GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איריס נהרי: משפט אחרון לגבי התקציב, תעריף, תשלום מנהל והכל – העברתי לך אז, גדעון, את התעריף ואנחנו היינו בוועדת תעריפים – המנהל, ודיברנו על זה - - - מנהל זה רוחבי במשרד.
איריס נהרי: זה לא רק בשירות, שחשוב להגיד.
איריס נהרי: הוא אומר שזה לא ריאלי אבל זה רוחבי במשרד, חשוב להדגיש.
איריס נהרי: וגם בתעריף של הקהילות נעשתה הרבה מאוד עבודה גם על תעריף של תחלואה כפולה.
איריס נהרי: יש עוד הרבה מה לעשות אבל להגיד ש-30 שנה לא השתנה כלום זה לא בדיוק ככה.
איריס נהרי: ועם זאת - -
עומרי פריש: השתנו ובצדק הדרישות שלכם - -
תמר זנדברג: אני עוצרת את כולכם ואני רוצה לעבור למשרד האוצר.
תמר זנדברג: כי עם כל הכבוד לכולנו - -
עומרי פריש: רק הערה לפני שהוא מתחיל על זה.
עומרי פריש: באוזן הלא מוזיקלית שלי, ואני לא מוזיקאי, אם אנחנו מצליחים לממש 85% מהזכאים ואני שומע מפה שאולי 5% לא יוכרו כזכאים, אם הם יצטרכו להעביר את כל הכסף לשם הם יצטרכו להעביר 100%.
עומרי פריש: במצב הקיים הם צריכים לשלם רק 80%, עכשיו בואו נראה איך - - - משכנעים אותם להעביר 100%.
עומרי פריש: שם כנראה - -
אפרת פורת: החלופה הראשונה באמת היא זו שהוצעה.
אפרת פורת: החלופה השנייה היא הטובה בעינינו, לדעתנו מיטיבה עם המטופל וגם עם המשפחה שלו.
אפרת פורת: למה הכוונה?
אפרת פורת: במקום שהכספים יועברו דרך האוצר לביטוח לאומי ולמטופל ולקהילות, מהאוצר ישר לרווחה - -
תמר זנדברג: אה, בסדר, כן, זה מה שנאמר פה.
אפרת פורת: אבל אם נשארת לנו משפחה, נשארת בת הזוג.
אפרת פורת: הרי היום במצב הזה היא צריכה לשלם 600 שקלים, וגם ככה הקצבה שלנו לזוג עם שני ילדים היא 2800 שקלים.
אפרת פורת: מזה היא צריכה עוד לתת 600 שקלים, לא נשאר לה.
אפרת פורת: הרי הסכומים שלנו, זה בדיון אחר, עלובים ביותר.
אפרת פורת: מה שאנחנו מציעים זה שאנחנו נקדם תיקון תקנה שנראה באישה הזאת כמו אשת אסיר כי הוא נמצא בעצם במאסר.
אפרת פורת: נשלם לה כחד הורית, הורה עצמאי – נשלם קצת יותר, זה לא עלויות גבוהות, אנחנו לא צופים - -
תמר זנדברג: כמה אתם מעריכים בזה?
אפרת פורת: רק ב-20% מהמקרים יש בני זוג.
תמר זנדברג: כמה כסף?
תמר זנדברג: כמה אתם מעריכים את התיקון הזה?
אפרת פורת: אפשר לעשות - -
תמר זנדברג: זה משהו שאתם תוכלו מהמשאבים הקיימים של ביטוח לאומי אם - -
שרית דמרי: לא, זה תקציב - - - גמלת הבטחת הכנסה היא תקציב - -
תמר זנדברג: אוקיי, יפה, אז נעבור אם כך לאוצר.
אפרת פורת: עוד נקודה אחת אחרונה שאני רוצה להגיד – צריך לעשות איזשהו מחקר ולראות מה אחוז האנשים שמסיימים קהילה טיפולית שחוזרים בסופו של דבר להבטחת הכנסה וחוזרים לרחוב.
אפרת פורת: ולראות בהשוואה לתכניות שיקומיות אחרות שבעצם הם חוסכים המון המון למדינה - -
תמר זנדברג: איזה תכניות שיקומיות?
תמר זנדברג: יחסית לכלא נניח?
אפרת פורת: יחסית למרכזי יום.
אפרת פורת: אני רואה את האנשים שמגיעים לקהילה טיפולית שבסופו של דבר מסיימים את הקהילה ברובם לא חוזרים למערכת שלנו.
אפרת פורת: בסופו של דבר הם הופכים לאנשים נורמטיביים.
אפרת פורת: הקהילה הזאת - - - מצליחה לעשות את השיקום, צריך לעודד את זה ולעשות משהו טוב.
תמר זנדברג: נעבור רגע לאוצר כי כל מה שנאמר פה עד עכשיו זה נחמד מאוד, באיזה מודל נשלם, אם יהיה מיצוי של 85% או 100% ומאיפה יבוא הכסף, והאם נסיע את המטופל לסניף של ביטוח לאומי או לא נסיע ואם הוא יברח עם הכסף או לא.
תמר זנדברג: אבל בסוף, בסוף, בסוף עומד כאן חוסר תקציבי מאוד מאוד משמעותי שנשמע מכל מקום – ממשרד הרווחה ועד הקהילות, שפשוט מאוד חסר.
תמר זנדברג: ואז שחסר אז את המעט שיש חושבים איך לחלק ואיך לגבות ואיך למצות, שזה גם מאוד מאוד חשוב.
