GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל וונש: כשאני אומרת להנגיש, צריך לעשות את זה בצורה כזאת היא תהיה מונגשת לכל קבוצה וקבוצה בשפתה להעלות את המודעות בצורה מאוד מאוד אפקטיבית.
מיכל וונש: אנחנו נבקש מהגורמים שנמצאים אתנו, גם ממשרד הבריאות וגם בכלל, להגיב על כך ולומר מה קורה היום בנושאים הללו.
מיכל וונש: נמצאת אתנו דוקטור יעל בר זאב, יושבת ראש החברה הרפואית למניעה וגמילה מעישון.
יעל בר זאב: שלום.
יעל בר זאב: תודה.
יעל בר זאב: אני לא רוצה לחזור על הרבה דברים שנאמרו אבל אם אנחנו מדברים על מניעת התחלת עישון אצל ילדים ובני נוער, אנחנו יודעים מה עובד.
יעל בר זאב: אחד הדברים שהכי עובדים, זה הנושא של המיסוי ובכלל לא נגענו בו.
יעל בר זאב: בשנים האחרונות בארץ לא היו העלאות משמעותיות במיסוי וזה כאילו לא הזמן הנכון כי הציבור גם כך נמצא בבעיה כלכלית אבל מנגד מיסוי הוא אחד הדברים שהוכחו שמונעים התחלת עישון.
יעל בר זאב: יש לנו כמה פערים שנמצאים אצלנו היום שהיה צריך לטפל בהם כמו המיסוי של טבק לנרגילה שנמצא בפער אדיר לעומת מיסוי סיגריות וגם מיסוי של סיגריות אלקטרוניות שכרגע בכלל לא ממוסות ומוגדרות כמוצר לצרכן.
יעל בר זאב: במדינות אחרות יש תוכניות מאוד מסודרות של מתי הולכות להיות הפעימות הבאות של מיסוי סיגריות.
יעל בר זאב: זאת אומרת, זה משהו שמפורסם מראש ואז באותו רגע הוא לא נתפס כל כך כגזרה על הציבור וזה לא שאני מחפש עכשיו את המעשן אלא זה משהו שנקבע מראש כאשר בעוד שנה תהיה עלייה במחיר הסיגריות.
מיכל וונש: זה יכול להוות תמריץ לגמילה.
יעל בר זאב: נכון.
יעל בר זאב: חד משמעית זה הוכח כתמריץ גם לגמילה.
יעל בר זאב: זה באמת אחד הצעדים היעילים ביותר למנוע התחלת עישון של בני נוער בגלל הרגישות שלהם למחיר.
יעל בר זאב: הנושא הנוסף הוא הנושא של חשיפת בני נוער בכלל לכל העניין של הפרסום.
יעל בר זאב: הייתה לנו התקדמות משמעותית ביותר בזכות החוק שחבר הכנסת לשעבר יהודה גליק וחבריו הצליחו להעביר עם כל הנושא של הפרסום.
יעל בר זאב: יש לנו בעיה מאוד רצינית, והראינו את זה במחקר שלנו באוניברסיטה העברית, עם ההחרגה של העיתונות הכתובה.
יעל בר זאב: זה הזמן לבטל את ההחרגה הזאת כי היא פשוט מאפשרת המשך פרסום גם למבוגרים וגם לבני נוער וניצול ציני של חברות הטבק את ההחרגה הזאת.
יעל בר זאב: הדבר האחרון שהוא קריטי.
יעל בר זאב: דיברת בצורה מאוד יפה על כך שהמניע העיקרי הוא הנורמליזציה של העישון.
יעל בר זאב: הדרך לבצע אי נורמליזציה, לגרום לכך שזה לא יהיה נורמלי, אכיפה.
יעל בר זאב: יש לנו חקיקה טובה אבל הבעיה היא שאין אכיפה וזו בעיה משמעותית בארץ.
יעל בר זאב: כל חקיקה נוספת שנעשית בלי שנפתור קודם את הבעיה הזאת של האכיפה, היא לא תהיה אפקטיבית.
מיכל וונש: אני מאוד מסכימה אתך.
מיכל וונש: אני אומר שמה שמדאיג אותי, ואני אומרת את זה גם כמשפטנית, זה שהשימוש בחקיקה או אובר שימוש בחקיקה, כשאין יכולת לאכוף אותה או אין אכיפה שלה, היא גם זילות של החוק.
מיכל וונש: בסופו של דבר אנחנו מאבדים מהאפקטיביות לאורך זמן בניסיון להשתמש בחקיקה כיד לטפל בבעיות חברתיות.
מיכל וונש: אני חושבת שאת מעלה נקודה מאוד מאוד חשובה ונבקש מהגורמים השונים התייחסות אליה.
מיכל וונש: אם יש לך משהו בנושא החקיקה, כדי שנבקש התייחסות מהגורמים שנמצאים כאן ואמונים על החקיקה, אני אשמח לשמוע גם על כך.
יעל בר זאב: בעיקרון בוועדת הכלכלה לפני כשלושה שבועות העלינו בדיוק את הנושא הזה של האכיפה והלקונות בחקיקה.
יעל בר זאב: אני חושבת שעורך דין עמוס האוזנר יוכל לדבר על זה יותר טוב ממני אבל נדרשת כאן איזושהי תוכנית כוללנית כי נדרשת אכיפה גם ברמה הלאומית.
