GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורן ליבוביץ: ושאלה כוללת, שהיא רלוונטית גם לצד של הלגליזציה ועד הייצור של ה-CBD ובאמצע יצוא וכל הדברים, למה לא כמו בקנדה?
<אורן ליבוביץ: למה ב-2015, כשקנדה יזמה ענף רפורמה משלה, למה לא אימצתם את המודלים של קנדה?
<אורן ליבוביץ: למה ניסיתם להמציא את הגלגל מחדש?
<אורן ליבוביץ: למה המצאתם כל מיני נהלים ותקנים שאף אחד לא שמע עליהם מעולם?
<אורן ליבוביץ: היינו יכולים היום לעמוד במצב מתקדם בהרבה וזה מרגיש חבל.
<אורן ליבוביץ: אז שתי השאלות הן בנוגע לנושא הגנטיקה, איך ייוצא, איך ייובא, איך יאושרו הזנים פה בישראל, כי יש מגדלים שחוששים לזנים שהם פיתחו ופה ועמלו עליהם במשך שנים, וכאמור, למה לא כמו בקנדה?
<אורן ליבוביץ: תודה.
תמר זנדברג: מנחם כהן, בבקשה.
מנחם כהן: אני בעצם מנכ"ל ובעל שליטה בחברה ציבורית שנקראת מדיוי.
מנחם כהן: החברה הגיעה לתודעה הציבורית לפני מספר חודשים כשהיא פרצה לתחום הקנאביס.
מנחם כהן: המשכנו להתקדם, הסתובבנו קצת בעולם, קיבלנו פידבק מדהים, בכל מקום שפנינו אלינו ואמרנו ישראל, אמרנו מחקרים, אמרנו גידול, קיבלנו הרבה כבוד והדר.
מנחם כהן: ישראל מובילה בעולם, לא רק בתחום של חקלאות כללית, אלא גם בתחום של חקלאות בכיוון של הקנאביס הרפואי.
מנחם כהן: ישראל נספרת חזק מאוד בתחום של מחקרים לקנאביס רפואי ויכולה להוות רגל משמעותית בעולם לפיתוח של מוצרים בתחום הזה.
מנחם כהן: דיברתם הרבה על הצד הכלכלי של המוצר הזה, אני מדבר גם על הצד הרפואי שלו, הוא מועיל היום למגוון של מחלות בתחום של סרטן, טרשת נפוצה, אפילפסיה, אוטיזם ועוד ועוד דברים שעוד לא נחשפנו אליהם ואנחנו יודעים שמתקיימים למעלה מ-100 מחקרים מקבילים היום בישראל בכל מיני נושאים של קנאביס רפואי.
מנחם כהן: כחברה, לענות על מה שאמר הבחור מהמכון הוולקני, אנחנו ממקדים את המאמצים שלנו בגידול שהוא נקי, ללא חומרי הדברה, ללא חומרים נלווים שעשויים להזיק לחולים ובעצם אנחנו משמשים כפורצי דרך ומאמינים שאנחנו במהלך של השנתיים הקרובות למצב את עצמנו כפורצי דרך בעולם כולו בגידול קנאביס נקי, איכותי, שאין אותו בהרבה מדינות, אין אותו באף מדינה כיום, לא בקנדה, לא באירופה, לא באוסטרליה ובמקומות אחרים.
מנחם כהן: אין היום בעולם את הרמה שאנחנו מכוונים אליה, שהיק"ר אילץ אותנו לזה, וטוב שעשה את זה, בעצם הוא הוביל את הגידול בישראל להתחייבות להליכה צעד אחד קדימה וכתוצאה מזה גם המחקר הרפואי ירוויח, כי בעצם הוא יוכל לקבל חומר שמגיע הרבה יותר איכותי.
מנחם כהן: אצלנו ספציפית, וכדאי שתשמעו את זה, התהפוכות שעוברות על הצד הפוליטי עצרו עסקת ענק בתוך החברה שלנו על ידי משקיעים משמעותיים בתחום, אולי השלישיים בגודלם בעולם, להשקעה בהיקף של משהו כמו 100 מיליון שקל.
מנחם כהן: בחברה הקטנה והצנועה שלנו זה מאוד משמעותי.
מנחם כהן: אילו היינו - - -
מנחם כהן: אנחנו נמצאים בשיחות עם חברה עולמית שרוצה לבוא לכאן לישראל לשתף איתנו פעולה ובשבועיים האחרונים, כתוצאה מהידיעות האחרונות אנחנו מתקשים לבוא ולהגיד להם את מה שאמרנו להם לפני שלושה שבועות בביטחון מלא, שיצוא יהיה, זה רק שאלה של זמן, כי אלה הפידבקים שקיבלנו מכל חברי הממשלה.