תמר זנדברג: אבל עלה כאן בצד הטיפול, שהוא מאוד אינטנסיבי והוא גם מאוד יקר כי הוא 24 שעות ושמענו עכשיו לא מהמעידים עצמם, אלא ביטוח לאומי העיד עליהם שהם רואים את האפקטיביות.
תמר זנדברג: אז איך אתם רואים את זה, מה השיחה עם משרד הרווחה בנושא והאם אתם משתתפים באיזשהו - - -
נתנאל אשרי: בוקר טוב, אני רפרנט רווחה במשרד האוצר.
נתנאל אשרי: דבר ראשון אולי נגיד תודה לגדעון, באמת מחקר מדהים, מקצועי.
נתנאל אשרי: וגם תודה לכל מי שמתעסק בעשייה החשובה הזאת.
נתנאל אשרי: נתחיל מלדבר על התקנה המכסתית, אני עובר על הנקודות שביקשתם לברר איתנו במהלך הדיון.
נתנאל אשרי: המשמעות של התקנה המכסתית היא שאנחנו, האוצר, מתחייב מול משרד הרווחה, לממן את כמות המטופלים שמופיעים במכסת התקנה ללא קשר לתזרים המזומנים.
נתנאל אשרי: כלומר, גם אם התזרים חסר במהלך השנה וגם אם הוא יותר משרד הרווחה יודע שהכסף הזה מגיע בסוף השנה – החשב משלם.
נתנאל אשרי: את ההתאמות בין הביצוע לבין התקציב המאושר אנחנו עושים בסוף השנה.
נתנאל אשרי: ולכן באמת רואים אחוזי ביצוע מאוד מאוד גבוהים כי זו התאמה רטרואקטיבית של התקציב, אבל התזרים מגיע לפי כמות המטופלים מובטח.
נתנאל אשרי: זה דבר אחד.
נתנאל אשרי: התעריפים של הקהילות הטיפוליות – אז דבר ראשון חשוב להגיד, גם גדעון עבד על זה וזה באמת נראה לעין, התעריפים בכל משרד הרווחה מורכבים לא מסכומי כסף אלא מבעלי תפקידים.
נתנאל אשרי: כאשר המשכורת או הכסף שניתן בגין כל בעל תפקיד או רוחבי לרוחב כל המשרד.
נתנאל אשרי: אם מוגדר לי פסיכיאטר למשל, בכל המוסדות שיש בהם מיקור חוץ במשרד הרווחה התמחור של פסיכיאטר יהיה זהה, ולכן התעריפים מורכבים מהרכב כוח האדם שיש בתוך הדבר הזה.
נתנאל אשרי: אותו דבר למנהל.
נתנאל אשרי: הסיפור הזה הוא רוחבי לרוחב כל השירותים שקונה משרד הרווחה – בין אם פנימיות, בין אם קהילות טיפוליות, בכל התעריפים.
נתנאל אשרי: את הטענה הספציפית על תעריפי הניהול אני לא מכיר, אבל אני יודע לומר שהתמחור של התעריפים האלה פר עובד הוא תמחור ממוצע.
נתנאל אשרי: למשל לעובד סוציאלי יש שני מודלים, אבל שניהם לוקחים בחשבון 17 שנות וותק, תעסיק העמותה עובד סוציאלי בפחות שנות וותק – יתפנה לה תקציב מהתעריף של העובד הסוציאלי לכסות עלויות שחסרות לה בתעריפים אחרים.
נתנאל אשרי: אז התעריף הזה הוא ממוצע.
נתנאל אשרי: אם יש צורך בהגדלת תעריפים, הדבר יכול לעלות לוועדת תעריפים כמו שהוא עולה באמת - -
תמר זנדברג: בתוך התעריף הזה הוזכר כאן שיש מרכיבי שכר שלא נלקחים בחשבון כמו נסיעות, קרן השתלמות, דברים כאלה.
אבי ריכטר: בעלות מעביד.
תמר זנדברג: בעלות המעביד, כמובן.
תמר זנדברג: בסוף מה שהעמותה משלמת זה את עלות המעביד, לא את השכר נטו.
נתנאל אשרי: אז כמו שאמרתי, העלויות שכר מורכבות לפי מודל של משרד הרווחה שלוקח בחשבון את עלות המעסיק הממוצעת הנורמטיבית לפי פרמטרים שמשרד הרווחה יודע להרכיב מאיך שהוא מבין את - -
תמר זנדברג: כלומר, לטענתך משרד הרווחה לא שקלל פנימה חלק מעלויות המעביד?
נתנאל אשרי: אני לא מכיר את עלויות המעביד כמו שהם מציגים אותן.
תמר זנדברג: עלות מעביד – קרן השתלמות ונסיעות זה חלק מעלות מעביד לכל מעביד לכל תפקיד.
נתנאל אשרי: התעריף הזה למשל לפסיכיאטר - -
תמר זנדברג: כמו שנאמר פה, אפילו לפי צו הרחבה כבר עובדי קבלן קיבלו קרן השתלמות.
נתנאל אשרי: התעריף לפסיכיאטר, למשל, הוא לא מפורק לרכיביו – תעריף לעובדת סוציאלית בדרג הגבוה 13,200, הוא לא מפורק לרכיביו.
נתנאל אשרי: זה התעריף - -
תמר זנדברג: 13,200 למה?
