבר המון שנים בתחום.
רם שפע: היא סמנכ"לית קשרי ממשל וקהילה בתיקון עולם ורלוונטית מאוד לדיון.
רם שפע: בבקשה יפעת.
רם שפע: צהריים טובים.
יפעת קריב: תודה רבה על זכות הדיבור.
יפעת קריב: קודם כל אני רוצה להודות לך ולכל חברי הכנסת שמתעסקים בנושא הזה, זה מאוד חשוב, פתחת ואמרת על המעורבות הלא פשוטה שיש היום בכנסת סביב הנושא של הקנאביס וקודם כל התעשייה רוצה להודות לכם על כל העניין בדיון הזה.
יפעת קריב: מה שלנו מאוד חשוב זה קודם כל רם שפע, ח"כ, להזמין אותך ואת חברי הוועדה לביקור במפעלים ופגישה עם כל מנכ"לי החברות.
יפעת קריב: מבחינתנו זאת אמירה מאוד משמעותית כי יש מפגש מאוד משמעותי עם המטופלים, עם החקלאים ועם התעשייה.
יפעת קריב: אנחנו גם מזמינים אתכם בשם כל התעשייה לבוא ולהיפגש עם מנכ"לי כל החברות כי אנחנו מאמינים שיש עבודה מאוד משמעותית לרגולטור ולתעשייה כדי לקדם את הקנאביס בישראל.
יפעת קריב: ההשקעה שנעשתה היום במפעלים היא השקעה עצומה.
יפעת קריב: אנחנו רוצים לתת למטופלים את המוצר הטוב ביותר שמתאים לתקנים הישראליים ומתאים בעצם לתקנים האירופאיים.
יפעת קריב: כשבעצם המטרה תמיד לראות את המטופל במרכז, לראות איך אנחנו מנגישים לו את המוצר הטוב ביותר, אבל לחזק את המו"פ, את המחקר, את צורות המתן, כמובן את הייצור.
יפעת קריב: אם אנחנו נסתכל על הרפורמה ונסתכל על דו"ח מררי, על עמוד 93, בעמוד 93 במסקנות הוועדה נאמר באופן מפורש, יש לי את הציטוט ואני אקצר אותו, שיש צורך להכיר במציאות שבה יש שימוש מרובה בקנאביס באוכלוסייה הישראלית.
יפעת קריב: נוצרה מציאות שלמה שבה ציבור שלם עובר על החוק.
יפעת קריב: בעצם מה קורה היום?
יפעת קריב: ציבור שלם בישראל משתמש בקנאביס, לאו דווקא בקנאביס הרפואי שמגיע מהמפעלים, קנאביס שאנחנו יודעים לפי דו"ח מררי שהופק על ידי הכנסת, אנחנו יודעים שבעצם הוא מדבר על הלגליזציה ועל אי ההפללה, יש שם שימוש נרחב במוצרים שהם לא חוקיים ובעצם אנחנו באים ואומרים, התעשייה, 'בואו נהפוך את זה לחוקי'.
יפעת קריב: המטופלים אומרים את זה, התעשייה אומרת את זה, דו"ח מררי אומר את זה, ופה צריך להיות השיתוף פעולה הכי משמעותי שלנו.
יפעת קריב: איך הופכים את כל התעשיה לחוקית, זה צריך להיות מהלך באמת פשוט, ואני רוצה שזה יקרה בכנסת הזאת.
יפעת קריב: לא רק אני, כולנו רוצים.
יפעת קריב: לא לגלגל את זה לכנסת הבאה, לא לגלגל את זה עוד שנים קדימה.
יפעת קריב: יש פה מהלך מאוד משמעותי והתעשייה מוכנה לשתף פעולה בכל מה שצריך.
יפעת קריב: אנחנו רוצים לעבוד יד ביד, ההצלחה זה שיתוף פעולה בין המגזר העסקי לבין הרגולטור, אנחנו רוצים להגיד עוד משהו, נושא ה-CBD, התקנה מוכנה.
יפעת קריב: היא מוכנה.
יפעת קריב: צריך רק להעלות אותה אצלך בוועדה או בוועדה אחרת שאתם תחליטו עליה.
יפעת קריב: התקנה נכתבה, מוכנה לחקיקה.
יפעת קריב: אל תעכבו את זה יותר, בואו נעלה את זה, הכל כתוב, הכל מוכן.
יפעת קריב: בכנסת הקודמת זה הגיע לדיון האחרון בוועדה ובאותו בוקר בכלל לא עלה לדיון.
יפעת קריב: פשוט לקחת את החומרים ולהעלות אותם.
יפעת קריב: בכל העולם כבר מאשרים CBD, הוא מחוץ לפקודת הסמים, בישראל עדיין השימוש ב-CBD גורם שוב פעם לאוכלוסיה להיות עבריינים, לעבור על החוק.
יפעת קריב: צריך לשנות את זה.
יפעת קריב: דבר אחרון שאני אתייחס אליו כדי לתת לכולם את זכות הדיבור, זה הנושא שבעצם הכנסות מלגליזציה או הכנסות השימוש הנרחב בקנאביס באופן חוקי יאפשר להקים קרן במימון ציבורי לקנאביס הרפואי למטופלים ולחולים.