מנחם כהן: אני בא ואומר לכם דבר ברור אחד, אם אתם רוצים להגיד שאין יצוא, תגידו את זה, זה בסדר, אנחנו נמצא אלטרנטיבות, כנראה, המוח היהודי יודע למצוא לעצמו, סליחה על הגזענות, אבל אנחנו יודעים למצוא לעצמנו פתרונות.
תמר זנדברג: אם אתה אומר את זה על עצמך זה לא גזענות.
מנחם כהן: סתם, זה ביטוי כזה.
תמר זנדברג: ברור, כנ"ל.
תמר זנדברג: זה בבדיחות הדעת.
מנחם כהן: אם אתם רוצים להגיד שיש יצוא, אבל אתם צריכים יותר זמן כי המשרד לבטחון פנים צריך יותר זמן להיערך, זה בסדר, זה ראוי, זה נכון.
מנחם כהן: עשו את הצעדים שלכם באחריות, אנחנו לא רוצים להיכנס לתהליך ולעצור בו באמצע כי פתאום גילינו שלא הסתכלנו על איזה היבט של זליגה או דברים כאלה, ואני ארצה להגיד מילה על הזליגה, אבל הגרוע ביותר שאתם יכולים לעשות זה ללכת צעד קדימה שניים אחורה, להגיד 'יש יצוא, אין יצוא', כל שני וחמישי.
מנחם כהן: אני, אגב, לא ראיתי פה נציג של ממשלת ארצות הברית סביב השולחן וחבל, אני לא הצבעתי להם, אבל אם כבר הם משפיעים באיזה שהיא צורה עלינו אז כדאי שהם יהיו פה על השולחן.
מנחם כהן: זה בנושא של ההיבט הכלכלי.
מנחם כהן: רק מילה אחת אני רוצה להוסיף לגבי הזליגה.
מנחם כהן: אני אומר לחברנו יואל הדר ולמשרד לבטחון פנים, אחרי שכבר עצרתם את הזליגה מגבול לבנון, מצרים, את החוות החקלאיות הפיראטיות בנגב, שבעצם מפיצות סמים באין מפריע, ואחרי שבאתם והוכחתם לנו שהצלחתם להתגבר על הבעיה הזאת, על הנגישות של כל בן 16 היום לסמים אחרים, שהם לא קנאביס, אולי הגיע הזמן שנלמד קצת מההיסטוריה.
מנחם כהן: ראינו בארצות הברית מה קרה בתקופת היובש כשאסרו על אלכוהול ונלחמו באלכוהול וארגוני הפשיעה גדלו, צמחו והתרבו.
מנחם כהן: מה הפלא שהיום אנחנו שומעים על חקירות בנגב וכו' שבשנה האחרונה התקדמו?
מנחם כהן: ככל שאנחנו עושים את הצעדים הפוך על הפוך ככה נקבל את המציאות הלא נכונה על פנינו.
מנחם כהן: לדעתי הגישה היא לא נכונה.
מנחם כהן: אבל אחרי שהנחנו לרגע לבעיות הקיומיות שלנו מגבולות מצרים ולבנון, איך אנחנו מונעים שקים של מריחואנה שמתפזרים להם באין מפריע במרחבי הנגב, או של שטחי צה"ל שהפכו להיות שטחי גידול בעצם לקנאביס, בואו נדבר רגע על החוות החדשות.
מנחם כהן: החוות החדשות נדרשות לתקינה ברמה של גידור, צילום, תעסוקה של כוח אדם ברמה שאין אותה בפורט נוקס.
מנחם כהן: אנחנו נדרשים כמעט כל גרם שאנחנו מייצרים, למתג אותו, לשים לו ברקוד, לאצוות אותו, מלשון אצווה - - -
תמר זנדברג: שזה לפי דרישה של המשרד לבטחון פנים?
מנחם כהן: הכול לפי המשרד לבטחון פנים.
מנחם כהן: ואנחנו יכולים - - -
<יובל לנדשפט: של היק"ר.
<יובל לנדשפט: כתבנו נוהל.
<יובל לנדשפט: במסגרת הנהלים, שאורן אמר שהוא לא מבין למה צריך, לא משנה, במסגרת הנהלים יש גם נוהל GSP, Good Security Purposes, שהוא נכתב והוכן על ידי ועדה בין משרדית ובכלל זה משטרת ישראל, המשרד לבטחון פנים, כשיו"ר הוועדה הוא מנב"ט הראשי של משרד הבריאות, כולל המכס והכול, ושם מפורטים כל כללי האבטחה לכל השרשרת, גם לחוות, אבל גם לטרנספורטציה וגם לבתי המרקחת.
תמר זנדברג: ברור, אתה מדבר על החדשים?