נתנאל אשרי: לעובדת סוציאלית.
תמר זנדברג: זה עלות מעביד?
נתנאל אשרי: נכון.
תמר זנדברג: מה, זה שכר ברוטו של - -
עומרי פריש: יש לכם שכר בסיס ועל זה אתם עושים 35% עלות מעביד ונותנים לנו את הסכום.
עומרי פריש: ב-35% לא כלול נסיעות, קרן השתלמות, דמי הבראה בקיץ ועוד ועוד.
עומרי פריש: אתה יודע שלא.
מירה כהן: דרך אגב, יש גם הרבה תפקידים שאנחנו נדרשים שבכלל לא כתובים ולא מתוקצבים בכלל כמו רכז קבלה, רכז טיפול - -
אבי ריכטר: ליווי לאשפוזים.
מירה כהן: - - שמחייבים אותנו והם לא מתוקצבים בכלל - - -
תמר זנדברג: מה, איריס?
נתנאל אשרי: הגורם המקצועי יגיד.
איריס נהרי: זה בתוך המכרז, נכון, אבל זה לא בדיוק נכון להגיד שזה לא מתוקצב.
איריס נהרי: אם את לוקחת את הסל שירותים שלך ואת ה- - - מתוך שלושה עו"סים שמתוקצבים לך את יכולה לקחת רכז קבלה.
איריס נהרי: זה לא בדיוק שזה לא מתוקצב.
איריס נהרי: נשב על זה ונראה.
עומרי פריש: לנציג האוצר – תבוא אליך מחר איריס ותגיד ישבתי עם המנכ"לים ואכן חסר 12 מיליון, אתה מחר מעביר לה 12 מיליון?
עומרי פריש: ככה זה עובד?
עומרי פריש: שנבין.
קריאה: מה פתאום.
נתנאל אשרי: אני אסביר איך זה עובד.
עומרי פריש: אז אל תפילו את זה עליה.
נתנאל אשרי: לא, חד משמעית לא.
נתנאל אשרי: מביאים מודל לוועדת תעריפים, המודל הזה צריך לקבל אישור מכל הנציגים בוועדת תעריפים: נציג שלטון מקומי, נציג אוצר ונציגי המשרד.
נתנאל אשרי: הכסף של השדרוגים האלה בתעריפים ניתן מבסיס התקציב והמשרד מתעדף אותו.
נתנאל אשרי: משרד הרווחה מקבל ב-10 שנים האחרונות כמעט חצי מיליארד שקל כל שנה תוספת תקציבית לבסיס התקציב.
נתנאל אשרי: את הכסף הזה משרד הרווחה מתעדף – אם הוא פותח עוד פנימיות למוגבלים שכלית-התפתחותית, אם הוא פותח עוד שירותי קהילה לטיפול באלימות במשפחה - -
תמר זנדברג: תראה, שוב, בהרבה ועדות פה בכנסת ואתה אצלנו דווקא לא הרבה, אבל העניין הזה שנציג האוצר אומר המשרד מקבל ועושה עם זה מה שהוא רוצה והמשרד אומר אני צריך להתחלק על 1000 ואין לי מספיק לשום דבר, זה אנחנו מכירים.
תמר זנדברג: יש לנו פה נושא מאוד מאוד קונקרטי והוא התעריף עבור מטופל בקהילה הטיפולית.
תמר זנדברג: שמענו כאן באמת סקירה רחבה, שאתה רפרנט רווחה אז בטח כחלק מעבודתך קצת מכיר, יש לך הרבה דברים, אז אולי לא הכל אתה מכיר מאוד מאוד לעומק.
תמר זנדברג: הוועדה הזו מאוד מאוד מתעמקת בנושא של הקהילות הטיפוליות והטיפול בהתמכרויות באופן כללי.
תמר זנדברג: יש לנו כאן בעיה ברורה שעלתה אקרוס דה בורד מכל הדוברים: מהשטח, מהמחקר, ממשרד הרווחה, מביטוח לאומי, מכל מקום – והיא שקיים חוסר תקציבי, פשוט התעריף מתוקצב בחסר.
תמר זנדברג: בגלל שחלה שחיקה עם השנים, בגלל שהשתכללו הצרכים, בגלל המון המון סיבות, זה לא דבר שזר לנו.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה כיצד אפשר לעשות עבודה משולבת, וכמובן שמשרד הרווחה זה הגורם המקצועי המוביל.
תמר זנדברג: והנה אתה רואה שכבר נעשתה עבודה מקדימה כי ממש לפני חודש הייתה פגישה עם מנכ"ל משרד הרווחה ביחד עם כל המנהלים של הקהילות הטיפוליות.
תמר זנדברג: יש כאן איזושהי דרישה רוחבית שאומרת אנחנו מתוקצבים בחסר.
תמר זנדברג: אז איך מבחינתך אפשר להעביר את המסר קצת יותר למעלה כדי להעביר את הדרישה הזאת שכבר הובאה בפני מנכ"ל משרד הרווחה אל האוצר.
תמר זנדברג: כי בסוף יגיד משרד הרווחה, כמו שאומר כל משרד ממשלתי: מצוין, אבל אין לי כסף.
תמר זנדברג: איך אפשר להרחיב את השולחן הזה עם האוצר, משרד הרווחה והקהילות הטיפוליות – לשמוע את הצרכים ולראות איך אפשר להיענות להן לקראת התקציב הנוכחי או הבא.