יעל בר זאב: יש דברים שהם ברמה הלאומית כמו כרגע ההחרגות של העיתונות כאשר בחלק מהן לא עומדים ואין שום אכיפה, ואכיפה שהיא ברמה היותר מקומית של הרשות המקומית, כמו איסור מכירה לקטינים, איסור הצגה בנקודות מכירה וכן הלאה כאשר גם היום אין אכיפה ויש זילות של החוק.
יעל בר זאב: ספציפית עכשיו בתקופת הקורונה, וזה מתקשר למה שאת אמרת לנושא הנגשת המידע, חסרים מאוד קמפיינים ספציפיים שאפשר לעשות אותם כבר עכשיו, בין אם זה על החפיסות וכאן למשרד הבריאות יש את האפשרות להכניס מסרים, וכל העלות היא על חברות הטבק כך שאין כאן עלות אלא יש כאן צורך לעשות את העבודה ולהגדיר את המסים, ובין אם זה קמפיין בציבור עצמו אותו אפשר לעשות, כולל על העניין - במיוחד עכשיו כשאנחנו בדיוק לפני סגר נוסף – שלא לעשן בתוך הבית.
יעל בר זאב: ראינו גם במחקר שאנחנו עשינו באוניברסיטה העברית שבערך 30 אחוזים מהמעשנים אומרים שהם מעשנים בתוך הבית וכ-10 אחוזים מהם החמירו את המצב בגלל הסגר הקודם.
יעל בר זאב: במהלך הסגר הם עישנו יותר בבית.
יעל בר זאב: אלה נתונים מאוד דומים לנתונים שלאה רוזן נתנה שעולים גם מהסקרים שלה, כך שאנחנו יכולים להיות די בטוחים שזה כנראה קרוב לאמת.
יעל בר זאב: נדרש כאן איזשהו מסר לציבור מה לעשות כדי לא להגביר את העישון בתוך הבית ובטח חשיפה של ילדים, בני נוער, נשים הרות ועוד אוכלוסיות בסיכון.
יעל בר זאב: מסר שאומר לקחת את העישון מחוץ לבית, מה אפשר לעשות למרות ההגבלות, לומר שאפשר להשתמש בתחליפי ניקוטין בתוך הבית כדי לא לעשן ליד הילדים וכמובן הכי חשוב זה באמת לעשן מחוץ לבית ו/או לפנות לאמצעי הגמילה הקיימים בקופות החולים ובמשרד הבריאות.
מיכל וונש: אני חושבת שיש כאן מהלך משולב.
מיכל וונש: הצורך בתוכנית מתכללת בהחלט ברור כאן, גם באיסוף הנתונים, גם במעקב, גם ביישום של החקיקה הקיימת וגם בהצעת החקיקה הנדרשת.
מיכל וונש: מה שבמיוחד בולט זה ההכרח לעבוד במקביל, גם על החקיקה ויישומה וגם על קמפיין ציבורי שמעלה מודעות.
מיכל וונש: אני חושבת שיש כאן את שני האלמנטים שאני כיושבת ראש הוועדה מחויבת לקדם אותם.
מיכל וונש: תודה רבה יעל.
מיכל וונש: כל הנתונים שאתם מעבירים אלינו עכשיו, אני מבקשת לייצר איזשהו מסמך שמאגד את הנתונים כיוון שהם מאוד רלוונטיים דווקא לתקופה הזאת.
מיכל וונש: אני חושבת שהם ממחישים בצורה מאוד יפה.
מיכל וונש: אני חושבת שכל הגורמים שהגיעו לכאן עם נתונים, אם נוכל לייחד אותם דווקא לתקופת הקורונה ולגזור מהם גם את ההשלכות על החקיקה וגם את ההשלכות על הקמפיין הדרוש דווקא בעת הזאת, אנחנו נוכל לקדם את השיח בצורה מאוד מאוד קונקרטית ומשמעותית.
מיכל וונש: אנחנו נחשוב מי יהיה הגורם שיכול לתכלל עבורנו את כל הנתונים הללו, אם לא הוועדה עצמה, ונתייעץ אתכם.
מיכל וונש: נמצא אתנו פרופסור חגי לוין.
חגי לוין: בוקר טוב.
מיכל וונש: מי זה?
חגי לוין: הבן שלי.
מיכל וונש: תודה שאתה מכבד אותנו בכנסת.
חגי לוין: אולי לפני שאני אתייחס, ניתן קודם לאורי לדבר בשם ילדי ישראל כי אנחנו כאן עבורם.
אורי לוין: אני אורי לוין, בן תשע וחצי.
אורי לוין: אני אבקש לדבר בשם הילדים, ילדי ישראל.
אורי לוין: אל תעשנו עלינו.
אורי לוין: זה חונק אותנו.
אורי לוין: אנו מבקשים מהכנסת להגן עלינו, במיוחד עכשיו בתקופת הסגר.
מיכל וונש: תודה רבה אורי.
מיכל וונש: הקריאה שלך כל כך חשובה.
מיכל וונש: תודה שאתה מביא אותה לכנסת.
מיכל וונש: מהמקום שלנו אנחנו מחויבים לעשות את זה, להגן עליכם.
מיכל וונש: תודה שבאת.
חגי לוין: לחשוב שנזכור שאנחנו כאן עבור הילדים.