יפעת קריב: היום בעצם הנושא של המימון הציבורי או הכנסת המוצרים לסל התרופות לא קורה בפועל.
יפעת קריב: מתוך דאגה אמיתית למטופלים, הכנסות הלגליזציה, הכנסות שכל התעשיה הזאת תהיה חוקית יאפשרו לנו לתת למטופלים גם עוד מחקר, גם מו"פ, גם פיתוח של צורות מתן ובעיקר מימון ציבורי.
יפעת קריב: שזו המשימה המשותפת של כולנו, לעזור למטופלים.
רם שפע: הלוואי וכל הדוברים/דוברות יהיו כאלה יעילים ותמציתיים, אבל בכל זאת אני רוצה לשאול.
רם שפע: אמרת 'כל המנכ"לים'.
רם שפע: תגידי רגע את הממשק שיש ביניכם, בסוף אנחנו מדברים על תעשיה.
רם שפע: נשמח בכל זאת להבין.
יפעת קריב: בשם התאחדו התעשיינים בישראל יש פורום שמרכז את כל המנכ"לים של המפעלים בארץ שבעיקר מתעסק בנושאים של רגולציה.
יפעת קריב: אני באה להגיד רק בשם הפורום שנשמח שחברי הוועדה יבואו לבקר באיזה שהוא מפעל, כל מפעל טוב בעינינו.
יפעת קריב: ייפגשו עם פורום המנכ"לים ובעצם יקשיבו, קודם כל לתעשייה.
יפעת קריב: זו תעשיה שהולכת יד ביד עם הרגולטור ויד ביד עם המטופלים.
יפעת קריב: אנחנו ביחד.
רם שפע: את משתמשת בביטוי 'מפעל', אני אתייחס לזה אחרת, אבל כמה כאלה יש?
יפעת קריב: יש בארץ שישה עד שמונה מפעלים שהושקעו בהשקעה כספית של מאות מיליוני שקלים.
יפעת קריב: בעצם כל המפעלים מיועדים לייצר את התקן הגבוה ביותר והאיכותי ביותר של ה-IMC, GMP של הקנאביס הרפואי, אבל כל המפעלים גם מוכנים לייצוא לחו"ל וכרגע נמצאים בהליכים של קבלה של תקן EU GMP שזה תו התקן האירופאי שיאפשר גם יצוא מישראל ויאפשר כמובן יצירת מקומות עבודה וירחיב את כל התעשיה הזאת.
יפעת קריב: דרך אגב, כמו שעשו בקנדה.
יפעת קריב: קנדה מייצאת, דרך אגב, לא מקבלת סחורה מישראל, אבל כן מייצאת לישראל, אבל התעשיה הזאת היא תעשיה שיש בה הרבה מאוד יצוא, היצוא שוב, יאפשר לחזק את תצורות המתן למטופלים בישראל, את המחקר וכמובן את הכלכלה הישראלית ביצירת מקומות עבודה, וזה גם משליך על החקלאות.
יפעת קריב: אז נשמח לארח אתכם.
רם שפע: אני תיכף אספר, הייתי כבר בכמה מקומות, אבל בסדר גמור.
רם שפע: זו הזמנה חשובה והשיתוף איתכם הוא, חשוב מאוד לשמוע.
רם שפע: לא צריך להסכים להכל אבל חשוב מאוד לשמוע חד משמעית.
יפעת קריב: משפט אחרון.
יפעת קריב: בואו נהפוך את התעשיה הזאת לחוקית.
יפעת קריב: הלא חוקי פוגע בכל המדדים בחברה הישראלית.
רם שפע: אנחנו בכיוון.
רם שפע: נראה לי שזה די ברור.
רם שפע: אני אחרי זה אתייחס לאיך ואפילו ללוחות זמנים משוערים.
רם שפע: אני רוצה עכשיו לעבור לנעה בראל, מנהלת חברה, חוות גידול להבנתי, ותיכף תספרי עוד דברים, ואת גם מהערבה שזה מבחינתי תמיד נקודת זכות אבל זה בהקשר אחר.
נועה בראל: קודם כל באמת שלוום ותודה שאתם מייצרים בכלל את הפורום הזה, זה לא מובן מאליו וזה סופר מרגש.
נועה בראל: אני גם חקלאית קנאביס בערבה ואני גם אמא לארבעה ואני מציינת את זה כי אני מעריכה שבהמשך הדיון גם יכולים לעלות חששות ובתור אמא אני מאוד מבינה אותם ומזדהה איתם ואני חושבת שצריך גם לתת להם מקום.
נועה בראל: אם הייתי צריכה להגיד במשפט את מה שבאתי להגיד היום, הייתי אומרת חברים, תתעוררו.
נועה בראל: יש חוף, החוף קיים, חוף הים קיים, ועכשיו בואו פשוט נשים שם את המציל שיכווין את זה ויעשה את זה בצורה הנכונה.
נועה בראל: למה אני מתכוונת?
נועה בראל: כבר היום אנחנו יכולים לראות שהשוק השחור, מתגלגלים בו מיליארדים של שקלים בכל שנה, זה כסף על הרצפה, זה כסף שיכול להיות ממוסה, ולחזור למטרות סופר חשובות כמו חינוך.
