GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פאתן ג'טאס: כשאנחנו מדברים על קמפיין בשפה הערבית כל העניין של השפה הערבית הוא לא שאלה אצלנו של רק לתרגם, עניין השינוי, אם צריכים לעשות שינוי בחברה צריכים לקחת את כל הממדים של החברה עצמה, גם השפה, גם כל הפקג' של החברה הזו, כל הדברים ששייכים לחברה הזו ומשם לקחת את הנושא.
פאתן ג'טאס: בעניין העישון אני לא אציג ממצאים לאנשים שיושבים כאן, הם יודעים, המצב שלנו בחברה הערבית הוא מאוד קטסטרופלי מבחינת אחוזי העישון, מדברים על גבר אחד משניים שהוא מעשן, בנרגילה זה תופס תאוצה, במיוחד אצל צעירים ערבים, אצל נשים ערביות, אצל ילדים ערבים, ומי שאין לו היום תעסוקה בחברה הערבית יכול לפתוח בית נרגילה והוא כבר עשיר.
פאתן ג'טאס: זה ככה.
פאתן ג'טאס: אין חוקים, אין דין ואין דיין בעניין הזה.
פאתן ג'טאס: אנחנו הלכנו על כל הנושא של העישון ובדיוק נכנסנו ללב הבעיה, גבר מי שלא מעשן או מנרגל.
פאתן ג'טאס: בדיוק ככה זה נראה אצלנו, גבר מי שמעשן.
פאתן ג'טאס: זו האמירה הידועה.
פאתן ג'טאס: אתה גבר, אתה תעשן.
פאתן ג'טאס: זה קשור אחד בשני.
פאתן ג'טאס: בדיוק אנחנו מנסים להיכנס לעומק הבעיה ולכן לקחנו את הנושא הזה כדי לחשוב איך אפשר ללכת על המקום הזה והלכנו לפי דעתי למקום חשוב, העניין של כל המדיה החברתית, הפייסבוק והאינסטגרם, עשינו את זה על פי הדיגיטל והסרט שעזרו בכל הקמפיין הזה.
פאתן ג'טאס: מה שחשוב זה שגם גייסנו מישהו, אדם ספורטיבי, לקחת מישהו מהעם, לא מישהו מורם מעם, אלא לקחת מישהו לא ידוע, בהתנדבות, ברור מבחינתנו כאגודה למלחמה בסרטן, והניסיון לחשוף את כל העניין הזה באופן רציני לכל החברה הערבית וככה נכנסנו למדיה.
פאתן ג'טאס: 'גבר מי שלא מעשן ולא מנרגל'.
פאתן ג'טאס: הקמפיין היה משהו מבחינתנו - - - (הקרנת סרטון).
יוסף ג'בארין: איפה אתם משדרים את זה?
פאתן ג'טאס: כל הקמפיין הזה היה במדיה, בפייסבוק, ומה שהיה מעניין זה התוצאות.
פאתן ג'טאס: הממדים שהקמפיין קיבל, מעל 1,340,000 חשיפה ומעל חצי מיליון צפיות ותגובות.
פאתן ג'טאס: זה עשה רעש במדיה החברתית באופן רציני, דבר שלא רגילים אליו בישראל.
פאתן ג'טאס: גם מבחינת סרטונים שמועלים במדיה, אנחנו מדברים גם על הפייסבוק וגם פוסט שקיבל 450,000 אינטראקציות.
פאתן ג'טאס: אנשים הגיבו בכל מיני צורות והיו שיתופים, הרבה שיתופים, אנשים שיידעו אנשים אחרים שמזיקים להם על ידם שהם מעשנים, אז הם שלחו והראו את כל הנושא הזה.
פאתן ג'טאס: זה עשה רעש חשוב.
פאתן ג'טאס: אנחנו אנשים שעוסקים בעניין הזה, ללמוד גם מהמקום הזה, איך אנחנו יכולים לנצל את המדיה הזו באופן רציני.
פאתן ג'טאס: התגובות שהיו, צפיות גם באינסטגרם, מעל 95,000 צפיות שהיו באינסטגרם.
פאתן ג'טאס: הסרטון היה גם בתדירות קבועה.
פאתן ג'טאס: הגילאים בין 13 ל-44, זה פחות או יותר הגילאים שאנחנו מחפשים, אנשים שלא ייכנסו לכל העניין של העישון, הגילאים האלה, יותר בטווח של גילאים 18 עד 34, זה המספר בעצם המסוכן ביותר מבחינת הגיל שיכול להיכנס לעישון.
פאתן ג'טאס: עוד קמפיין שעשינו אותו הוא קמפיין שהיה בעניין הנרגילה, שגם העלינו אותו.
פאתן ג'טאס: מה שחשוב לי להגיד בעניין הנרגילה, זה קמפיין שהיה בשפה העברית ומה שעשינו, דבר מאוד קל, זה לעשות תרגום, לשים תרגום בקמפיין הזה.
פאתן ג'טאס: (הקרנת סרטון).
יוסף ג'בארין: זה אמיתי?
פאתן ג'טאס: זה אמיתי, זה לא משחק.
יוסף ג'בארין: לא, הכוונה, אין כאן הגזמה?
פאתן ג'טאס: לא, אין הגזמה, זו הנרגילה.
פאתן ג'טאס: זו האמת.
תמר זנדברג: יש לכם כזה מה נמצא בסיגריה רגילה?