חגי לוין: למעשה היום ילדי ישראל מופקרים.
חגי לוין: הם מופקרים גם לעישון הכפוי שמתרחש בכל מקום בישראל, כולל במרחב הביתי אבל גם במרחב הציבורי.
חגי לוין: הם מופקרים לפרסומות ולאמצעי שיווק גם על ידי מוצרים בטעמים, למרות שמשרד הבריאות מאוד ניסה לאסור את זה אבל זה לא קרה בגלל תעלולים פוליטיים ולוביסטיים.
חגי לוין: הם מופקרים גם בנושא שעדיין מותר לפרסם בעיתונות ובכך לתת לגיטימציה לפרסומות הנוראיות האלה שהילדים שלנו חשופים אליהן כולל ששמים אותן במכוון ליד כל מיני תשבצים ודברים שדווקא ילדים נחשפים אליהם.
חגי לוין: הילדים שלנו מתחילים לעשן בגיל צעיר ואז נתקעים עם ההתמכרות המסוכנת והממיתה הזאת למשך חייהם.
חגי לוין: לכן אנחנו צריכים לעשות הרבה יותר כדי להגן עליהם במיוחד עכשיו בתקופת הקורונה, במיוחד עכשיו בסגר.
חגי לוין: אנחנו בעצם זורקים עכשיו את בני הנוער ואת הילדים בישראל לתוך סגר בהתראה מאוד קצרה ללא הכנה מראש, כאשר בתקופה הזאת חברות הטבק ינצלו את השעמום ואת הלחץ כדי לגייס פראיירים חדשים, מעשנים חדשים וכדי לגרום לאנשים לחזור לעשן.
חגי לוין: לכן נדרשת פעולה אקטיבית עכשיו של המדינה על מנת להגן גם על הילדים מפני עישון כפוי בתקופת הסגר וגם על בני הנוער מפני התחלת עישון.
חגי לוין: אמרו כאן הדוברים לפני ויאמרו גם אחרי, וזה גם מופיע בנייר עמדה שאנחנו הנחנו, שחשוב עכשיו, דווקא עכשיו, לעשות את הדברים שניסינו לעשות בכנסת ה-20 וכולם הסכימו עליהם אבל לא הצלחנו להשלים אותם.
חגי לוין: חשוב להעלות עכשיו את איסור המכירה לגיל 21 ואפילו כצו שעה מיידי, לאכוף ולדאוג לאיסור העישון במקומות ציבוריים שם אנשים נחשפים, למנוע עישון בכלי רכב בו נמצאים ילדים ועוד שורה של צעדים שאנחנו ממליצים עליהם.
חגי לוין: זה הזמן לעשות את זה.
חגי לוין: אם לא עכשיו, אימתי.
מיכל וונש: תודה רבה לאורי ותודה רבה לחגי לוין עם הקריאה המאוד מאוד חשובה הזאת להגן על ילדי ישראל וגם אם לא עכשיו, אימתי.
מיכל וונש: אני אומר שוב שבאמת הצעות החקיקה האלה נמצאות כבר על שולחני.
מיכל וונש: אני קוראת לכל חבריי וחברותיי חברי הכנסת בתקווה שתהיה לכך תמיכה רחבה מאוד ובכך נמלא את חובתנו כלפי אורי וכלפי כל הילדים והילדות שאנחנו אחראים על ההגנה עליהם.
שירה כסלו: בוקר טוב לכולם.
שירה כסלו: תודה.
שירה כסלו: אני רוצה להיות מאוד ממוקדת כי יש לנו המון נושאים שעלו כבר.
שירה כסלו: בעקבות הדיון הקודם, אני רוצה למקד את הנושא הזה של החשיפה לעישון נרגילה בתקופת הקורונה.
שירה כסלו: אני חושבת שאחד הדברים שפתאום התבהר לי מאוד זה שאנחנו יכולים להמשיך ולדון על זה אבל אני לא בטוחה שבני הנוער שלנו יודעים בכלל על הקשר בין הסכנה בעישון נרגילות וקורונה.
שירה כסלו: מהמקום הזה אני לא חושבת שאנחנו צריכים להמתין יותר.
שירה כסלו: אני מניחה שמשרד החינוך ייערך ואני אשמח מאוד לשמוע מה הוא מתכוון לעשות.
שירה כסלו: אני חושבת שצריך להיות כאן גם שילוב בין שני המשרדים.
שירה כסלו: זה מאוד הגיוני שמשרד החינוך שמתמחה בהכנת מידע בנושא הזה עבור בני הנוער ועבור ההורים אבל משרד הבריאות יכול לחזק ולהפיץ את זה.
שירה כסלו: לא צריך לסמוך רק על משרד החינוך אלא דווקא אפשר לעשות את החיבורים בין שניהם.
מיכל וונש: תודה רבה לשירה על המיקוד.
מיכל וונש: נבקש מהגורמים שנמצאים אתנו, גם ממשרד החינוך וגם ממשרד הבריאות, לתת את הדעת על כך עכשיו ואני אוסיף גם את משרד המשפטים, ונמצא אתנו שי סומך.
מיכל וונש: השאלה אם זה כבר בתקנות ואם לא, מה הוועדה הזו צריכה להוסיף בתקנות כפי שהן תאושרנה ביום-יומיים הקרובים במיוחד בנושא העישון.