<יובל לנדשפט: לא, החלטת הממשלה אומרת - - -
תמר זנדברג: הנוהל של החוות הישנות והחדשות הוא אותו נוהל?
<יובל לנדשפט: נכון, כאשר בחוות הקיימות האבטחה היום היא עוד מוגברת מכך, כי עוד לפני שהיה נוהל מדי פעם במחוזות מסוימים הטילו עליהם עוד ועוד והפכו חלק מהם לפורט נוקס מעבר לנדרש.
מנחם כהן: שוב, אנחנו נדרשים היום לרמת אבטחה כזאת שאני יכול להגיד, אצלי בחווה, היא לא צריכה להיות, כמו שאמר חבר הכנסת ילין, בערבה מבודדת ולא צריכה להיות נבאדה של ישראל.
מנחם כהן: במקום שבו אנחנו בונים את החוות שלנו אנחנו יכולים ויודעים, לפי הנוהל שאנחנו בדקנו אותו ועומדים בו, ורוצים לעמוד בו, יודעים לעצור זליגה, אנחנו יכולים לדעת שמאצלנו, מנקודת הגידול ברמה של שתילים עד לאספקה לצרכן, לא תהיה זליגה מהצד שלנו.
מנחם כהן: אנחנו באים ופונים, גם למשרד לבטחון פנים, למר יואל הדר, אנחנו באים ואומרים לך, היבוא היום קיים, הוא קיים ממצרים בצורה לא לגלית.
מנחם כהן: אתה יכול לעצור אותו בזה שתאשר את החוות החדשות, הם יביאו דרישות חדשות לשוק, שיביאו ויעשו סדר.
מנחם כהן: אני לא חושב שנכנסנו לכל הרפורמה הזאת, הרפורמה הזאת באה לסדר את כל הנושא הזה.
מנחם כהן: קחו בחשבון שכספים רבים של חקלאים רבים היום במדינת ישראל כבר הונחו על הקרקע, אנשים השקיעו, חבל שכל זה יירד לטמיון, זה חוסר אחריות מוחלט להצביע על בעיה ולא להצביע על פתרון.
<אורן ליבוביץ: חשוב אולי להזכיר לפרוטוקול שלפני שעה קלה סגן שר הבריאות ליצמן הודיע שהוא מתנגד ליצוא לאור החלטת ראש הממשלה.
תמר זנדברג: אהרון לוצקי, מנכ"ל 'תיקון עולם'.
<אהרון לוצקי: אנחנו כבר מגדלים קנאביס 12 שנה, החברה הראשונה שגידלה, וכיום אנחנו מטפלים בלמעלה מ-10,000 מטופלים.
<אהרון לוצקי: אולי כדאי להגיד, קצת בשם המטופלים האלה, כמה טוב זה עשה לכל כך הרבה אנשים, איזה הקלה הקנאביס הרפואי הביא לכל כך הרבה משפחות.
<אהרון לוצקי: במיוחד כרגע אנחנו רואים את זה בילדים אוטיסטיים ובילדים אפילפטיים, שזה עשה מהפך שלם בחיים שלהם, אבל גם בהרבה התוויות אחרות.
<אהרון לוצקי: אז קודם כל, כשאנחנו מדברים על הקנאביס כאויב, כסם מסוכן, בואו נזכור את התועלת העצומה וכמו שפרופ' משולם נוהג להגיד, עוד אף אחד לא מת מהקנאביס.
<אהרון לוצקי: כלומר הקנאביס הוא אחת התרופות הבטוחות ביותר מבין כל מה שניתן כיום ואין לה תופעות לוואי, בניגוד לרוב התרופות האחרות שקיימות בשוק.
<אהרון לוצקי: כך שכדאי לשים על זה דגש.
<אהרון לוצקי: רק הבוקר התפרסם ב-YNET סקר שנעשה על 2,000 ומשהו קשישים, ש-94% מהם מדווחים על שיפור משמעותי בחיים שלהם ובאיכות החיים שלהם בעקבות השימוש בקנאביס רפואי.
<אהרון לוצקי: ישראל היא מובילה בעולם בתחום הזה של המחקרים וחבל באמת שאנחנו לא מנצלים את זה גם להביא תועלת כלכלית למדינה.
<אהרון לוצקי: 'תיקון עולם' מצאה פתרון מסוים לדבר הזה בכך שאנחנו נמצאים עם שותפויות בחוץ לארץ ולמעשה אנחנו פועלים משם וזה חבל שאנחנו לא יכולים לייצא מישראל ושהכלכלה הישראלית תיהנה מהדבר הזה.