נועה בראל: על ידי לא לדבר על הנושא, על ידי לא להנגיש אותו, אנחנו לא משפרים את המצב, אנחנו רק מעלימים ממנו עין ונותנים לשוק השחור בעצם להמשיך לגמרי לשלוט.
נועה בראל: מעבר לזה, כשמדברים על לגליזציה ומדברים על הסדרה של כל העניין הזה, אני כבר אגיע למשבצת שלי בתור חקלאית מהערבה, פשוט הנושא הזה בוער אני חושבת בהרבה מאיתנו שעוסקים בנושא, אבל כשמדברים על לגליזציה לא מדברים רק על תפרחות.
נועה בראל: יש עוד המון תעשיות שיכולות להנות מזה, אם אני מדברת עכשיו על המחקר שכבר מאוד מאוד משגשג, אם אני רואה המון תעשיות שנגזרות מזה, רפואה, תיירות, בדומה לענף היין יש כאן פוטנציאל שהוא מאוד מעניין ובתור תושבת הערבה כשאני מסתכלת על הערבה ומה אני הייתי רוצה בשבילה, אני חושבת שיש כאן איזו שהיא הזדמנות שהיא מאוד מאוד חשובה.
נועה בראל: אז גם כשמדברים על לגליזציה לנסות לפתוח את הראש ולא רק לדמיין עכשיו ג'וינטים בכל מקום.
נועה בראל: האספקט הכלכלי, טיפה דיברתי עליו, הייתי רוצה לתת את הערבה בתור דוגמה קצרה ואני מבטיחה שאקצר ולא אאריך מדי.
נועה בראל: בערבה מאז הרפורמה שנעשתה הוקמו ארבע חוות לקנאביס רפואי.
נועה בראל: אנחנו מדברים על עשרות משרות שהן יותר איכותיות מהרגיל, שהן רק עבור ישראלים.
נועה בראל: רם אני גם יודעת שהיית בסיור בערבה ושפגשת את 'עבודה עברית'.
נועה בראל: אני לא יודעת אם אתה יודע, אבל 30% מהחבר'ה של 'עבודה עברית', למי שלא מכיר אני אספר שזו תכנית לצעירים אחרי צבא שרוצים לבוא ולעבוד בעבודה מועדפת בחקלאות ונותנים להם את המעטפת הזאת על ידי עמותת 'בין השיטים' שפועלת בערבה, נותנים את המעטפת הזאת.
נועה בראל: היום 30% הולכים לעבוד בחוות קנאביס.
נועה בראל: אני לא יודעת אם אתם מבינים כמה זה מרגש בשבילנו לראות את כל הצעירים האלה.
נועה בראל: יש המון חיים סביב התעשיה.
נועה בראל: הושקעה בתעשייה הזאת רק בשנים האחרונות כמעט מיליארד שקלים, זה כסף שנשאר בארץ.
נועה בראל: זה כסף שמייצר תעסוקות ובעיני זה דבר שהוא מאוד מאוד משמעותי.
רם שפע: רק בשביל הקוריוז אני את העבודה המועדפת שלי גם עשיתי בערבה במושב עין-יהב.
רם שפע: אז, ב-2009-2010 עוד לא הייתה כזאת תעשיה משגשגת של קנאביס וחבל.
נועה בראל: ואם הייתה היית בא.
רם שפע: אז הפלפלים פרחו אבל זה כבר סיפור אחר ומאז קרו הרבה דברים.
נועה בראל: העניין הזה שבישראל באופן כללי כל הדבר הזה וכל האוטופיה הזאת שאני מדברת היא נורא בסכנה, כל הדבר הזה יכול להתפוצץ לנו בפרצוף בתוך שניה.
נועה בראל: היום אנחנו מסתכלים על עודפי ייצור שבעצם קורה, חוות היום מגדלות וגם דברים שהם מצוינים, בלי יכולת לשווק אותם.
נועה בראל: גם בגלל היבוא, שזה בכלל לא נושא שאני מתכננת להיכנס אליו וזה לא המקום ולא הזמן, אבל חייבים לראות איך לומדים מטעויות העבר.
רם שפע: אני מכיר את עודפי הייצור אבל תגידי שני חסמים רגולטוריים שיושבים עליכם ומשפיעים מאוד והיית רוצה שישתנו.
נועה בראל: קודם כל אחד מהם, ואני אומרת את זה בשיא הכבוד לכל העוסקים בתעשייה, אחד מהם זה הכורח להעביר במפעלים היום.
נועה בראל: הכורח להעביר במפעלים פוגע באיכות והוא פוגע גם בחקלאים בסוף וזה לייצר עוד חוליה שלא צריך.
נועה בראל: באופן כללי גם בדיקות המעבדה בכל התהליך הם מוגזמים קצת.
נועה בראל: הדבר השני, ואני אומרת את זה שוב מתוך זה שאנחנו בשיתוף פעולה מדהים עם המשטרה שנותנים לנו שירות מאוד מאוד טוב במשרד לביטחון פנים ובמשטרה, אבל העניין האבטחתי הוא עול מאוד מאוד כבד מבחינתנו.