מיכל וונש: אמנם המקומות אינם פתוחים, בתי הקפה והמסעדות , אבל יש את הנושא של הנרגילות והשאלה מה נמצא בתקנות הללו מבחינת העישון.
מיכל וונש: נמצא אתנו שי סומך ממשרד המשפטים?
מיכל וונש: לצערי לא נמצא.
מיכל וונש: נצטרך לפנות מטעם הוועדה כדי לברר ולוודא.
מיכל וונש: אני אבקש גם מחגי וגם משירה ומכל מי שיש לו תוספת למה חייב להיות בתקנות הללו עכשיו.
מיכל וונש: חגי קרא לפעול עכשיו ואני מאוד מתחברת לזה ואני חושבת שיש לנו את ההזדמנות הזאת לברר עם משרד המשפטים ולהוסיף את ההתייחסות המיידית לכך.
מיכל וונש: אני מבקשת כבר היום ממי שנמצא אתנו ויכול לתרום לנו בכך את עצתו, גם חגי, גם שירה וגם אחרים.
מיכל וונש: אני רוצה לפנות למשרד הבריאות ולמשרד החינוך כדי להבין מה קורה היום, כדי להבין את האינטראקציה ביניכם כפי ששירה קראה לה לשיתוף הפעולה הזאת.
מיכל וונש: נמצאת אתנו קרן רוט איטח ממשרד החינוך.
קרן רוט איטח: אני שמחה להיות כאן.
קרן רוט איטח: אני רוצה להתחיל דווקא עם הסרטון שהקרנתם ובאמת לומר שזה מאוד מצער אותי כל פעם מחדש לפגוש ילדים שמעשנים ומדווחים על גיל התחלת העישון.
קרן רוט איטח: זו חוויה מאוד לא נעימה ואני מתחברת לקריאה של אורי לוין.
קרן רוט איטח: זה התפקיד שלנו כחברה להגן על הילדים ועל בני הנוער מנזקי העישון.
קרן רוט איטח: אני רוצה לומר שמשרד החינוך עומד לשתף פעולה עם כל החברים שנמצאים כאן.
קרן רוט איטח: אנחנו עובדים עם משרד הבריאות וכרגע מחכים לראות מי יהיה המחליף של חיים גבע אתו עבדנו ממש בצמידות.
קרן רוט איטח: כאמור, אנחנו עובדים בצמידות עם משרד הבריאות ועם הרשות למלחמה בסמים.
מיכל וונש: אני אומר על כך שאני מוציאה מכתב דחוף כדי להבין מי מחליף את חיים גבע, כיצד ומתי כיוון שבאמת חסרונו מורגש.
קרן רוט איטח: לגמרי מורגש.
קרן רוט איטח: משרד החינוך לא עובד בוואקום והוא עובד בשיתופי פעולה עם כולם כי באמת זה מאבק של כולם ולא מאבק של משרד אחד זה או אחר.
קרן רוט איטח: כמו שאמרתי גם בעבר, הסיפור של העישון מבחינתנו הוא עוד התנהגות סיכון בני הנוער מאמצים כאיזשהו דפוס בעייתי בהתמודדות עם משברים, עם בעיות וגם כדרך להיות חלק מקבוצת השבים.
קרן רוט איטח: הנתונים ששירה הציגה בפנינו לפני כשבועיים שהראו את העלייה בשיעורי התחלות העישון, ההתנסות בעישון בקרב הילדים, באמת מדאיגים ואני חושבת שמלמדת אותנו משהו על המצב הרגשי שבני הנוער נמצאים בעת הזו.
קרן רוט איטח: יחד עם זאת אני חייבת לציין שהנתונים של המחקר של HBFC מראים ירידה מתמשכת בהתנסות בעישון בקרב בני נוער.
קרן רוט איטח: זאת אומרת, מקרוב ל-40 אחוזים דיווחים בסוף שנות ה-90 על בני נוער שהתנסו בעישון, היום אנחנו עומדים על 15 אחוזים.
קרן רוט איטח: זה עדיין אחוז גבוה ובעייתי אבל רק לתת את התמונה השלמה ולהראות שנמצאת כאן איזושהי מגמה.
קרן רוט איטח: אני חושבת שבני הנוער מכניסים את העישון בדברים אחרים.
מיכל וונש: אני רוצה לומר על זה משהו.
מיכל וונש: אז לא עשינו בזה כלום ואני חושבת שכחלק מההתייחסות שלנו חייבת להיות השוואה של כל המוצרים.
מיכל וונש: זה לא עניין של מחשבה אלא זה משהו שאנחנו יודעים.
מיכל וונש: בידע הקטן שצברתי עד כה אני יודעת שאכן את צודקת בהערכה כזאת אלא שזה לא באמת אמור לשמח אותנו.
קרן רוט איטח: לגמרי לא.
קרן רוט איטח: זה מאוד מדאיג אותי.
קרן רוט איטח: אני חושבת, ואני גם אמרתי, ואולי אמרתי את זה כבר כאן פעם, פגשתי הורים שאמרו לי שהם מעדיפים שהילדים שלהם יעשנו קנביס כי זה בריא לעומת הטבק.