פאתן ג'טאס: יש לנו 400 - - -
תמר זנדברג: לא, כזה כזה.
פאתן ג'טאס: לא, כזה לא.
פאתן ג'טאס: אבל זה נכון מה שאת אומרת, זה כל כך מראה מוחשי, רואים בעין - - -
תמר זנדברג: כי נרגילה זה באמת תופעה בחברה הערבית.
תמר זנדברג: בחברה היהודית זה קיים, אבל כאילו סיגריה זה עדיין - - -
פאתן ג'טאס: זה בדיוק העניין, זה כבר משתלט.
יהודה גליק: זה חודר.
יהודה גליק: זה בדיוק הכוונה כשאתם אומרים 'הכיבוש משחית', כל הזמן הערבים משפיעים עלינו עם הנרגילה, זה הכול.
פאתן ג'טאס: אם את נכנסת היום לנהריה, לא תמצאי על שפת הים בית קפה ללא נרגילה.
דב חנין: בכל זאת רק לציין לפרוטוקול שותפות נגד הכיבוש עם יהודה.
תמר זנדברג: בהחלט, חד משמעית.
יוסף ג'בארין: לא, אנחנו גם מוכנים לקחת בחזרה את הנרגילה ויחזירו את השטחים.
חיאם קעאדן: גם במגזר היהודי המון אנשים מעשנים נרגילות.
חיאם קעאדן: הם גם באים ו - - -
תמר זנדברג: כן, זה מה שהם אומרים.
תמר זנדברג: אוקיי, בסדר, קיבלתי.
חיאם קעאדן: אני רואה אותם באים, קונים את זה ביישובים הערביים ולוקחים את זה לבתים.
פאתן ג'טאס: זה מתפשט וזה מסוכן, לדעתי.
פאתן ג'טאס: כאן שמתי את הסרטון הזה, לפחות תרגום, כשעושים תרגום חושבים על השפה הערבית ועושים דבר ממש קטן, ללא כסף כמעט, מעט כסף, אז יש לך עשייה רצינית.
פאתן ג'טאס: וגם עוד פעם העניין של התגובות של האנשים, זה קיבל חשיפה של כמעט חצי מיליון.
פאתן ג'טאס: אותו סרטון בשפה העברית קיבל פחות, כמעט רבע מיליון.
פאתן ג'טאס: אצלנו באגודה, אנחנו מדברים על החברה היהודית, שהיא כשבעה וחצי מיליון, זה קיבל רבע מיליון ובחברה הערבית זה קיבל כמעט חצי מיליון, הסיקור.
פאתן ג'טאס: לכן אני כאן מנסה להציג את העניין של המדיה הזו ואיך אנחנו יכולים ל - - -
יהודה גליק: ראיתי שהסרטון הוא גם בעברית וגם בערבית.
פאתן ג'טאס: בדיוק, זה העניין, הדבר הקל, זה בדיוק מה שאני רוצה לעורר כאן.
פאתן ג'טאס: דבר אחד שאתה כן יכול לעשות ממנו ואתה כן יכול לעשות חשיפה רצינית.
יהודה גליק: הפרסום היה בעמוד הפייסבוק שלכם, של האגודה למלחמה בסרטן?
פאתן ג'טאס: של האגודה בשפה הערבית.
פאתן ג'טאס: בשפה הערבית קיבל 450,000 ובשפה העברית קיבל 150,000.
יהודה גליק: זה משהו שמימן אותו משרד הבריאות?
פאתן ג'טאס: משרד הבריאות עשה משהו אחר.
פאתן ג'טאס: בהערכה זה ששם מגיעים ל-1,300,000, זה משהו אדיר.
פאתן ג'טאס: אז בעצם אני עוד פעם מעורר את העניין, אנחנו כן יכולים להשפיע.
פאתן ג'טאס: המדיה הזו מגיעה לצעירים, המדיה הזו נמצאת גם למבוגרים וגם צעירים שם, אז כן יכולים לעורר את העניין הזה ולהוסיף כמה שאפשר.
פאתן ג'טאס: אנחנו מדברים על האגודה למלחמה בסרטן, אנחנו אגודה שבעצם היא עומדת על תרומות הציבור וכאן התביעה שלנו שמשרד הבריאות ייקח את הסיפור הזה בידיים.
פאתן ג'טאס: אנחנו ממשיכים בינתיים, עוד מעט יעלה עוד סרטון מהאגודה לעוד קמפיין, נעשה אותו על העישון.
פאתן ג'טאס: אנחנו רוצים להיכנס עוד ועוד לעניין הזה, אי אפשר להרפות.
פאתן ג'טאס: אנחנו אחראים על בריאותם של הצעירים היום בחברה הערבית, ככה אני תופס את המקום הזה.
פאתן ג'טאס: נכון מה שאמרת, חבר הכנסת יוסף, שאכן הראייה שלנו, באגודה למלחמה בסרטן, זו אחריות על חברה שלמה ועל הצעירים שיבואו ויעלו.
פאתן ג'טאס: אנחנו מדברים על אחוז תמותה מאוד גבוה מסרטן ריאות בחברה הערבית בקרב גברים ערבים.
פאתן ג'טאס: שאלה אותי היושבת ראש על עניין האחוזים של העישון, אצל נשים ערביות זה 10%, בפועל זה כמעט מגיע ל-14%, אבל בנרגילה, שם זה משתווה, אצל הנשים זה הולך ונהיה אפילו יותר מגברים.