נועה בראל: אני חושבת שבכלל עודף רגולציה בתעשייה הזאת זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת ואם עכשיו יוצאים במסע לטובת לגליזציה צריך להיות שולחן עגול עם כל הסקטורים, עם הסקטורים שבאים מהשטח, בדומה למה שקורה עכשיו ולראות איך לא הורגים את התעשיה בסוף עם עוד רגולציה.
נועה בראל: יש המון מודלים בעולם, יש 17 מדינות רק בארצות הברית ויש לנו את קנדה שכולנו מכירים, מדינות נפלאות שאפשר ללמוד מהמודלים שלהן ולראות איך בסוף לוקחים ועושים את זה בצורה חכמה.
נועה בראל: ואני כן עכשיו אדבר כאמא, מייצרים את החינוך ולוקחים את כספי המיסוי למקומות הנכונים, ולקחת שוב את התעשיה, להסתכל בצורה רחבה וללמוד וזהו.
נועה בראל: תודה.
רם שפע: חלק מהכיוונים האלה, אנחנו ממש עסוקים בלתכנן אותם, בעיקר כדי לפגוש כמה שיותר.
רם שפע: בבקשה מיקי עופר.
רם שפע: אני מאוד אוהב לתת קדימות למי שנוכח, אנחנו אחרי זה נחזור לזום.
רם שפע: רק תציג גם את תפקידך לפרוטוקול.
מיקי עופר: שלום לכולם.
מיקי עופר: אני הרוקח הראשי של BOL פארמה, זו חברה שיש בה גם גידול גם מפעל וגם בית מסחר.
מיקי עופר: אני רוצה קצת להרחיב ולהוסיף על דבריה של יפעת קריב.
מיקי עופר: ב-2016 פורסמה החלטת הממשלה 1587.
מיקי עופר: החלטת הממשלה הזו הייתה לגבי קנאביס רפואי.
מיקי עופר: בעקבותיה הוקמו תעשיות עתירות ידע ועתירות כסף.
מיקי עופר: כ-10 מפעלים, הרבה מאוד חממות וקיבלנו תקנים ועמדנו בכל התקנים הבין-לאומיים כמו שיפעת הציגה, IMC GMP, IMC GAP, good agriculture practice ו-good manufacture practice.
מיקי עופר: עכשיו לגבי אותה רפורמה, לגבי הלגליזציה ולגבי הורדת הרגולציה.
מיקי עופר: תראו, אנחנו הולכים לשפוך את התינוק עם המים.
מיקי עופר: מכיוון שאנחנו רוצים שכל תושבי מדינת ישראל יקבלו את המוצר הכי טוב שיש.
מיקי עופר: המוצר הכי טוב שיש זה מוצר ללא חיידקים, ללא עקת חיידקים, ללא חומרי הדברה, ללא מים מזוהמים שאיתם משקים, ולכל הדברים האלה יש את התקנים.
מיקי עופר: בהסדרה הישנה לא בדקו שום דבר.
מיקי עופר: לא בדקו עקת חיידקים, לא בדקו חומרי הדברה, לא בדקו כלום.
מיקי עופר: אף אחד לא ידע כלום.
מיקי עופר: היום העניין מסודר.
מיקי עופר: יכול להיות שהרגולציה כרגע טיפה יותר קשה, יכול להיות שאפשר להקל, יכול להיות שהמחירים גבוהים.
מיקי עופר: כולם יודעים שיש ועדת מחירים שיושבת על המדוכה כדי להוריד את המחירים.
מיקי עופר: אבל ללכת ולעשות גידול שכולם יקבלו אותו ולא יהיה עליו שום פיקוח, אני חושב שזה בבחינת שפיכת התינוק עם המים.
רם שפע: חשוב לי להגיד, לא הסברתי את זה מספיק בהתחלה.
רם שפע: בסוף בעיני גם הקנאביס הרפואי, גם הקשרים של ניסיונות לחקיקה נפרדת של אי הפללה, כולם צריכים להיכנס לתוך מערך הרבה יותר גדול של מטריה רחבה, שעושים מהפכה בהתייחסות לקנאביס.
רם שפע: הכללית.
רם שפע: מבחינתי זו הסדרה, לגליזציה, כל אחד שיקרא לזה איך שהוא רוצה.
רם שפע: ברגע שנעשה את זה אז נוכל גם לתקן את העוולות המאוד מעמיקות בתעשיית הקנאביס הרפואי אבל בוודאי גם להיטיב עם החברה באופן כללי, עם הצרכנים שהם בצריכה עצמית, ואז גם כמובן נפתור את בעיית ההפללה.
רם שפע: אבל בעיני זה צריך להיות מהלך רחב שכולל בתוכו את התחומים האחרים ולא הפוך.
רם שפע: לצד הדחיפות המאוד ברורה של כ-100,000 מטופלים שמחר בבוקר צריכים שהמדינה תשנה את האופן שבו מתייחסים אליהם.
מיקי עופר: אני רוצה להוסיף, בנושא ה-CBD, כמו שיפעת אמרה, תקשיבו, ההצעה כבר קיימת.
מיקי עופר: CBD חופשי ברוב מדינות העולם.
מיקי עופר: מדוע הוא לא חופשי בישראל?