מיכל וונש: זה בדיוק הדבר המדאיג כיוון שזה אומר שחברות הטבק זיהו בדיוק את הדרך להנגיש ולנצל את חוסר ההבנה וחוסר המודעות של הציבור וגם את חוסר תשומת הלב של המחוקק שלא השווה בין כלל מוצרי העישון ולא משנה באיזו דרך הם באים, מאידוי, עישון, נרגילה וכולי.
מיכל וונש: אני כן רוצה לשמוע, אם אני יכולה - אני חושבת שכבר שאלתי את השאלה הזאת את משרד החינוך – האם יש תוכניות דווקא לתקופה הזאת כיוון שבני הנוער נמצאים בחדריהם או בסלוניהם עם המחשב.
מיכל וונש: דווקא בתקופה הזאת אפשר להגביר מודעות ולהנגיש להם את המידע.
מיכל וונש: האם אנחנו מנצלים את זה כיאות במשרד החינוך?
מיכל וונש: גם כלפי ההורים של ילדים צעירים שגם הם פתאום נמצאים כולם ב-זום כי אפילו גני הילדים עובדים ב-זום.
קרן רוט איטח: אנחנו ניצלנו את הפלטפורמה בתקופה של הסגר ואנחנו הקלטנו שיעורים שעוסקים בנושא העישון, גם בעברית וגם בערבית, לכיתות ה'-ו' ולחטיבות הביניים כשהמטרה הייתה להנגיש מידע לילדים שנמצאים בבתים מול מסכים ובמסגרת שיעורי כישורי חיים ייחדנו מפגשים בנושא הזה.
קרן רוט איטח: ניצלנו את הפלטפורמה הזו כדי להנגיש מידע לילדים.
קרן רוט איטח: לאחר ששירה הסבה את תשומת לבנו לגבי שיעורי עישון נרגילה בקרב מתבגרים בעת הזו, אנחנו כרגע מכינים דף מידע שיופץ לצוותי חינוך ולילדים כדי להגביר את הידע ואת המודעות של הילדים לדבר הזה.
קרן רוט איטח: צריך לזכור שבסופו של דבר הנרגילה גורמת לכך שהם לא שומרים על כללי הריחוק החברתי, הם בלי מסכות ובוודאי בהעברה מפה לפה הם מגבירים את הסיכון להדבקה.
קרן רוט איטח: אנחנו באמת ננצל את המידע הזה ונייחד איגרת מידע שתכוון לבני הנוער ואיגרת שתכוון למבוגרים בניסיון להגביר את המודעות ואת ההבנה של הילדים הצעירים.
קרן רוט איטח: אני שוב רוצה לומר שצריך להבין שמערכת החינוך כרגע באתגר מאוד מאוד גדול לתת כוחות לילדים שצריכים להתמודד במציאות מאוד מאוד מורכבת.
קרן רוט איטח: אני רוצה לומר שילדים שנמצאים בערים אדומות ואתמול חוו חוויה וממשיכים לחוות חוויות של אזעקות, זאת מציאות לא שפויה, מציאות הזויה.
קרן רוט איטח: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו נותנים את המעטפת שנותנת באמת מענה לכל הצרכים ולכל הקשיים במצוקות שבני הנוער נמצאים בעת הזו וביניהם אנחנו נשים את הפוקוס על כל ההתנהגויות הממכרות, כולל סמים ואלכוהול שגם בהם ראינו עלייה בעת הזו, ובוודאי גם סיגריות לאור הנתונים האחרונים ששמתם לפתחנו.
קרן רוט איטח: אני רוצה להזכיר עוד דבר.
קרן רוט איטח: יש לנו תוכנית שנקראת תוכנית עו"סי, שמיועדת לילדים שכבר עושים התנסות בעישון סיגריות בין היתר או בכל התנהלות ממכרת אחרת.
קרן רוט איטח: אנחנו נערכים להמשיך לעשות עבודה באמצעים מקוונים.
קרן רוט איטח: זאת אומרת, אנחנו ניתן מענה גם ברמה של המניעה האוניברסלית וגם ברמה של מתן9 מענה לילדים שכבר נמצאים בהתנהגות התמכרותית זו או אחרת.
מיכל וונש: קודם כל, הוועדה תשמח לשמוע כאשר יצא הקמפיין הזה או ההנגשה של המידע הזה כדי שנדע גם לעקוב אחריו ואולי אם יש איזושהי דרך להנגיש אותו בצורה שבני הנוער יצרכו אותו, משהו שמגדיל את הסיכוי שבני הנוער יצרכו אותו כי זה חלק מהאתגרים.
קרן רוט איטח: את צודקת.
קרן רוט איטח: אנחנו חשבנו על סרטון.
קרן רוט איטח: אנחנו גם נעזר בבני נוער ונעזר במועצת התלמידים ונחשוב איך להנגיש את זה בצורה הכי ידידותית.
קרן רוט איטח: לקראת הקיץ עשינו סרטון שפונה לבני הנוער כדי לתת להם מידע לקראת היציאה לחופשה.
מיכל וונש: אני לא מבינה גדולה בדבר הזה אבל מתוך הסרטון, דווקא בני הנוער עושים את ההסברה הכי טובה לעצמם.
קרן רוט איטח: לגמרי.
מיכל וונש: מתוך כל מקום שאפשר לרתום אותם להשתתף בדבר הזה, אין מי שעושה את זה יותר טוב מבני הנוער.
מיכל וונש: הם צריכים להגיש את המידע לעצמם וכאן יש הזדמנות.