פאתן ג'טאס: זה הסיכון בעצם שיבוא עלינו לאחר מכן ואנחנו מטפלים בזה, לאן אנחנו יכולים להגיע מהמקום הזה.
פאתן ג'טאס: הקריאה שלנו בוועדה הזו להתמיד, אכן להתמיד, אכן לראות את הפעילות הזאת, למרות שאנחנו צועקים לבד, אבל אל לנו להרפות כי זה דבר שיכול להציל חיים, יכול להציל בני אדם.
פאתן ג'טאס: (היו"ר יהודה גליק)
יהודה גליק: תודה רבה, פאתן, תודה רבה.
יהודה גליק: לפני שנעבור למשרדי הממשלה אני כן הייתי רוצה לדעת אם יש עוד פה פעילים בתוך החברה הערבית, עוד גורמים חוץ מהאגודה למלחמה בסרטן?
יהודה גליק: אוקיי, אז כיוון שאותי מאוד מעניין מניעת כניסה לתוך עולם העישון, הייתי שמח לשמוע אם יש פה נציג משרד החינוך.
קרן רוט איטח: כן.
יהודה גליק: אני אשמח לשמוע על הפעילות שלכם.
יהודה גליק: כמובן ספציפית אנחנו מדברים על האוכלוסייה הערבית, בשפה הערבית.
קרן רוט איטח: אז אנחנו מפתחים תכניות שעוסקות במניעת השימוש הרע בחומרים שזה כולל עישון, טבק ואלכוהול.
קרן רוט איטח: יש לנו מדריכים שמדריכים בחברה הערבית, ונמצאת פה לצדי פאדיה שמדריכה בחברה הערבית כשהכוונה, כמו שאמר חבר הכנסת יוסף, היא להדגים תכניות שתהיינה מותאמות למאפיינים התרבותיים של החברה.
קרן רוט איטח: בשמחה רבה אני הבאתי לכאן היום פרסום שסיימנו לעבוד עליו, הוא נעשה בשיתוף המדריכים שלנו ואנשים מהחברה הערבית, הוא נקרא שיח רלוונטי עם מתבגרים בנושא של אלכוהול שבד בבד עם הפיתוח של התכנית בעברית עשינו התאמה לחברה הערבית שבאמת תהיה רלוונטית ותהיה כלי עבודה עם ציבור המורים.
קרן רוט איטח: אנחנו לא עושים קמפיינים של דברים, אנחנו עושים תכניות חינוכיות - - -
יהודה גליק: החוברת הזאת מחולקת לכל המורים?
קרן רוט איטח: החוברת הזאת מחולקת לאנשי מקצוע, שזה יועצים ופסיכולוגים בתוך מערכת החינוך, לעבודה עם חדרי מורים כדי שהמורים יוכלו ל - - -
יהודה גליק: מדובר על אלכוהול?
קרן רוט איטח: זה על אלכוהול.
יהודה גליק: למרות שהחברה המוסלמית בכל אופן לכאורה - - -
קרן רוט איטח: לכאורה, אנחנו רואים בקרב האוכלוסייה הצעירה שזה כן נכנס לתרבות הפנאי שלה, לתרבות הבילוי, וכן יש צורך לעשות עבודה גם בתחום הזה.
קרן רוט איטח: פשוט הבאתי את זה כמשהו חדש שיצא לנו ממש בחודש האחרון, אנחנו מתחילים לעבוד בשנת הלימודים הבאה.
קרן רוט איטח: בנוסף יש לנו תכניות ספציפיות, גם בערבית.
קרן רוט איטח: תכנית לנושא מניעת עישון, ליסודי וגם לתיכון שעוסקת בפיתוח משותף עם האגודה למלחמה בסרטן, עם משרד הבריאות, שמדבר על מתן מידע ומתן כישורי התמודדות בסיטואציות חברתיות שמערבות עישון כדי למנוע כניסה למעגל העישון.
קרן רוט איטח: כנ"ל בנושא סמים, אנחנו - - -
יהודה גליק: את אומרת 'יש לנו תכניות', באיזה תדירות?
יהודה גליק: איפה זה מופעל?
יהודה גליק: ספרי קצת פרטים, 'יש לנו תכניות', זה נשמע מאוד מאוד אפריורי, באוויר.
קרן רוט איטח: אז ברמת נתונים אני אומר לך שיש לנו כרגע בבתי הספר העל יסודיים קרוב ל-300 מב"סים, מובילים בית ספריים, זאת אומרת שיש לנו תפקיד בתוך בית ספר בחינוך העל יסודי שהתפקיד שלו לתכלל ולקדם תכניות שעוסקות במניעת עישון, סמים ואלכוהול.
קרן רוט איטח: יש פה אדם שמקבל גמול כספי כדי לוודא שקורות תכניות בתוך בתי הספר.
קרן רוט איטח: אז זה דבר אחד.
יהודה גליק: איך קורה התפקיד שלו?
יהודה גליק: את המדריכה של כל הקבוצות האלה?
קרן רוט איטח: בדיוק.
יהודה גליק: היום יש לנו גם תעדוף דוברי ערבית.
יהודה גליק: אז, פאדיה, אולי תספרי לנו קצת מהשטח על הפעילות בפועל, איך זה מתרחש, איך זה קורה.
קרן רוט איטח: פאדיה היא אחת המדריכים.
יהודה גליק: מאיפה את?