מיקי עופר: הוא לא אמור להיות סם מסוכן.
מיקי עופר: הוא בבחינת סם מסוכן כאילו שהוא קוקאין או מורפיום.
רם שפע: זה נכון, אנחנו נגיע גם לנושא הזה.
רם שפע: חד משמעית יש פה עיוות שדורש תיקון.
רם שפע: נמצא איתנו עו"ד חץ דוד יו"ר מפלגת עלה ירוק המחודש.
חץ דוד: אני נמצא אבל עדיין לא הגעתי למקום שאני יכול לדבר, אז ניתן לבא בתור ואני אדבר אחר כך.
רם שפע: אנחנו סקרנים, אבל בסדר גמור.
רם שפע: נעבור לעמרי פריש מכיוון שקודם בדיון הקודם לא הספקתי לתת לו את זכות הדיבור, אמנם בנושא אחר אבל נשמע את הזווית הזו.
רם שפע: בבקשה עמרי.
רם שפע: תציג גם את תפקידך החשוב לפרוטוקול.
עמרי פריש: תודה על הזימון.
עמרי פריש: אני הקמתי את כפר איזון לפני 21 שנה, פרויקטים בהודו של מיזעור נזקים, לפני שנה וחצי בית מאזן.
עמרי פריש: אני מזמין אתכם לביקור בכפר שגם הסוגיות של תחלואה כפולה מהדיון הקודם שאי אפשר היה להיכנס לעומק, אפשר יהיה לצלול קצת יותר לעומק.
עמרי פריש: אני רוצה להגיד משהו על סוגיית הקנאביס.
עמרי פריש: אני חושב שאנחנו נמצאים היום במקום, גם אנחנו בכל העולם, שהדיון הוא כבר לכל מי שיש לו עיניים בראשו, זו רכבת שכבר מזמן יצאה מהתחנה וצריך רק לעסוק בסוגיית התועלת מול הנזק, אבל לעסוק בזה בצורה מאוזנת ומקצועית.
עמרי פריש: את הצד הפוליטי אני אשים בצד.
עמרי פריש: כיוון שאת הצד של הביזנס לא צריכים אותי, יש מספיק יחסי ציבור ומספיק בעלי אינטרסים, לא משנה, אני הייתי 25 שנה חקלאי, אז לכל אחד ולחברות.
עמרי פריש: אני רוצה להציג את הצד השני ולהגיד לכם דבר כזה שאתם צריכים לדעת.
עמרי פריש: יש מאות ואלפי פניות שאנחנו מקבלים, אנחנו מקבלים אלפים, אני מדבר על מאות אנשים שנפגעו רק מקנאביס, זה לא אומר שצריך לעצור את המהלך, זה אומר שצריך לתת תשובות לכל מיני סוגיות ואני מתכוון למה שאני קורא הגידור, לקחת כמה נושאים שחייבים לתת עליהם את התשובה, אני אגיד אם אתם לא יודעים, שאותה ועדה בין-משרדית של הלגליזציה שהגישה את המסמך המסודר שלה, ארבע פעמים נתנה לנו ולבוגרי הכפר את הזכות להופיע בפניהם, בפעם הרביעית הם אפילו באו לשש שעות לכפר, וכשאני מתכוון גידור, אני לא אצליח לפרט שום דבר, זה להגדיר אוכלוסיות בסיכון ולהגיד מה עושים איתם, להגדיר את נושא בני הנוער והצבא, מה עושים עם שתי הסוגיות האלה, להגדיר את נושא הנהיגה.
עמרי פריש: אני לא ארחיב על כל אחד מפאת קוצר הזמן.
עמרי פריש: את הזליגה של ארגוני פשיעה לתוך העניין, את הזליגה של הקנאביס לשוק הפנאי, אני מקווה שאתם יודעים שהיום אני מעריך ש-80%-90% משוק הפנאי של הקנאביס הוא קנאביס רפואי ולא שום דבר אחר.
עמרי פריש: אמנות בין-לאומיות שאנחנו חתומים עליהן, להגדיר סוגים וכמויות ברזולוציה מדויקת של אנשים שבקיאים ולעשות הפרדה בין קנאביס וחשיש ושמן וזנים ו-CBT, לא ניכנס עכשיו לכל הדברים האלה, לתת תשובה לסמים הקלים החדשים שנכנסו ברגע שהקנאביס פינה את מקומו, לאורך שנים הקנאביס היה במשבצת הזו בעיני הצעירים וכפי שאתם מבינים הוא כבר מזמן לא שם כי הוא לא נתפס יותר כסמים אצלם, ולכן ה-MD והקטמין נכנסו, צריך לתת לזה תשובה.
עמרי פריש: הדבר האחרון זה הנושא של התקציבים, לא יעלה על הדעת שזה יישאר באיזו שורה אחת כמו שמי שקרא היטב את החוק להיעדר הפללה יודע שבסוף כתוב שם שכל התקציבים מהקנסות וזה ילכו כולם למניעה ולטיפול, אפילו שקל אחד לא הגיע לשם.
עמרי פריש: צריך להסדיר בצורה מאוד מאוד מסודרת את הדברים האלה ולהיערך לדור החדש של נפגעי הסמים שהם נפגעי קנאביס שהם צריכים מענים אחרים, גישה אחרת.