קרן רוט איטח: אני לגמרי מסכימה אתך.
קרן רוט איטח: אני רק אומר שיש לנו פלטפורמה של מנהיגות נוער משפיעים ובהחלט היא עוסקת בעבודה חינוכית יחד עם הצוותים החינוכיים כאשר התפיסה שבני נוער עוברים מסך הרבה יותר טוב בנושאים האלה, היא נר לרגלינו.
קרן רוט איטח: שנה טובה לכולם.
מיכל וונש: תודה קרן.
מיכל וונש: נמצאת אתנו גם סטייסי ממשרד הבריאות.
מיכל וונש: יש לך משהו להוסיף על מה שתמר אמרה מהפרספקטיבה של משרד הבריאות לגבי שיתוף הפעולה עם משרד החינוך בנושא הנגשת המידע?
מיכל וונש: אפילו עולה במוחי שאנחנו עושים עשרות אלפי בדיקות קורונה וזאת הזדמנות למפגש בין משרד הבריאות לבין מי שמגיעים לבדיקה כזאת, כולל בני נוער, כיוון שאנחנו יודעים מה רמת ההדבקה בבתי הספר כך שזאת מעין הזדמנות נוספת להנגיש דרך הפריזמה של הקורונה את הסיכונים הנלווים של העישון בין היתר להדבקה בקורונה אבל בכלל.
סטייסי שושן: שלום, בוקר טוב.
סטייסי שושן: ידוע שבאוכלוסיות של בריאות הנפש יש יותר אנשים שמעשנים, יחסית לאוכלוסייה הכללית.
מיכל וונש: אני לא בטוחה איך הגענו לבריאות הנפש.
מיכל וונש: אנחנו מדברים על בני נוער ועל הורים לילדים.
סטייסי שושן: כן.
סטייסי שושן: הבעיות של בריאות הנפש, ידוע שבדרך כלל זה מתחיל בגיל צעיר, אצל בני הנוער.
סטייסי שושן: הם כבר משתמשים בסמים ובאלכוהול ולכן הכי חשוב לעזור לבני הנוער.
מיכל וונש: אני כמובן מבינה את ההקשר לבריאות הנפש.
מיכל וונש: אנחנו עוסקים בכך רבות וגם עסקנו בכך בדיון אתמול, והקשר בין התמכרויות לבריאות הנפש בעיניי ברור, הוא חשוב והוא נר לרגליי.
מיכל וונש: ספציפית עכשיו, בעת הקורונה, האם משרד הבריאות נערך להנגיש לכלל ילדי וילדות ישראל את המידע שצריך, כולל ההזדמנות שבאמת נוצרת במפגש הזה אפילו בבדיקת הקורונה.
סטייסי שושן: יש מצוקה כללית להרבה אנשים ויש כלי שאני מביאה מארצות הברית להראות לכם, כלי שאנחנו רוצים לפתח כאן.
סטייסי שושן: זה כרטיס ובו אפשר לראות מתי מתחילים לעשן, אם זה יום, שבוע, חודש, שנה.
סטייסי שושן: כאן למטה רואים את המחיר של סיגריות.
סטייסי שושן: כמו שאנחנו יודעים בני נוער מאוד רגישים למחיר.
סטייסי שושן: כאשר משתמשים בטבלה, אפשר להזיז את הזמן שמעשנים מיום לכמה שנים וזו הנקודה האדומה.
סטייסי שושן: מי שמעשן קופסה – אם קופסת סיגריות עולה 30, אחרי שנה הם כבר משלמים יותר מ-10,000 שקלים רק עבור הסיגריות.
סטייסי שושן: כאשר מדברים עם בני נוער ומדברים על כסף, אנחנו מנסים לפתח כלי כזה בעברית ולתת לאנשים שעובדים במרכזים שלנו באשפוזיות.
מיכל וונש: נשמע כמו קמפיין מאוד חשוב.
מיכל וונש: אני כן מבקשת, אם תוכלי לחזור אל הוועדה עם תשובה בשאלה מאוד ספציפית לגבי ההכרח לשתף פעולה ביחד עם משרד החינוך להנגיש את המידע וניצול ההזדמנות של משרד הבריאות דווקא בתקופת הקורונה, האם הוא ממקסם וכיצד הוא ממקסם את היכולת הזאת, כיצד הוא מנגיש לבני הנוער את העובדה שלמשל נרגילה מעלה את הסיכון לחלות ולהידבק בקורונה ועישון של סיגריה אלקטרונית מעלה פי חמש את הסיכוי לחלות בקורונה.
מיכל וונש: זאת אומרת, ניצול ההזדמנות כפי שקראתי לה לצד משבר הקורונה אומר שאנחנו מנגישים להם את המידע דווקא בעת הזאת עם תחושת החירום אבל מידע שיכול לחולל שינוי ומהפך מחשבתי אצל בני הנוער גם לאורך זמן.
מיכל וונש: אני מאוד מבקשת לקבל על זה, על השאלה הממוקדת הזאת, תשובה.
מיכל וונש: אני לא יודעת אם תדעי לענות על כך – ונמצאים כאן כמה נציגים מקופות החולים – בנושא של טיפות החלב.