פאדיה מאסרי חלאילה: אני מסכנין, מהגליל ואני עובדת בצפון, גוש חלב והסביבה.
פאדיה מאסרי חלאילה: אני גם יועצת חינוכית בתיכון.
פאדיה מאסרי חלאילה: אני בהדרכה כבר ארבע שנים, אני מאוד גאה שאני ביחידה למניעת סמים, בזה שאני מקבלת הרבה ליווי והדרכה מתמדת מקצועית.
יהודה גליק: חבר הכנסת ג'בארין - - -
יוסף ג'בארין: אני צריך לפתוח דיון אחר בנושא יום השפה הערבית, אז אני הולך.
יהודה גליק: מאה אחוז, תפדאל.
יהודה גליק: היום נשתדל להשתמש במעט המילים שאני לא יודע בערבית.
פאדיה מאסרי חלאילה: אז אני אחת משמונה מדריכים באזור, גם בירושלים, גם בצפון, דרום והמרכז.
פאדיה מאסרי חלאילה: אנחנו מפעילים תכניות הכשרה וליווי ליועצים שהם מובילים בית ספריים בתחום של המניעה ושם אנחנו מעבירים להם את כל התכניות שאנחנו רוצים להטמיע בשטח, אם זה בנושא של מניעת עישון, מניעת סמים ואלכוהול ושם כל הדיונים המקצועיים.
פאדיה מאסרי חלאילה: אנחנו פוגשים את הצוותים פעם בשבועיים בתכניות הכשרה ומשם הם יוצאים לחדרי המורים ומחדרי המורים לתלמידים.
יהודה גליק: מה קורה?
יהודה גליק: מה בפועל?
יהודה גליק: איך התלמיד בערבית, כל כמה זמן?
יהודה גליק: מה אתם עושים איתם?
יהודה גליק: בואי תספרי לנו.
פאדיה מאסרי חלאילה: אז אני אתן רקע מקצועי וקצת אתייחס לתכניות.
פאדיה מאסרי חלאילה: אנחנו פועלים למנוע הגעה של המתבגרים הערבים לשימוש בחומרים מסוכנים, איך זה?
פאדיה מאסרי חלאילה: דרך כישורי חיים.
פאדיה מאסרי חלאילה: אחת התכניות שלנו זה כישורי חיים, זה איך אנחנו מפתחים כישורי התמודדות במצבי לחץ וסיכון, עמידה בפיתויים, איך להגיד לקבוצת עמיתים 'לא, לא מתאים לי', איך לחפש מבוגרים משמעותיים, כי אנחנו יודעים שבגיל ההתבגרות הם בעצמם בונים לעצמם אחריות ועצמאות ואם אתה שואל מתבגר 'אם אתה בסיכון, למי אתה פונה?
פאדיה מאסרי חלאילה: ' הוא אומר לך לרוב 'חבר'.
פאדיה מאסרי חלאילה: אנחנו נותנים להם גם מפתח שיש לך עובד נוער, מדריך, יועץ וכו'.
פאדיה מאסרי חלאילה: בנוסף לזה יש לנו תכנית שקוראים לה אופ"י.
פאדיה מאסרי חלאילה: יש לנו יועצים ופסיכולוגים שעוברים הכשרה גם דרך היחידה, שהם מטפלים גם בנושא של מניעת עישון.
פאדיה מאסרי חלאילה: אם יש לנו תלמידים מעשנים בתוך בית הספר אז בתוך בית הספר יש לנו איש מקצוע שמטפל בנושא.
פאדיה מאסרי חלאילה: בנוסף לזה יש לנו תכניות מניעה בתחום של אלכוהול וסמים, תכנית שקוראים לה 'תכנית עמיתים' שבה אנחנו מפתחים מנהיגים צעירים ערבים שיובילו כישורי הנחיה והדרכה וליווי בנושא של מניעת סמים בקרב תלמידים פחות מהשכבה או באותה שכבת גיל.
פאדיה מאסרי חלאילה: היה לנו לא מזמן נציגות פה בירושלים, טקס של כל העמיתים בארץ, נכחו מספר טוב של עמיתים והביאו תוצרים.
פאדיה מאסרי חלאילה: (היו"ר תמר זנדברג)
יהודה גליק: תמשיכי, בבקשה.
פאדיה מאסרי חלאילה: החשיבות שלנו בנושא של להכשיר מנהיגים בנושא שלנו זה גם להוביל תהליך של למידת עמיתים וגם ילדים שידאגו לעצמם ולחברים שלהם.
פאדיה מאסרי חלאילה: בסופו של דבר יש לנו לא מעט הצלחות, יש לנו כמעט 15 סמינרים במגזר הערבי בירושלים, דרום, מרכז וצפון.
פאדיה מאסרי חלאילה: בכל רשות המב"ס, המוביל הבית ספרי, או היועץ החינוכי, עושה איגום משאבים עם הרשות למלחמה בסמים, תכנית לאומית, מלחמה בסרטן, עושים יום שיא יחד ברשות שבו גם משתתפים אנשים ונציגים מהרשות, שיהיה גם משהו יישובי.
פאדיה מאסרי חלאילה: חשוב לי להגיד שהלב של העבודה שלנו זה כל הנושא של כישורי חיים.
פאדיה מאסרי חלאילה: כישורי חיים זה איך לתת לילד, לנער, להתבגר ללא חומרים מסכנים ואיך לפתח חוסן נפשי ללא צורך בחומרים מסוכנים.