עמרי פריש: זה לא אומר לעצור.
עמרי פריש: רק דבר אחרון אני אגיד, בקרב מקבלי החלטות אני חושב אבל לא פחות הורים למתבגרים ולצעירים ומשתמשים בעצמם, הערבוב הזה בין לגליזציה והיעדר הפללה וקנאביס רפואי הוא בלבול שגורם להרבה אי הבנה והרבה בלאגן בשטח, אני מתכוון של המשתמשים וההורים, ושם צריך לעשות סדר.
עמרי פריש: תודה שנתתם לי זמן.
רם שפע: אני חושב שהתייחסתי קודם לעניין הזה אבל אולי אני אתייחס עוד פעם.
רם שפע: בסופו של דבר, כשאנחנו מדברים על לגליזציה וכשאנחנו מדברים על שינוי תפיסה של מדינת ישראל כלפי הקנאביס בחקיקה ראשית, אנחנו מבינים שאחת הסיבות הגדולות, ראשית כי יש מציאות, כולנו דיברנו על זה כל אחד בזווית שלו, אי אפשר יותר, המדינה לא יכולה לעצום עיניים לנוכח העובדה שיש מעל מיליון משתמשים שהם צורכים לצרכי פנאי.
רם שפע: אני שם רגע בצד את אחוז המתמכרים, אני שם בצד את השימוש הרפואי כי הוא רפואי ויש לו צרכים אחרים, סיבות אחרות, גורמים אחרים וגם דרך רגולטורית אחרת לטפל בו.
רם שפע: במשך המון שנים המדינה מפלילה אין-ספור אנשים, למרות שבזמנו עם גלעד ארדן עבר חוק שלא בדיוק גם מיושם כלשונו או כפי שהתכוון דאז המחוקק.
רם שפע: ובסופו של דבר אנחנו גם רוצים לעשות את זה, וזה בעיני אחד הדברים החשובים, אני בטוח שזה יעלה פה מגורמים אחרים, על ידי ובמקביל לשיפור האופן שבו המדינה מתמודדת עם מתמכרים ומתמכרים, גם בהיבטים של תקצוב, דרך ההכנסות שנועה התייחסה אליהן, ודאי דרך מענים הרבה הרבה יותר טובים של משרדי הממשלה וגם של האפשרות של אותם גופים רבים, שלך ועוד המון גופים, לתת טיפול מיטבי.
רם שפע: אני חושב שזה בא ביחד.
רם שפע: כלומר מבחינתי זה ודאי לא מהלך סותר.
רם שפע: כל הסיפור של בני הנוער, אני פשוט דיברתי על זה גם בדיון הקודם שעשינו בהקשרי לגליזציה, ותיכף נשמע פה את המרכז הישראלי להתמכרויות, אני מניח שבאופן יחסי בזה אנחנו רואים עין בעין, האופן שבו מתייחסים כרגע לבני הנוער.
רם שפע: המיעוט הכמעט מוחלט של העיסוק בבתי הספר בסוגיית הקנאביס ובכלל בשיח על סמים, זה כמעט לא קיים, אף אחד כמעט לא מתעסק בזה.
רם שפע: השאיפות שלי שאנחנו עושים שינוי חקיקתי זה כדי גם לאפשר טיפול הרבה יותר טוב בבני הנוער, בשיח עם בני הנוער, בקרב הצעירים ודרך אותן הכנסות באמת במיליארדים, בין 4-6, כל אחד מעריך את זה קצת אחרת, לייצר פשוט שינוי אדיר במציאות.
עמרי פריש: אפשר ברשותך עוד חצי דקה.
עמרי פריש: המספרים שאתה אומר, אני מכיר אותם היטב, הם אפילו יותר גבוהים.
עמרי פריש: מעריכים בארץ שיש כ-1.5 מיליון צעירים נורמטיביים שמשתמשים, וגם אם נלך למספרים הנמוכים כי יש שנוקבים בהרבה יותר, שרק 10% ייפגע כי יש כאלה שטוענים שיותר, אז 10% מ-1.5 מיליון זה 150,000.
עמרי פריש: זה לא דבר שאפשר לא להתייחס אליו.
עמרי פריש: הדבר האחרון, קחו גם את ארצות הברית לדוגמה.
עמרי פריש: מספר המדינות בארצות-הברית שאישרו כבר קנאביס הוא כבר 36 ולגליזציה רק 15.
עמרי פריש: זאת אומרת גם ארצות-הברית יודעת לעשות הפרדה בין היעדר הפללה ולגליזציה.
רם שפע: אנחנו לא לא יודעים לעשות הפרדה.
רם שפע: אני רק חושב שאולי התיקון הדרמטי שיש לי למה שאמרת, הוא שאותם 1.5 מיליון ניקח אותם כדוגמה, הם קיימים כיום, כך שאותם מתמכרים שדיברת עליהם, בין אם הם 10% או יותר, הם קיימים כיום.
רם שפע: אז השאלה מה נעשה היא קצת פחות רלוונטית.
רם שפע: עכשיו יש בעיה.