נתנאל אשרי: דבר ראשון אולי באמת זו הזדמנות גם להגיד שהענייניות של הדיון פה מרעננת.
נתנאל אשרי: והדבר השני – התשובה שלי קודם היא לא הייתה תשובה גנרית בכלל.
נתנאל אשרי: הסיפור של איך פותרים את הבעיה הזאת - -
תמר זנדברג: לא, היא הייתה תשובה שמסבירה לנו מה קיים.
תמר זנדברג: אנחנו עכשיו איך מוסיפים?
נתנאל אשרי: היא בדרך המאוד סטנדרטית שבה זה נעשה אקרוס דה בורד לרוחב כל המשרד.
נתנאל אשרי: יש בעיה, יש חוסר בתעריף, יש גידולים ריאלים שצריכים לקרות בתעריף.
נתנאל אשרי: המשרד יודע להעלות את זה לוועדת תעריפים ולדון בנושא הזה שם.
נתנאל אשרי: הוא גם מקבל כסף בבסיס התקציב לטובת שדרוג תעריפים בכל שנה ושנה.
נתנאל אשרי: זה לא כסף תוספתי שצריך להגיע מהאוצר בכלל כי הכסף הזה כבר קיים שם.
נתנאל אשרי: ברגע שזה יעלה לדיון זה ידון בוועדת תעריפים של המשרד, הגורמים שאחראים על זה ובכללם גם משרד האוצר יגידו כן, המשרד יוכל לתעדף את הנושא הזה בתוך התקציבים שלו.
תמר זנדברג: בסדר, זה שהוא יוכל לתעדף בתוך התקציבים זה אנחנו יודעים.
תמר זנדברג: משרד הרווחה יש לו מיליון דברים - -
נתנאל אשרי: משרד האוצר לא יחליט עבור משרד הרווחה מה לתעדף.
תמר זנדברג: הכל בסדר, אבל יש כאן חוסר בתחום הזה של שירות ההתמכרויות.
תמר זנדברג: יש פה חוסר, זה ברור.
תמר זנדברג: איריס, הייתה פה פגישה של מנכ"ל המשרד עם כלל ה- - - אני מניחה שהמנכ"ל שמע, קיבל את הנייר.
תמר זנדברג: עבר חודש, מה עכשיו מבחינת - -
איריס נהרי: אנחנו גם הגשנו בקשה להגדלת תקציב וגם - -
איריס נהרי: גם, כמו שנתנאל מדבר, אנחנו בונים, אם - - - תקציב, אני יושבת עם התקציבאית ומנהל השירות, מתחילים לבנות, מגיעים לוועדת תעריפים, מקבלים אישור, כך מגדילים את התקציבים.
איריס נהרי: גם המנכ"ל דיבר על זה וגם אנחנו כן תהינו לגבי הבטחת הכנסה אם יש כן חדש לגבי החלטה - -
נתנאל אשרי: פה כן הדברים מתנהלים בשיתוף פעולה.
נתנאל אשרי: לא שאלת אותי עדיין על הנושא הזה.
נתנאל אשרי: הסיפור הוא כזה – יש את הסיפור של הבטחת הכנסה, לצאת, לקבל, כל מה שעלה פה בוועדה, באמת הנושא נידון בשיתוף פעולה דיי ראוי לציון בין ביטוח לאומי, משרד הרווחה ומשרד האוצר.
נתנאל אשרי: באמת הסוגיות שעלו בפגישה שהתקיימה במארס עדיין עומדות על השולחן.
נתנאל אשרי: העניין הוא כזה – אנחנו מחפשים שתהיה מדיניות אחידה לרוחב כל הקצבאות וכל הסוגים.
נתנאל אשרי: כרגע בהבטחת הכנסה יש לנו התנגשות בין עולם הנשים במקלטים לנשים מוכות לבין העולם הזה של מקבלי טיפול להתמכרויות.
נתנאל אשרי: ברגע שיחליטו ביחד משרד הרווחה והביטוח הלאומי על מדיניות רוחבית בשני הדברים האלה ולא ניצור תתי סעיף וסעיף לכל אחד מהשירותים, אנחנו בסך הכל און בורד, בין אם זה ב-80/20 ובין אם זה בדרך אחרת.
נתנאל אשרי: חשוב להגיד איך עובד הדיל הזה של ה-80/20 – בעולם של קצבאות נכות, למשל מוגבלים שכלית-התפתחותית, הם ממלאים את כל טפסי הזכאות ומשרד הרווחה מקבל ישירות מהמוסד לביטוח לאומי את ה-80% של הקצבה שלהם שמגיע למשרד הרווחה.
נתנאל אשרי: הכסף הזה מחולק.
נתנאל אשרי: 50% מתוך ה-100% הולך למוסד עצמו ו-30% הולך לקרן 30%.
נתנאל אשרי: מה זה הקרן הזאת?
נתנאל אשרי: זו קרן שלא נכנסת לבסיס התעריף של העמותות אלא קרן שממומנות ממנה פעילויות רווחה ותרבות תוספתיות לאנשים שנמצאים במוסד.
נתנאל אשרי: כלומר, למימון השוטף המוסדות רואים 50% מהקצבה.
נתנאל אשרי: אז תגידו אתם אם זה ההסדר שמועדף עליכם.
עומרי פריש: המפגש הראשון של האוצר, הרווחה, ביטוח לאומי והקהילות על הסוגיה הזאת, הראשון היה לפני שלוש שנים.