פאדיה מאסרי חלאילה: זה הלב של העבודה שלנו.
פאדיה מאסרי חלאילה: כמובן יש לנו את התכניות הייחודיות כמו אופ"י, סמינר עמיתים.
קרן רוט איטח: אני רק אמרתי, כשאת לא היית כאן, שהבאתי בשמחה חוברת שלנו של פיתוח חדש בערבית, שעברה התאמה לחברה הערבית, שתהיה כלי עבודה לחדרי מורים.
תמר זנדברג: יש לכם איזה שהוא מעקב אחרי ההצלחה של התכניות האלה?
תמר זנדברג: זה מלווה באיזה שהיא הערכה כלשהי?
קרן רוט איטח: חלק מהתכניות עברו מחקרי הערכה.
קרן רוט איטח: למשל תכנית אופ"י שעוסקת בעבודה ספציפית עם ילדים שעשו שימוש ב - - - שינוי התנהגות, כן עשינו מחקר הערכה מלווה עם תוצאות מאוד מאוד טובות.
קרן רוט איטח: תכנית 'גדולים ולא שותים', גם כן תכנית ליסודי, עשינו מחקר הערכה - - -
תמר זנדברג: במה זה נמדד?
תמר זנדברג: מה המדדים להערכה?
קרן רוט איטח: בדקנו גם שינוי התנהגות וגם שינוי עמדות.
קרן רוט איטח: אופ"י, למשל, עשינו גם מחקר אורך, זאת אומרת עשינו בדיקה מחקרית כולל מחקר אורך שבדק עמדות של כאלה שהם בוגרי התכנית ומצאנו ממצאים מצוינים שזה עוזר להם גם ברמת העמדות שלהם ובהרחקת ההתנהגות הלא רצויה.
קרן רוט איטח: גם אם הם לא הפסיקו לשתות, למשל, בגיל 20-19, אבל הם שינו את הרגלי השתייה, זו כבר לא שתייה בעייתית, זו שתייה שהיא יותר ממותנת, יותר מבוקרת.
קרן רוט איטח: אנחנו מדברים על צעירים בני 20.
קרן רוט איטח: מבחינתנו גם חלק ממחקרי ההערכה, שאת חלקם אנחנו קובעים או לא קובעים, זה הסקרים, נתוני הסקרים.
קרן רוט איטח: הם מלמדים אותנו על מגמות השימוש, מגמות התחלה, איזה שהיא אינדיקציה.
קרן רוט איטח: לצערי מחקרי הערכה על תכניות ספציפיות אין לנו מספיק, אבל יחסית שתי התכניות שלנו מחקרי הערכה מראים נתונים - - -
תמר זנדברג: מה זה אומר טובות?
קרן רוט איטח: גם לגבי אופ"י, שדיברו על כך שהתכנית עשתה שינוי בהתנהגות ושינוי בעמדות, כנ"ל לגבי בית ספר יסודי - - -
תמר זנדברג: לא, אבל מה זאת אומרת דיברו על כך?
קרן רוט איטח: ממש מחקר.
תמר זנדברג: שיש אותו?
קרן רוט איטח: אני יכולה לשלוח.
קרן רוט איטח: מחקר הערכה שבדק עד כמה התכנית השפיעה על העמדות ועל ההתנהגות של ילדים שעברו את התכנית.
תמר זנדברג: ואפשר לראות את השינוי בעמדות?
תמר זנדברג: יש לכם את זה?
תמר זנדברג: לא יודעת, מ-6 ל-8?
תמר זנדברג: כאילו איך זה?
קרן רוט איטח: יש ממש מדדים.
קרן רוט איטח: אני כרגע לא זוכרת לומר לך, אבל יש מדדים שנבדקו, שאלונים עם משתנים שנבדקו ובהחלט מצאנו דברים טובים על התכניות האלה.
תמר זנדברג: יש את המדד הזה?
תמר זנדברג: אפשר לדעת?
קרן רוט איטח: כן, אני יכולה לשלוח את זה.
קרן רוט איטח: מחקרי הערכה, בוודאי, אני יכולה לשלוח את שתי התכניות.
קרן רוט איטח: זה מחקרי הערכה, זה מפורסם באתר שלנו.
תמר זנדברג: מתי נעשה המחקר הזה?
קרן רוט איטח: אופ"י, המחקר האחרון לפני שלוש או ארבע שנים, עשינו מספר מחקרים, ולגבי 'גדולים ולא שותים' גם משהו כזה.
תמר זנדברג: אוקיי, ויש לזה תכנית לעדכון?
קרן רוט איטח: זה הכול עניין של תקציבים גם.
תמר זנדברג: כן, אבל אם עושים משהו צריך לדעת שהוא עובד.
תמר זנדברג: בינתיים זה עובד על טייס אוטומטי כל שנה?
תמר זנדברג: איך יודעים ש - - -
קרן רוט איטח: כי אנחנו יודעים, זו שפת העבודה שלנו.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים נכון ללפני ארבע שנים, השאלה - - -
קרן רוט איטח: לא, אנחנו גם יודעים שבנתונים, למשל של דפוסי השתייה באלכוהול יש מגמה של ירידה ובלימה.
קרן רוט איטח: זאת אומרת ברגע שהילדים מקבלים את תכנית חינוכית בכישורי חיים ויש דגש ובוסטר בנושא של אלכוהול יש שינוי בהתנהגות שלהם.