מיכל וונש: דיברנו קודם על החשיבות ועל היכולת לחשוף הורים, אימהות שמגיעות או אבות שמגיעים לטיפת חלב יחד עם התינוקות וההכרח להנגיש להם את המידע של מהי חשיפה, מה עולה כדי חשיפה וכיצד משרד הבריאות משתמש בהזדמנות שיש - גם עכשיו ובכלל - להנגיש את המידע הזה להורים.
מיכל וונש: אני מאוד אשמח לשמוע על כך תשובות ממשרד הבריאות.
מיכל וונש: אני מבקשת לקבל תשובות ממש בהקדם.
מיכל וונש: אנחנו יוצאים בקרוב לאיזושהי פגרה ואני מבקשת לקבל את התשובות הללו עד שבוע הבא, עת הוועדה עוד תהיה כאן לפני הפגרה וזאת כדי לעבד את הנתונים שיגיעו אלינו.
מיכל וונש: נמצאת אתנו פרופסור דיאן לוין משירותי בריאות כללית.
מיכל וונש: חשוב לי לשמוע מה עושות קופות החולים באתגר הזה וביכולת ובאינטראקציה שיש לכם עם כלל אזרחי מדינת ישראל, בטח עם בני ובנות הנוער ובטח עם הוריהם של קטינים כדי להנגיש את המידע הזה דווקא בעת הזו.
דיאן לוין: שלום.
דיאן לוין: בוקר טוב.
דיאן לוין: גם אני מברכת על הדיון.
דיאן לוין: אני יכולה לומר בכללית אנחנו משלבים את הנושא של הסכנה של חשיפה לעישון ומוצרי עישון ויש לנו חומר הדרכה שאנחנו מספקים להורים ולצעירים.
דיאן לוין: אנחנו רואים שתינוקות רכים, בכל הנושא של מוות בעריסה, אנחנו מציינים את הסכנה והסיכון שיש בנושא העישון.
מיכל וונש: איך המידע מגיע להורים?
מיכל וונש: ההורים צריכים לקחת אותו?
דיאן לוין: הורים שמגיעים לקבל טיפול, מעקבים, בדיקות וכולי, החומר מוגש להם בשפות שונות, בעברית, בערבית, ברוסית.
דיאן לוין: זה חומר שמופיע באתר האינטרנט של הכללית וגם בבתי החולים.
דיאן לוין: אנחנו משתדלים לשלב את זה בהדרכה של רופאים ואחיות, בהשתלמויות שלהם, ולהעלות את הנושא של סכנה.
מיכל וונש: שתי שאלות.
מיכל וונש: הראשונה, האם יש התייחסות ספציפית דווקא לעת הזו, להגברת המודעות דווקא בעת הזו היות ונמצאים יותר בבתים, היות ואנחנו יודעים מהי חשיפה ולא בהכרח יש הבנה טובה למהי חשיפה.
מיכל וונש: השאלה הנוספת שרציתי לשאול אותך היא האם המידע הזה מתייחס לכלל הגילים?
מיכל וונש: זאת אומרת, לחשיפה על ידי הורים ואחר כך גם להנגשת מידע לגבי בני נוער לאותם הורים.
מיכל וונש: זאת אומרת, לאורך זמן.
דיאן לוין: בתקופה הספציפית הזאת?
מיכל וונש: או לא.
מיכל וונש: זאת יותר שאלה כללית.
מיכל וונש: יש שאלה לגבי התקופה הספציפית הזאת ואולי אני אחלק את זה לשני חלקים.
מיכל וונש: האם אנחנו מעלים מודעות לגבי אתגרי התקופה הספציפית הזאת וסכנת התקופה הספציפית הזאת להורי הגילים השונים, מקטינים כאשר החשיפה בבתים גדלה, ועד בני נוער שנמצאים בבתי קפה נרגילה?
מיכל וונש: האם מנגישים להם את כל המידע הזה על כל המנעד שלו או זה משהו מאוד מאוד כללי על הסכנות של עישון?
דיאן לוין: קודם כל, אני חושבת שמשרד הבריאות צריך לענות ולומר איך הם הגיעו לכלל האוכלוסייה.
דיאן לוין: אנחנו כן מפיצים חומר הדרכה סביב המערכות וגם פיתחנו חומר הדרכה מיוחד סביב הנושא של קורונה על הסכנות שבעישון.
דיאן לוין: הגברנו את שירותי הפסקת עישון של הכללית והקמנו קו ייעוץ גמילה מעישון.
דיאן לוין: גם סדנאות דיגיטליות.
מיכל וונש: זה מגיע לחברי קופת חולים ב-SMS או באאוט ריצ' כזה?
דיאן לוין: כן.
דיאן לוין: באופן אזורי.
דיאן לוין: אנחנו מפיצים לבני 18 פלוס.
דיאן לוין: עוד אין לנו אישור לבני נוער מאחר שמדובר בהגנת המידע.
דיאן לוין: בני 18 פלוס, יש הפצה מאוד רחבה של מסרונים לקהל רחב, במיוחד למעשנים.
דיאן לוין: מזמינים אותם להשתתף בשירותי גמילה מעישון.
דיאן לוין: נושא של גמילה, זה דיון אחר ועכשיו הדיון ממוקד סביב הנושא של חשיפה למוצרי עישון בקרב בני נוער אבל כפי שאתם יודעים זה קשור.
דיאן לוין: סביב הנושא של עישון בתקופה הזו, אנחנו מאוד פעילים.