עומרי פריש: מאז אנחנו אחרי כחצי שנה נפגשים.
עומרי פריש: אני שואל, פרקטית, אחרי שלוש שנים, איך אפשר לקדם את זה?
נתנאל אשרי: מבחינתי, ברגע שביטוח לאומי ומשרד הרווחה יחליטו על מדיניות רוחבית ביחד, גם דיברתי על זה בזמנו עם דבורה באדר, מנהלת אגף להבטחת הכנסה, אנחנו נשב שוב וברגע שיש מדיניות אחידה אנחנו נדון בה.
נתנאל אשרי: בסך הכל - -
תמר זנדברג: רגע, מה זאת אומרת מדיניות אחידה?
תמר זנדברג: כרגע אין מדיניות אחידה כי - -
אבי ריכטר: זה השירות היחיד שיש לו - -
נתנאל אשרי: נשים במקלטים לנשים מוכות מקבלות את הכסף מהבטחת הכנסה כרגיל.
נתנאל אשרי: אם ניצור הבחנה בין שוהים במוסדות שונים כשאחד ביטוח לאומי משלם להם והשני הביטוח הלאומי משלם - -
תמר זנדברג: אבל כבר היום יש הבחנה.
נתנאל אשרי: נכון, אבל זה לא בהבטחת הכנסה.
נתנאל אשרי: זה בנכות וזקנה.
נתנאל אשרי: אין את העולם הזה בהבטחת הכנסה.
אפרת פורת: כן, כרגע - - - הקצבת 80/20 מצריך אצלנו תיקון חקיקה כי אין את זה.
תמר זנדברג: בסדר, אז קדימה, אבל מה הבעיה?
אפרת פורת: זו הייתה האופציה הפחות מועדפת.
תמר זנדברג: ה-80/20 הייתה פחות מועדפת?
נתנאל אשרי: התיקון חקיקה הזה ישפיע גם על נשים במקלטים לנשים מוכות.
נתנאל אשרי: יש פה בעיה, התנגשות - -
תמר זנדברג: למה זו בעיה?
נתנאל אשרי: כי אם במקלטים לנשים מוכות הנשים לא יקבלו את הכסף שלהן זה ישפיע - -
תמר זנדברג: למה שלא יקבלו?
נתנאל אשרי: אם אנחנו נעביר את הכסף ישירות למוסד גם שם.
נתנאל אשרי: הבטחת הכנסה כרגע אין הסדר כזה של ה-80%.
נתנאל אשרי: אם ניצור אותו בעולם הבטחת ההכנסה הוא יחול גם על מקלטים לנשים מוכות שזה המקום הרלוונטי שבו מדברים.
נתנאל אשרי: וכדי לא לעשות את זה נצטרך לעשות צ'רי פיקינג בחקיקה.
נתנאל אשרי: זאת לא דרך עבודה שאנחנו רוצים ש- -
אבי ריכטר: ל-80/20 עדיין יש זכאות של המטופל נכון?
קריאה: בדיוק ה-20%.
אבי ריכטר: זה פתרון רע מאוד.
אבי ריכטר: אנחנו רוצים להפסיק עם הזכאות של המטופל.
שרית דמרי: לגבי נשים במקלט בנינו מודל קצת שונה.
שרית דמרי: שם במקלט הנשים היו זכאיות לדמי כיס מסוימים מהמקלט.
שרית דמרי: כפי שהסביר גדעון יש לנו הוראה בחוק הבטחת הכנסה שאומרת שאם כל המימון של המבוטח על חשבון המדינה אין זכאות בכלל להבטחת הכנסה וככה היה במשך שנים שנשים במקלט בכלל לא היו זכאיות להבטחת הכנסה.
שרית דמרי: כדי לאפשר לנשים האלה להיות זכאיות מה שקבענו שהנשים האלה לא יהיו זכאיות לדמי כיס אלא יהיו זכאיות לגמלת הבטחת הכנסה ונראה בכך שהן לא זכאיות לדמי כיס ככאלה שלא כל תחזוקתן היא על חשבון המדינה.
שרית דמרי: עשינו מודל ייחודי לנשים במקלט כדי לאפשר להן לקבל את הגמלת הבטחת הכנסה.
שרית דמרי: הבנו גם שנשים נשארות במקלט בין חודש לשלושה חודשים בממוצע.
שרית דמרי: זו תקופה הרבה יותר קצרה מאשר בקהילות השיקומיות.
עומרי פריש: מתי קרה המהלך הזה שאת - -
שרית דמרי: זה משהו שמדובר בערך מ-2016, 2017, זה איזשהו מהלך - -
עומרי פריש: איך מתקדמים?
עומרי פריש: זה שנתיים - -
שרית דמרי: זה נשים במקלט.
שרית דמרי: לגבי קהילות שיקומיות חשבנו שהמודל העדיף זה שאנשים לא יהיו אצלנו במערכת בכלל אלא שהתקציב שלנו שנותן להם גמלת הבטחת הכנסה יועבר למשרד הרווחה ואנחנו נמצא איזשהו פתרון בתקנות שלנו לבני הזוג שנשארים בחוץ.
שרית דמרי: חישוב מאוד מהיר מדבר על פער של בערך מיליון וחצי שקל בשנה של המשמעות התקציבית הנוספת כדי לתת לנשים האלה גמלת הבטחת הכנסה כחד הוריות שזה גמלה קצת יותר טובה ויותר גבוהה.