רם שפע: הבעיה היא גם עצימת העיניים וגם היכולת של המדינה לתת טיפול מיטבי למתמכרים/מתמכרות ולכן צריך לעשות שינוי ולהיטיב.
רם שפע: אני לא יודע אם אתה מסכים איתי, אבל אני אומר, זה לא שאם עכשיו לא נעשה כלום אז לא יהיו 150,000 כאלה, נכון?
רם שפע: הם כבר פה נמצאים בשטח, חלקם מחפשים מענה, חלקם מקבלים אותו.
רם שפע: אנחנו מסכימים על זה?
עמרי פריש: אני אומר, אני מזמין אתכם לבוא לבקר שנוכל להרחיב קצת יותר.
עמרי פריש: במסגרת של שתי דקות פה אי אפשר לצלול לעומק.
רם שפע: אני שמח שאתה מסכים איתי.
רם שפע: לא, סתם, בסדר גמור.
רם שפע: אנחנו גם נבוא לבקר.
עמרי פריש: באופן מברקי לחלוטין אמרתי את דעתי.
רם שפע: לא, זה בסדר גמור.
רם שפע: הכל ממש בסדר, זו הייתה הלצה.
רם שפע: אני רוצה לעבור לאווי זיו מהמרכז הישראלי להתמכרויות.
רם שפע: בבקשה, אני גם לא הייתי קודם שדיברת אז זה תיקון גם מבחינתי.
אווי זיו: בסדר גמור.
אווי זיו: אני אמרתי שאני מביאה את הקול של השטח.
אווי זיו: כעובדת מהשטח, אני רוצה גם להביא את הקול של המרכז הישראלי להתמכרויות שיש הרבה בסיס לחששות סביב הלגליזציה.
אווי זיו: אני רק יכולה לחזור על כל מה שעמרי אמר, הבעיה היא לא עם החומר, זה אותן אוכלוסיות סיכון שמשתמשים בחומר ואנחנו גם רואים במחלקה לתחלואה כפולה בלב השרון שמגיעים הרבה מאוד חבר'ה צעירים בעקבות התפרצות של פסיכוזה אישפוז ראשון, אז ככה ש- - -
רם שפע: באיזה גילאים בממוצע?
אווי זיו: 20, 25 פלוס.
אווי זיו: כך שזה מאוד מאוד מדאיג.
אווי זיו: אשפוז ראשון דווקא.
אווי זיו: אז החששות שלנו שסביב הלגליזציה הדבר החשוב זה להתוות תכנית מתוקצבת למניעה, הכשרה של אנשי מקצוע והקצאת תקנים לפסיכיאטרים בהתמכרויות.
אווי זיו: הרי מאחר והסצנה משתנה, גם אותם אנשי מקצוע צריכים לקבל הכשרה מתאימה.
אווי זיו: איך מתמודדים עם מתמכרים צעירים שזה אשפוז ראשון, או אלה שמגיעים למרפאה, איך מתמודדים עם המשפחות.
אווי זיו: זה מה שאנחנו מציעים, תכניות הכשרה עבור מטפלים.
רם שפע: מכיוון ששוחחתי גם עם קולגות שלך מהמכרז, מה אתם חושבים שבכל זאת תהיה ההשפעה, אם נאמר והלגליזציה תהיה מנוהלת כך שהיא נותנת מענים יחסית טובים גם לדברים שדיברת עליהם, האם אתם רואים שזה יאפשר טיפול טוב יותר, טיפול פחות טוב?
רם שפע: כמובן זאת הערכה.
אווי זיו: זה צריך להיעשות באופן מבוקר, מלווה, כנראה שאנחנו הולכים לקראת הלגליזציה, אבל זה צריך להיות מלווה מספיק טוב.
אווי זיו: ללא היערכות מתאימה אנחנו נראה איזו התפרצות לדעתי של, גם ככה יש סביבה כל כך קשה של שימוש בחומר רפואי.
רם שפע: אנחנו לא ניכנס לכל הנתונים מהעולם, אבל כמעט בשום מקום ודאי לא רואים התפרצות בעקבות לגליזציה.
רם שפע: יש מדינות שבשנים הראשונות דיווחו על עליה, אנחנו רואים עכשיו את רוב המדינות שהן, בטח בקרב בני נוער, מדווחים על ירידות ולכל הפחות סטגנציה.
רם שפע: אני מבין את החשש, אנחנו אחראים ושקולים אבל צריך להגיד, הנתונים מראים דברים קצת אחרים, וממש רק לאחרונה פורסם עוד מחקר מאוד גדול שנעשה בארצות הברית.
אווי זיו: יכול להיות שזה איזה שהוא חשש מ- - -
רם שפע: כן, גם חששות כאלה, את רואה רוב היום שלך, אני אומר את זה לזכותך, ופוגשת את אותם אנשים שעליהם את חוששת, אבל בסוף כשבודקים המציאות קצת אחרת.
אווי זיו: זה מרגיע קצת, ואם תהיה מספיק היערכות של הצוותים, נוכל להתמודד עם זה.
רם שפע: זו אחת הסיבות שאנחנו מתכוננים ופוגשים כמה שיותר כדי באמת לשמוע לעומק.
רם שפע: נמצא איתנו גיל קיטאי בזום.
חץ דוד: אולי אני אדבר עכשיו?