חיאם קעאדן: אפשר משהו?
חיאם קעאדן: כי אני צריך לעבור לוועדת החינוך.
חיאם קעאדן: שלום.
חיאם קעאדן: אני חיאם קעאדן, סמנכ"ל החברה הערבית במרכז השלטון המקומי.
חיאם קעאדן: קודם כל, תמר, אני הייתי גם בשנה שעברה, אני מאוד מברך על הדיון הזה ואני מקווה שדיונים כאלה יקבלו יותר תנופה כי הנושא הזה מאוד חשוב, גם במגזר הערבי.
חיאם קעאדן: זה מאוד מצער, הנתונים וכל התוצאות השליליות שיש מהשימוש בסמים ואלכוהול, הייתי מוסיף לזה גם את משקאות האנרגיה.
חיאם קעאדן: לפני חודש בן של בן דוד שלי כמעט איבד את החיים שלי בגלל שני בקבוקים של רדבול, הוא אושפז במשך חודש וחצי והפרופסורית שם הוציאה הרבה מכתבים למשרד הבריאות והתריעה על הסכנה מהשתייה של משקאות האנרגיה, שזה חמור מאוד.
חיאם קעאדן: זה יכול לתקוף בן אדם גם אחרי שתייה של שנה או שנתיים, זה יכול לתקוף אותו פעם אחת ולגרום לו נזק בריאותי מאוד חמור ובלתי הפיך.
חיאם קעאדן: כמובן אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה ותמיכה ברשויות המקומיות, אם צריכים עזרה ואת כניסתנו לתמונה, נשמח לסייע ול - - -
תמר זנדברג: איך נראית היום העבודה שלכם בחברה הערבית, ביישובים הערביים?
חיאם קעאדן: בנוגע לסמים, מגיעים אלינו מכל מיני עמותות שעובדים מול הרשויות ואנחנו עוזרים להם, מסייעים להם, מפנים אותם, מקשרים ביניהם, עושים חוגים, הדרכות.
חיאם קעאדן: לא בגדול, אבל יש עמותה ביפו שהם עושים את זה כל הזמן.
חיאם קעאדן: אני לא זוכר את השם שלה, אבל בעיקרון הם בגדול עובדים.
תמר זנדברג: באופן כללי במרכז לשלטון מקומי יש עבודה בתחום הזה?
תמר זנדברג: לאורך השנים הרבה מהעבודה, גם בתחום, בעיקר סמים ואלכוהול, מתבצעת ברשויות המקומיות, בין אם באמצעות הרשות, מה שהיום 'עיר ללא אלימות', לפני כן היה - - -
חיאם קעאדן: אז זהו, אנחנו עושים הרבה כנסים, פגישות, יוזמים בנושא האלימות, שזה נושא מאוד אקוטי במגזר הערבי.
חיאם קעאדן: כל יום יש כמה תופעות של אלימות במגזר הערבי וזה מתבטא בהרוגים ונשק ו - - -
תמר זנדברג: אבל התכנית של 'עיר ללא אלימות' של המשרד לבטחון פנים, היא פועלת בתחום הזה?
חיאם קעאדן: נו ברור, בכל כמה חודשים יש ישיבות.
ג'דען ספדי: תיכף אני אציין בנושא הזה, גם בהקשר לאיכות ולרשות החדשה.
חיאם קעאדן: כל העבודה המבורכת, גם בגילאים 18 עד 23, גם בתיכונים, אבל לדעתי צריך לעבוד על הילדים בגיל הרך, צריך להכניס להם את זה לראש ולהסביר להם שסיגריות וגם נרגילה וכל הדברים האלה הם מאוד מסוכנים וחמורים, כי הם רואים את זה, הם רואים את ההורים שלהם מעשנים, מעשנים נרגילות, אם לא תגידי להם שזה לא בסדר בבית הספר ההורים שלהם לא יגידו להם שזה לא בסדר והתופעה תהיה פי כמה וכמה בעוד עשר ו-15 שנה.
חיאם קעאדן: אנחנו גם כשלטון מקומי, מוכנים לעזור, לסייע, לתמוך, אני מוכן גם אישית לכל מי שצריך את העזרה.
חיאם קעאדן: לדעתי, משרד החינוך וכל עמותה שפועלת, היא צריכה להשקיע את המאמצים בגילאים האלה, שלוש עד חמש ושש, כי שם תהיה התוצאה.
תמר זנדברג: יש כאן מישהו שעובד בגילאים האלה?
תמר זנדברג: אני חושבת שזו אמירה מאוד נכונה.
תמר זנדברג: יש לנו שתי דוגמאות שתמיד נותנים אותן כדוגמה לאורך העשורים האחרונים.
תמר זנדברג: אחת עם הנושא של פרחי הבר, לקטוף פרחי בר, והשנייה בנושא חגורת הבטיחות שנכנסה.
תמר זנדברג: אלה שתי דוגמאות לדברים שהילדים חינכו את ההורים.
תמר זנדברג: כלומר הקמפיין לילדים, גם החגורה, שהורים - - -
חיאם קעאדן: הילדה שלי, אני 500 מטר מהבית מעשן, בגללה.
חיאם קעאדן: אני בורח, היא תופסת לי את הסיגריה וישר זורקת, לא מרשה לי, מרוב שהכניסו את ה - - - זה עבד מאוד יפה.
קרן רוט איטח: מי הכניס?