שרית דמרי: זה - -
איריס נהרי: אבל איך אפשר לגשר שמצד אחד יש אמירה פה שאי אפשר כי נשים מוכות זה ככה ומצד שני אתם אומרים - -
אפרת פורת: כי ה-80/20 לפי מה שנתנאל אומר, אם נמצא פתרון אצלנו בקהילות הטיפוליות 80/20 אז נצטרך את אותו דבר - -
שרית דמרי: נצטרך להחיל את זה גם לנשים במקלט.
אפרת פורת: אז אנחנו לא רוצים את ה-80/20, אנחנו מעדיפים את האופציה השנייה.
קריאה: גם אנחנו לא רוצים.
אפרת פורת: גם אתם מעדיפים.
עומרי פריש: אז איך מתקדמים?
תמר זנדברג: כמה מהאנשים שמגיעים אליכם לקהילות הם אנשים שהיו זכאים לקצבת הבטחת הכנסה גם קודם?
מירה כהן: הם לא היו מנצלים את זה, הם היו עסוקים - - - רק אם הם היו נשואים אז האישה לרוב - -
קריאה: יכול להיות שהאישה הייתה - -
אבי ריכטר: אנחנו גם גובים על הזכאות.
אבי ריכטר: אם הם לא היו אצלנו הם לא היו מטפלים בזה.
מירה כהן: הרבה פעמים האישה מרוויחה מזה גם כן בגלל שסוף סוף הגשנו את כל הדברים ואז גם היא זכאית.
איריס נהרי: מבחינתי חייב להיות פתרון פה.
איריס נהרי: אני חושבת שזה מהותי מאוד העניין של הגמלת הבטחת הכנסה.
איריס נהרי: אנחנו מדברים על התעריף והגדלת תקציב והכל, ואנחנו נפעל ונעבוד, אבל פה יש פה משהו שנמשך כבר שלוש שנים לפחות של ההבטחת הכנסה - -
תמר זנדברג: אבל שנייה רגע.
תמר זנדברג: בואו נעשה סבב של רווחה, אוצר, ביטוח לאומי לשתי הסוגיות האלה.
תמר זנדברג: אני חייבת להגיד שגם ההתרשמות שלי ממך, איריס, לנושא של התעריפים – את אומרת נפעל ונעבוד, כאילו, טוב, כאילו השלמת עם זה שנפעל ונעבוד אבל זה לא יקרה.
תמר זנדברג: זה סומן כאן כבעיה מהותית מעבר לנושא - -
איריס נהרי: אני עובדת על הבעיה המהותית הזאת כל הזמן ואני חושבת שהיא מהותית ועושים.
תמר זנדברג: מה זה עושים?
איריס נהרי: אנחנו מבקשים הרחבה של תקציבים.
איריס נהרי: קיבלנו - -
תמר זנדברג: מתי ביקשתם פעם אחרונה, בכמה, מה הדרישה הבאה, האם התעריף מעודכן לעלות העסקה העדכנית, לצרכים הטיפוליים העדכניים, מתי, בכמה, מתי הועברה לאחרונה דרישה לאוצר ומתי מועברת דרישה נוספת, איך זה פוגש - - זאת אומרת, יש לי פה איזה הרגשה של ביזנס אס יוז'ואל וזה לא מה שעלה פה בהתחלה.
איריס נהרי: אני אומרת קודם כל שזה לא ביזנס אס יוז'ואל ואנחנו עובדים על זה ואנחנו אומרים שהתעריף נמוך וכותבים מכתבים ועובדים מול התקציבאים ועובדים מול החשבות והאוצר.
איריס נהרי: לפני שלוש שנים קיבלנו תקציב - -
תמר זנדברג: איריס, מתי פעם אחרונה העברתם - -
איריס נהרי: עכשיו בשנת התקציב - -
תמר זנדברג: עדכנתם את עלות השכר לעלות השכר - - -
איריס נהרי: מה זה עדכנו?
איריס נהרי: יש דברים שהם רוחביים כמו שהם - - - של המשרד, שזה לא משהו שאני יכולה לעשות.
תמר זנדברג: רגע, מה זאת אומרת, נסיעות וקרן השתלמות זה אין רוחבי במשרד?
איריס נהרי: זה עניין של משהו שרוחבי של כל משרד הרווחה.
איריס נהרי: כשאני - -
תמר זנדברג: משרד הרווחה באופן רוחבי לא לוקח בחשבון עלויות נסיעות וקרן השתלמות.
איריס נהרי: כן.
תמר זנדברג: אז זה לא מספיק.
עומרי פריש: שישנו כל השנה בקהילה, מה הבעיה.
תמר זנדברג: לא, היא אומרת שכן לוקחים.
איריס נהרי: אני אומרת שזה משהו רוחבי של לדבר עם נתנאל, לדבר עם החשבות, לא לפנות אליי כי כשאני באה אז אומרים לי רגע, זה משהו רוחבי, התעריפים של מנהל, של כל מה שנתנאל פה ציין, זה רוחבי של משרד הרווחה.
איריס נהרי: כל התעריפים האלה של משרד הרווחה.
תמר זנדברג: אין בעיה, אבל משרד הרווחה ברוחבי - -
נתנאל אשרי: אני אעזור לאיריס – הדרך שלה להגדיל תעריף היא בעצם להגדיל את התשומות.
נתנאל אשרי: היא לא יכולה להתעסק בתקציב פר תשומה שנמצא בתוך המודל.