רם שפע: עו"ד חץ דוד, רק תאמר את תפקידך לפרוטוקול.
חץ דוד: אני יו"ר עלה ירוק.
חץ דוד: אני מתנצל אם אני עשוי להגרר לפאתוס, מכיוון שאני בניגוד לדוברים לפניי לא עוסק בעסק הפרטי שלי ואני לא עוסק ברצון החשוב מאוד לפתח תעשיה, ברצון החשוב מאוד לעזור לחקלאות הישראלית או לתעשיית הגמילה שהיא תעשייה מפוקפקת כשלעצמה, אבל לא זה הנושא.
רם שפע: רגע, מה מפוקפק בתעשיית הגמילה?
רם שפע: אני יודע מה תיכף תגיד וזה מצוין, רק אני סקרן, מה הכוונה.
חץ דוד: מכיוון שאין לי מספיק זמן לדבר על זה, אז אני מזמין אתכם למפגש אצלנו בעלה ירוק, שלא כולל להציג אנשים עם פגיעות נפשיות ורגשיות שעברו התעללות בכל הילדות שלהם, ואז מפילים את כל הבעיות שלהם בכך שהם צרכו איזה שהוא חומר ועל ידי כך מתעלמים מהבעיות החברתיות האמיתיות שקיימות והתעללויות הוריות והתעללויות של החברה.
חץ דוד: אבל אני שם את הנקודה הזאת בצד מכיוון שלא באתי לדבר עליה, למרות שגם הסוגייה הזאת היא סוגיה שערורייתית שבה מפלים לרעה את צרכני הקנאביס וגם מצרפים אליהם בצורה שהיא די, אפילו הייתי אומר מרמה, צרכנים של חומרים סינתטיים שאין להם שום קשר לקנאביס והם לא קשורים לקנאביס.
חץ דוד: אבל שוב פעם, כמו שאמרתי, לא באתי לדבר על תעשיות למרות שספקי צרכני וצרכניות הקנאביס כן אני רואה בהם אנשים שאני מייצג אותם פוליטית.
חץ דוד: אבל מה שאני בא זה לדבר זה על צרכני הקנאביס.
חץ דוד: כי הסיפור הוא לא הקנאביס, הסיפור הוא לא אם הצמח הזה יגדל, אם הצמח הזה ייסע לחופשה בחו"ל או באילת.
חץ דוד: הסיפור הוא שיש פגיעה המונית בזכויות אדם בסיסיות של צרכני קנאביס.
חץ דוד: הסיפור הוא שיש מאות אלפי ומעל מיליון אנשים שצריכים לקום בבוקר בהבנה שהמדינה היא האויב שלהם, ושהמשטרה היא זרוע של אויב.
חץ דוד: אם מישהו לא מבין, אומר 'אה, אתה מגזים.
חץ דוד: מה אתה אומר 'אויב', זו מילה לא יפה'.
חץ דוד: אז אני אשאל אתכם שאלה.
חץ דוד: נניח שהייתם יודעים על איזה שהוא ארגון והארגון הזה היה רוצה לפגוע בכם, לקחת לכם את הכסף, להרוס לכם את החיים, למנוע מכם לעבוד, לתת לכם רישומים פליליים, להכניס אתכם לכלא.
חץ דוד: הארגון הזה הוא לא ארגון שהוא לטובתכם בשום צורה.
חץ דוד: צרכני קנאביס היום לא יכולים לקרוא למשטרה אם גנבו להם, אם פרצו להם לבית, מתוך חשש שיעשו להם בדיקה כי בדיקת קנאביס נמשכת חודשיים.
חץ דוד: צרכני קנאביס למעשה אסור להם לנהוג, כי המשטרה החליטה שאם מוצאים שרידים של חומצה שאומרת שאולי צרכת קנאביס בשבועיים הקודמים, זה גם מספיק כדי לשלול לך את הרשיון.
חץ דוד: צרכני קנאביס בקושי יכולים להתגרש, מכיוון שאם במהלך הליך הגירושין בריב על החזקת ילדים, משמורת, יגידו שהם צרכני קנאביס, אפילו ברשיון, רוב השופטים במדינת ישראל יגידו שיש בזה פגיעה בכשירות ההורית.
חץ דוד: כלומר אנחנו מדברים פה על אפלייה גסה ובוטה לכל אורך הדרך והשיא שלה, זה עבירה של שלוש שנות מאסר על צריכת קנאביס.
חץ דוד: תמיד אומרים 'מה, כל האנשים לא שמים חגורות בטיחות אז נבטל את העבירה?
חץ דוד: לא, בואו נשווה את עבירת הקנאביס לחגירת חגורת בטיחות, ואז 40,000 איש שיש להם רישום פלילי על צריכת קנאביס, רישום פלילי זה הגלייה.
חץ דוד: הגלייה בתוך החברה.
חץ דוד: אנשים שלא יכולים לעבוד, שמרחיקים אותם מכל מקום, שהם לא יכולים אפילו למצוא בני זוג, אלה דברים ממש בסיסיים, זה פשוט מעשה מכוער.
חץ דוד: מה שאני רוצה לומר, אני רוצה לפנות פה בעיקר לשתי מפלגות.