חיאם קעאדן: הילדה.
קרן רוט איטח: לא, מי הכניס לילדה את זה?
חיאם קעאדן: בבית הספר, בגן.
חיאם קעאדן: זה מה שאני אומר - - -
קרן רוט איטח: משרד החינוך.
חיאם קעאדן: זה בסדר גמור, זה מה שאני אומר.
חיאם קעאדן: לא משנה מי, אבל זה עובד.
חיאם קעאדן: זה עובד.
תמר זנדברג: כן, אני אומרת, באמת גם בנושא של קטיפת פרחים, אז באמת זו אחת הדוגמאות המוצלחות כבר מלפני, לא יודעת, אולי 40 שנה, שפשוט הקמפיין דרך הילדים חזר להורים ומשפחות שיוצאות לטבע לא קוטפות פרחים כי ידוע שכלניות ורקפות ופרחי בר אסור לקטוף.
חיאם קעאדן: זה יכול לעבוד בכל דבר.
חיאם קעאדן: מה שאת מזינה אותם זו התוצאה בעוד עשר ו-15 שנה.
חיאם קעאדן: זה מוכח.
אליהו יצחק: כי לימדו אותם שכלניות מזיקות לעיניים, בשביל זה לא לקטוף אותם.
תמר זנדברג: לא חשוב למה, העיקר לא לקטוף.
ג'מאל זחאלקה: היום הבת שלי אומרת, 'אני מחנכת את אבא'.
תמר זנדברג: כן, בדיוק, זה מאוד אפקטיבי.
ג'מאל זחאלקה: בעניין הנסיעה, בעניין הטלפון.
ג'מאל זחאלקה: הכול.
תמר זנדברג: גם חגורת בטיחות.
תמר זנדברג: כשהקמפיין ברדיו אומר, 'כל המשפחה' ו'תגידו להורים' אז הם עושים את זה.
פאתן ג'טאס: אנחנו משתמשים בזה באופן חזק, העניין של החשיפה לשמש בגני ילדים, לדעתי גם זה מוצלח.
פאתן ג'טאס: בעישון גם ניסינו את זה וזה גם היה מוצלח.
פאתן ג'טאס: בכיתות א', ב', ג', גם השפיעו על ההורים והרבה הורים הפסיקו לעשן - - -
תמר זנדברג: אז צריך לקחת את זה כפרויקט לאומי משותף.
קרן רוט איטח: אני אציין רק שפיתחנו תכנית לגיל הרך ב'יום של תכלת'.
תמר זנדברג: אני זוכרת, זה הוצג כאן באחד הימים.
קרן רוט איטח: זו תכנית שפיתחנו ביחד עם הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול בגני הילדים.
קרן רוט איטח: עדיין, לצערי, היא לא עברה התאמה לחברה הערבית, אבל יש לנו מספר גננות מהחברה הערבית שכן השתלמו בתכנית, דווקא באזור אבו גוש, אבל בהחלט אני לגמרי מסכימה שעבודה בגיל הרך היא עבודה מתאימה ונכונה.
תמר זנדברג: חבר הכנסת זחאלקה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא עומד בפיתוי לספר לכם על הקמפיין הראשון שאני מכיר בהיסטוריה של המלחמה בסמים, יותר מ-1,000 שנים, מה שקרה במצרים והפרויקט הצליח חלקית, שם נעשה קמפיין ענק מסיבות פוליטיות.
ג'מאל זחאלקה: הסולטן סיידון אל-שיחוני רצה להכין צבא להילחם בצלבנים וקהיר הייתה עיר מסוממת לגמרי.
ג'מאל זחאלקה: לגמרי, לגמרי, מסוממת.
ג'מאל זחאלקה: ואז הוא הלך לאנשי דת ואמר להם שצריך לאסור את החשיש, חלקם נענו וחלקם יצאו, מה שהחזיק מאות שנים, העמדה נגד האיסור, שאומרת שאסור לאסור מה שלא אסור.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזו עמדה הלכתית גם ביהדות, גם באיסלם וגם במקומות אחרים, ושרפו את כל הקנביס בקהיר.
ג'מאל זחאלקה: היה סיפור ארוך מאוד.
ג'מאל זחאלקה: ללמדך שהעניין של המאבק בסמים הוא לא חדש והדת, יש לה איזה שהיא חשיבות, יש הרבה אנשים שלא שותים אלכוהול בגלל האיסור הדתי.
ג'מאל זחאלקה: אנשים לא יודעים או מחליטים שהאיסור הדתי הוא גם על דברים אחרים, מי שדתי יכול להשפיע עליו גם כל סוגי הסמים למיניהם.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם צריך לעשות משהו בשפה הערבית, וזה הנושא שלנו, תמר, אני קראתי, עושים עבודה מצוינת, מתרגמים כל מיני דברים, אני חושב שצריך להשקיע את המרץ הגדול בקמפיין רגשי.
ג'מאל זחאלקה: בשפה, המספר בעברית או בערבית הוא אותו מספר והנזק הצפוי לך מעישון, אתה מספר, השפה המדעית היא שפה פחות או יותר נייטרלית, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל העניין הרגשי, צריך להיות משהו בקונטקסט התרבותי.
ג'מאל זחאלקה: הקונטקסט התרבותי, לא צריך להרחיב אותו על כל היריעה, אלא על הדבר הזה.