נתנאל אשרי: הדרך לשנות את התשומות - -
אבי ריכטר: להגדיל כוח אדם.
איריס נהרי: כמו שעשינו למשל עם המדריכים עם ה-5 מיליון, זו הדרך להגדיר תקציב.
אבי ריכטר: העבודה היא בתוך משרד הרווחה, זה ברור.
איריס נהרי: ובשנה הקרובה אנחנו מקבלים תקציב של 2 מיליון שעם זה דיברנו על סל שירותים – אז דיברנו.
עומרי פריש: שהוא היה לפני הפגישה שלנו עם המנכ"ל.
עומרי פריש: מה התחדש בעקבות הפגישה?
איריס נהרי: שמנהל השירות פנה שוב וביקש הגדלה נוספת של 7 מיליון לתקציב של תעריף הקהילות הטיפוליות.
איריס נהרי: ואם עוד פעם, אני חוזרת ואומרת שגם אני בהנהלת השירות מסתכלת על השירות באופן ארצי ולא רק על הקהילות הטיפוליות – גם על איך - - - אמבולטוריות, הרחבת מענים, מקלט חירום וגם על עוד מענים שאנחנו צריכים לבנות.
איריס נהרי: אז אנחנו עושים את זה.
איריס נהרי: להגיד שאנחנו - - - לא, זה לא ביזנס אז יוזו'אל, אני אומרת שכן בתור משרד הרווחה מציגה שהתעריף הוא כן חסר, צריך להגדיל אותו, ואנחנו עובדים בשביל להגדיל אותו.
תמר זנדברג: מה זה עובדים?
עומרי פריש: האם השתנה משהו בעקבות הפגישה שלנו עם המנכ"ל?
עומרי פריש: העלינו נושאים, הוא הבטיח לבדוק, עבר חודש.
עומרי פריש: משהו התקדם?
איריס נהרי: אני מבינה שהמנכ"ל רצה לבדוק את כל העניין של הבטחת הכנסה - - - ואני מבינה שזה כרגע עומד בפתחו של הביטוח הלאומי ומשרד הרווחה.
אפרת פורת: לא, אני רוצה להבין איפה החלופה השנייה עומדת.
אפרת פורת: רציתי להבין למה החלופה השנייה לא.
נתנאל אשרי: החלופה השנייה של ה-100%?
אפרת פורת: כן.
נתנאל אשרי: בחלופה השנייה יש כמה בעיות.
נתנאל אשרי: האמת היא שהיא לא נידונה לעומק בין הביטוח הלאומי לבינינו לבין הרווחה.
אפרת פורת: זה מה שהיה בדיון - -
נתנאל אשרי: והסיפור הוא שבחלופה הזאת דבר ראשון צריך להבין מה יהיה מצב הזכאות להבטחת הכנסה און טופ של ה-100% הזה שיינתן לזכאים.
נתנאל אשרי: שכמובן, אני יכול להגיד, אבל זה לא סוד, שאין לנו כסף תוספתי לטובת העניין הזה – לשלם גם לקהילה וגם לתת הבטחת הכנסה פעמיים.
נתנאל אשרי: והדבר השני הוא השיקול על איך זה ישפיע רוחבית על כל הזכאים האחרים לכל הקצבאות שנמצאים במוסדות – בין אם בהסדר של 80/20 או בהסדר של נשים במקלטים לנשים מוכות שיבואו ויגידו גם לנו מגיע לקבל גם את ההחזר עבור הכסף של האחזקה של המדינה עלינו וגם כסף און טופ של קצבאות הביטוח הלאומי.
נתנאל אשרי: לכן זה פתרון בעייתי.
עומרי פריש: בוא נניח שאנחנו מסכימים עם הניתוח – איך אתה מציע להתקדם?
אבי ריכטר: איך עושים כן, לא איך עושים לא, רבותיי.
אבי ריכטר: יש פה דבר שהוא מסורבל ומקולקל, צריך לתקן אותו.
עומרי פריש: ההצעה לפתרון מהי בעצם?
עומרי פריש: אנחנו מסכימים על הניתוח.
שורי שולב: אני רוצה להגיד – בדיונים שהיו לנו עם ביטוח לאומי לאורך השנים אמרו אנשי הביטוח הלאומי, אמרה אורנה ברקוביצקי שבזמנו עשתה את ההסדר הזה עם האוצר, שזה דבר שנולד בחטא.
שורי שולב: בזמנו, במקום לתקצב את התעריף של הקהילות באיקס, ב-10,000, מכל מיני סיבות, אמרו נעשה 8,000 ככה ו-2,000 ככה, סתם אני אומר במספרים.
שורי שולב: היא אמרה שמראש זה לא היה צריך להיות ככה, זה מראש היה קומבינה.
שורי שולב: זה דבר שצריך לבטל אותו.
שורי שולב: לכן כל ההתפתחויות הן לא נכונות.
שורי שולב: מה שצריך לעשות - - - ה-80/20 היא הצעה גרועה אז אל תתחילו איתה בכלל, אל תעשו שינוי, יותר טוב שלא תעשו שינוי.
שורי שולב: השינוי היחידי זה שצריך בבסיס התקציב לבטל את הזכות להבטחת הכנסה לקהילות טיפוליות.
שורי שולב: צריך במקום זה להעביר את זה לבסיס התעריף- -
נתנאל אשרי: זה תיקון חקיקה, שרית תגיד אם אפשר.
שרית דמרי: זה תיקון תקנה.