דיאן לוין: סביב הנושא של סכנות בכלל בתקופה הזאת.
דיאן לוין: לגבי בני נוער.
דיאן לוין: בני הנוער נגישים קצת פחות בתקופה הזאת ואם זה דורש קמפיין, אני מחזקת את כל מה שנאמר על ידי המשתתפים, כמה חשוב להגיע למדיה חברתית וכל הדרכים שיש לנו בתקשורת מגיעות לבני הנוער.
דיאן לוין: הם לא מגיעים למרפאות בתקופה הזו אבל אנחנו חייבים להגיע אליהם באמצעות קמפיינים ובאמצעות אמצעי תקשורת להמונים.
מיכל וונש: אני מאוד רוצה לשמוע את המשרד לחיזוק וקידום קהילתי.
מיכל וונש: נמצא אתנו חגי ברוש?
מיכל וונש: אנחנו מאוד רוצים לשמוע את עמוס האוזנר.
עמוס האוזנר: בוקר טוב.
עמוס האוזנר: קודם כל, להיבט הזה של עישון בני נוער יש היבטים משפטיים.
עמוס האוזנר: למשל, כאשר מתעורר ריב בין הורים לגבי החזקת ילדים, אחת הטענות שמעלה אחד ההורים היא שההורה השני מזיק לילד כשהוא מעשן לידו.
עמוס האוזנר: זה יכול להוות שיקול – כמובן לא שיקול בלעדי – בנושא החזקת הילדים.
עמוס האוזנר: אני הייתי רוצה להיכנס קצת לעומק, לנושא של עישון של הורה ליד הילד שלו.
מיכל וונש: בקצרה לעומק.
עמוס האוזנר: אנחנו מבדילים כאן בין העישון, העשן שיוצא לך מהסיגריה, לבין העשן שהמעשן מוציא מתוך הריאות שלו.
עמוס האוזנר: כאשר הוא מוציא את העשן הזה, הוא מוציא אותו יחד עם כל מה שיש לו בריאות.
עמוס האוזנר: זה יכול להיות נגיף הקורונה.
עמוס האוזנר: זאת אומר, הורה שמעשן ליד הילד שלו, כאילו ירק עליו.
עמוס האוזנר: הוא לא עושה את זה עם מסכה.
עמוס האוזנר: לכן ההיבט של העישון יד שנייה, הוא הרבה יותר חמור בתקופת הקורונה.
עמוס האוזנר: הנקודה השנייה שאני רוצה להעלות זה העשן שנספג באריגים, בדים, וילונות, ספות, מיטות, סדינים שנמצאים בחדר שאדם עישן בו.
עמוס האוזנר: אם נחשוב על זה, זה בדיוק אותו הדבר.
עמוס האוזנר: זה כאילו שאותו מעשן מבחינת הסביבה שלו ירק על המקום הזה כולל שחרור כל נגיפי הקורונה שיש לו בריאות שלו.
עמוס האוזנר: זאת אומרת, בתקופת הקורונה העישון ליד בנו הוא חמור הרבה יותר כי הוא מעלה ישירות את סכנת הקורונה.
מיכל וונש: אתה מחדד בצורה מאוד מאוד מדויקת את הנושא הזה שבעצם הגדרת החשיפה הכללית או לזמנים רגילים היא השתנתה בתקופת הקורונה.
מיכל וונש: החשיפה נושאת עמה גם את הסיכון הנוסף להדבקה בקורונה וגם את אלמנט החשיפה באופן כללי לנזקי העישון כפי שאני מבינה שאתה אומר כרגע.
עמוס האוזנר: הייתי רוצה בבקשה להוסיף עוד שני דברים.
עמוס האוזנר: הנושא של העישון שחודר לבתיהם של הילדים ונכפה עליהם על ידי שכניהם.
עמוס האוזנר: אני יודע שאתם מתכוננים לעשות ישיבה מיוחדת בנושא הזה.
מיכל וונש: אנחנו נקיים על כך דיון.
עמוס האוזנר: זה נושא של הגנת הסביבה והייתי מציע לזמן לדיון הזה את השרה להגנת הסביבה מכיוון ששם לא צריך בכלל להעביר חקיקה.
עמוס האוזנר: זה הדבר הכי פשוט לעשות.
מיכל וונש: אנחנו נזמן על כך דיון נפרד.
עמוס האוזנר: לגבי ההתמכרויות של בני הנוער.
עמוס האוזנר: אני הייתי רוצה לחזור ולהדגיש שההתמכרות הזאת יכולה להימנע אם ניקח לנו את הסמכות שלקח לעצמו ה-FDA לקבוע את כמות הניקוטין, החומר הממכר בסיגריות.
עמוס האוזנר: לגבי הסיגריות האלקטרוניות, לקחו את הסמכות הזאת בהתחלה בכלל בתקנות.
עמוס האוזנר: אני יודע שהיום קשה להעביר חקיקה.
עמוס האוזנר: אני מכיר את ההסכמים הקואליציוניים ואני יודע שוועדת השרים לחקיקה לא ממש מתכנסת אבל אלה הדברים שאפשר להעביר בלי חקיקה.
עמוס האוזנר: לכן אני מציע להתמקד בהם.
עמוס האוזנר: צריך להתמקד בהרכב הסיגריות ובזה אנחנו בכלל לא מטפלים.