ג'מאל זחאלקה: אתה תגיד אותו משפט בעברית או בערבית, תתרגם אותו, לא יהיה לו אותו אפקט.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שהרשויות שפועלות בנושא הזה צריכות בכלל בכיוון של הקמפיין, ללכת על השפה הערבית, על הקונטקסט התרבותי של השפה הערבית, בוודאי ובוודאי מה שעושה מערכת החינוך, מה שצריכה לעשות מערכת החינוך, יש לזה השפעה.
ג'מאל זחאלקה: זה שהילדים בבית אומרים שאסור לנהוג בשכרות ואסור לעשן סמים ולעשן סיגריות ולעשן נרגילה והנזקים הצפויים, כל אלה, יש לזה השפעה.
ג'מאל זחאלקה: אני שומע את זה מהרבה אנשים, שהילדים שלהם השפיעו עליהם.
ג'מאל זחאלקה: אני הפסקתי לעשן בין השאר בגלל שהבנות שיגעו לי את השכל והפסקתי לעשן.
ג'מאל זחאלקה: אמרתי, יותר נוח לי לא לעשן מאשר להתווכח איתן כל בוקר.
ג'מאל זחאלקה: וזה הצליח.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שזה - - -
יהודה גליק: אמרת הבנות?
ג'מאל זחאלקה: הבנות.
יהודה גליק: הבנות, זה התפקיד שלכן.
ג'מאל זחאלקה: אם היו לי ילדים בנים, גם הם היו משכנעים אותי.
ג'מאל זחאלקה: זה מה שיש לי להגיד, להתמקד בעניין הרגשי, אפילו כמה סיסמאות, שיישב קמפיינר ויגיד חמש-שש סיסמאות, לא דפים ארוכים ולא זה, וזה הקמפיין העיקרי.
ג'מאל זחאלקה: כלומר לצאת במשהו שידבר אל הרגש של האנשים.
רים ארשיד: אנחנו כעיקרון, התפקיד של מניעה והסברה זה לא החלק המהותי, אצלנו זה הטיפול, אבל בכל זאת בתוך היחידות שלנו יש לנו יחידות בכל הארץ, יש לנו יחידות שפרוסות במגזר הערבי שנותנות מענה גם לאוכלוסייה, יש לנו גם יחידות שפרוסות בעיריות רבות, שגם שם יש לנו עובדים סוציאליים, גם מהמגזר הערבי וגם שותפים למגזר היהודי.
רים ארשיד: אנחנו עושים את העבודה של מניעה והסברה תוך כדי הטיפול, גם אם זה ברמת המטופל עצמו, גם אם זה ברמת הסביבה שלו, שזה ההורים, שזה אחים אחיות, כל מי שאנחנו מצליחים להגיע אליו.
רים ארשיד: בנוסף, ביחס לבני נוער, לפני שבע שנים בערך פתחנו עשר יחידות טיפול שעוסקות באיתור בני נוער בשעות הלילה והערב כדי לאתר בני נוער שהם משועממים, שהם מעשנים, משתמשים באלכוהול.
רים ארשיד: אז יש לנו יחידה כזאת היום באום אל פחם, שאר יחידות הנוער שלנו, גם יש להן מדריכים שעושים את העבודה הזו.
רים ארשיד: בנוסף יש לנו גם שיתופי פעולה עם כל משרדי הממשלה.
רים ארשיד: אני אזכיר לך, אנחנו אמורות גם כן לקיים יום עיון שהוא יותר של העברת ידע לגבי כל מה שקורה במדינה, לגבי שימוש, מה זה שימוש, בקרב כל עובדי הנוער, גם במשרד החינוך, גם במשרד הרווחה, גם שירותים נוספים, משרד הבריאות.
רים ארשיד: יש לנו גם שיתופי פעולה עם שיקום נוער, נוצ"ץ, עם שירות המבחן לנוער, שירות מבחן מבוגרים.
רים ארשיד: אנחנו פרוסים על האוכלוסייה מגיל 12 עד הסוף.
רים ארשיד: בנוסף יש לנו גם ביחידות הטיפול שלנו, גם המדריכים שם שהם יוצאים החוצה, מגיעים לאשפוזיות וגם מדברים על כל הנושא.
רים ארשיד: אז מטבע הדברים כשאנחנו מגיעים ומצליחים להגיע למטופל עצמו, אם זה קטין, אם זה מבוגר, אם זה אישה, אנחנו כן מנסים לעשות בסביבה שלו את ההשפעה.
רים ארשיד: במגזר הערבי אנחנו מאוד משתדלים, פתחו לנו עכשיו עוד יחידות במגזר הערבי, במקומות שעדיין לא היו.
רים ארשיד: זה לא פשוט, מי שמכיר את המגזר מאוד מאוד טוב, אני עבדתי גם באזור הצפון, מאוד קשה להגיע לאוכלוסייה, אם זה לגברים, לנשים הרבה יותר קשה.
רים ארשיד: אנחנו מנסים, אנחנו לא מוותרים, אנחנו מנסים להגיע גם לנשים וגם לגברים, לנוער אנחנו מאוד משתדלים להגיע ומשתדלים גם לתת את המענים גם תוך כדי הנושא של ההסברה.
רים ארשיד: זה מה שיש לי להגיד.
ג'דען ספדי: אני רוצה להתייחס.
תמר זנדברג: אתה מהרשות?
ג'דען ספדי: אני מהרשות.
תמר זנדברג: מה תפקידך ברשות?