שורי שולב: - - הדבר הכי פשוט, אלמנטרי, וחבל ש-80% מהדיון פה מתנהל על זה.
שורי שולב: אמר עומרי בהתחלה – זה מבחינתנו טעות היסטורית.
שורי שולב: מעוות שצריך לתקון וחייב לתקון וחבל שהדיון פה כולו על הדבר הזה.
שורי שולב: הדיון צריך להיות על ה-3,500, לא על הדבר הזה.
שורי שולב: הדבר הזה הוא דבר שמזמן כולם מסכימים שהוא פשוט לא נכון.
שורי שולב: הוא גם מעוות, הוא גם יוצר אין-סוף אנרגיות מיותרות שכולם מוציאים: גם הביטוח הלאומי, גם המטופלים, גם אנחנו, גם המשפחות של המטופלים.
שורי שולב: יצרנו פה איזה מונסטר אדמיניסטרטיבי שלם על דבר שמראש לא היה צריך להיות.
חגי ברוש: אז רק שינוי בחקיקה, זה הפתרון.
שרית דמרי: זה תיקון תקנה זה פשוט - -
עומרי פריש: מי אחראי על - -
תמר זנדברג: אבל למה אתם לא יוזמים את זה?
שרית דמרי: זו תקנה תקציבית, זו תהיה תקנה תקציבית, זה יעלה, אני מניחה בהערכה מאוד זהירה, כמיליון וחצי עד 2 מיליון שקלים בשנה.
שרית דמרי: זה משהו שהאוצר צריך לאשר, זה תקנה שצריכה אישור שר האוצר.
אבי ריכטר: למה כי זה הזכאות של הנשים?
שרית דמרי: כי זה הזכאות של בדרך כלל בנות הזוג שנמצאות - -
אבי ריכטר: אבל סליחה, גם היום התעריף של הנשואים גבוה ב-1000 שקל.
אבי ריכטר: זאת אומרת, מלכתחילה - -
שרית דמרי: אני עשיתי את החישוב בהתחשב בהמתנה של הזכאות - -
תמר זנדברג: לא, אבל התעריף של האישה הוא גבוה יותר מאשר התעריף הזה במודל שלהם.
אבי ריכטר: נכון, כן, ברור, כי היא נשואה וילדים.
שרית דמרי: בדיוק.
שרית דמרי: תקנה כזאת היא אישור שר האוצר.
תמר זנדברג: מה, בשביל המיליון שקל האלה?
נתנאל אשרי: את יודעת טוב כמוני שכסף תוספתי - - - צריך למצוא פתרון - -
תמר זנדברג: בשביל מיליון שקל?
נתנאל אשרי: - - ששומר את הדברים כמו שהם מבחינה תקציבית ופותר את הבעיה הפרוצדוראלית.
תמר זנדברג: אוי נו, בשביל מיליון שקל?
תמר זנדברג: זה מיליון, כלום, מה זה, זה תקציב השתייה פה.
חגי ברוש: תרימי את הכפפה, שינוי בחקיקה, מה הבעיה.
תמר זנדברג: אתה יודע מה, אין בעיה, אני את השתייה של הוועדה הזאת תורמת לזה.
תמר זנדברג: באמת, זה מיליון שקל, זה כלום.
תמר זנדברג: זה כסף שהולך לאנשים, זה לא משכורות, זה לא כלום.
אפרת פורת: זה גם מה שנאמר פה בשולחן.
אפרת פורת: השיקום שלהם זה שיקום אחר, הוא שיקום שבסופו של דבר חוסך כסף למדינה.
תמר זנדברג: מה צריך לקרות במשרד האוצר כדי לעשות את זה?
אבי ריכטר: אנחנו לא רוצים לחנך אותם לבקש קצבאות.
אבי ריכטר: אנחנו עושים היום דבר לא טוב.
אבי ריכטר: אנחנו רוצים לחנך אותם לא לבקש קצבאות מהמדינה.
נתנאל אשרי: תראה, אני לא איש מקצוע לעניין טיפול.
נתנאל אשרי: אני מעריך את העבודה שלכם ואני לא מבין בה כמעט כלום.
נתנאל אשרי: אני מבין בתקציב, ומה שאני אומר הוא נושא תקציבי.
תמר זנדברג: זה מיליון שקל, זה אפילו לא פרומיל מה- - - זה בדיחה אפילו לדבר על זה.
תמר זנדברג: מיליון שקל זה באמת - - - אני לא יודעת אם בחישובים שלכם כל שנה מיליון שקל זה אפילו לא מה שאתם מזיזים מפה לשם, אתם אפילו לא יודעים אם יש הבדל כזה.
נתנאל אשרי: תאמיני לי שכשצריך לריב על מיליון שקל רבים.
נתנאל אשרי: פה אני לא בטוח שצריך, אבל תני לי לעשות את העבודה.
נתנאל אשרי: תני לי לבדוק - -
תמר זנדברג: אבל זו עבודה כבר שלוש שנים, זו עבודה מתמשכת.
נתנאל אשרי: זה סיפור חדש, שרית.
תמר זנדברג: זה לא חדש.
שרית דמרי: זו סוגיה שעלתה - - - עלתה הסוגיה של 20/80, זו הצעה שהיא יחסית חדשה.
אפרת פורת: במרץ האחרון זה עלה מול אגף התקציבים.
אפרת פורת: לפני זה זה דובר- -
תמר זנדברג: מרץ האחרון זה כבר תשעה חודשים.