<אהרון לוצקי: אני רוצה לחזק את הנושא שהזכיר כאן אורן, אני הזכרתי אותו בפגישה שהייתה כאן לפני כחודשיים, הנושא של פקודת הסמים הישראלית.
<אהרון לוצקי: פקודת הסמים הישראלית היא לא הגיונית.
<אהרון לוצקי: כתוב בה שצמח הקנאביס על כל חלקיו הוא סם מסוכן.
<אהרון לוצקי: בפועל, כמו שיגידו מומחים, החומר היחידי בתוך הקנאביס שיש לו השפעה פסיכוטרופית הוא חומר שנקרא THC.
<אהרון לוצקי: כל שאר החומרים, אין להם שום השפעה פסיכוטרופית, הם בכלל לא היו צריכים להיות בפקודת הסמים.
<אהרון לוצקי: הנכון הוא לתקן את פקודת הסמים ולכתוב שה-THC זה סם מסוכן ולהתייחס אליו, למרות שהסיכון שלו הוא הרבה יותר נמוך מרוב הסמים והתרופות האחרות, אבל ניחא, על זה לא נעשה את המהפכה בבת אחת.
<אהרון לוצקי: אבל ודאי וודאי שחומר כמו CBD, שהוא חומר אנטי דלקתי, שכיום משמש לילדים אפילפטיים ואוטיסטים וגם למחלות אחרון כמו קרוהן וקולייטיס, בהצלחה עצומה וללא שום השפעה פסיכו אקטיבית, גם לקשישים, אין שום סיבה שהוא יהיה בפקודת הסמים.
<אהרון לוצקי: הוא לא בפקודת הסמים באירופה, למה הוא צריך להיות בפקודת הסמים בישראל?
<אהרון לוצקי: זה, אגב, לא צריך לחכות לממשלה לדבר הזה.
<אהרון לוצקי: הכנסת יכולה להעביר חוק כזה, אני בטוח שמשרד הבריאות לא יתנגד וזו יוזמה שכדאי לעשות אותה שעה אחת קודם.
<אהרון לוצקי: גם המשרד לבטחון פנים לא יוכל להתנגד כיוון שאין שום השפעה פסיכו אקטיבית לחומר הזה.
<אהרון לוצקי: כך שאני חושב שכאן צריך לנקוט בצעדים מהירים ולקדם את הדבר הזה שיכול להיות בקונצנזוס, אין בו שום רע לאף אחד.
<אהרון לוצקי: כללית אני חושב שחבל שהממשלה מעכבת את כל התהליכים של יצוא של קנאביס רפואי.
<אהרון לוצקי: אין לי הרבה מה להוסיף על כל מה שנאמר כאן בתחום הזה ואני רוצה לקוות שהשכל הישר יתגבר ונוכל להביא את התועלת הכלכלית העצומה.
<אהרון לוצקי: עוד הערה אחת.
<אהרון לוצקי: יש כיום בישראל למעלה מ-30,000 אנשים שמטופלים בקנאביס רפואי, יש לפי דיווחי המשטרה מאות אלפים שמשתמשים בקנאביס לצרכי פנאי.
<אהרון לוצקי: ברור שהחומר שהם משיגים הוא לא דווקא מתוך החוות, כל המאות אלפים שמשיגים, יש כאלה שטוענים שיש אפילו מיליון משתמשים במדינת ישראל בקנאביס.
<אהרון לוצקי: כך שהמאבק צריך להיות ממוקד במקום הנכון ולא ממוקד - - - לא צריך לחפש מתחת לפנס.
<אהרון לוצקי: היום קיבלתי טלפון ממשפחה אוטיסטית, ששוטרים הגיעו אליהם הביתה כיוון שיש להם רישיון ל-30 גרם, הבן לקח על עצמו 5 גרם והשוטרים רצו לבדוק אם מותר לו או אסור לו להחזיק 5 גרם.
<אהרון לוצקי: אדם אוטיסט.
<אהרון לוצקי: אז בזה מתמקדים, בזה ממקדים את המאמצים, בואו נמקד את המאמצים בדברים הנכונים, יש מספיק צרות אחרות ומשמעותיות יותר.
<אהרון לוצקי: הסיכון כאן בתחום הזה של ענף הקנאביס הוא אפסי, לעומת זאת התועלת היא מאוד גדולה.
תמר זנדברג: ד"ר תמיר גדו, מנכ"ל 'שאיפה לחיים'.
<תמיר גדו: קודם כל אני רוצה לחזק את מה שנאמר פה, יש המון בורות בנושא הזה.
<תמיר גדו: קודם כל לא הורגים את כל העדר בגלל פרה סורחת אחת.
<תמיר גדו: ובוא נגיד שיש באמת זליגה ובוא נגיד שהמידע המודיעיני הוא נכון, הרי אני יכול להגיד לכם בתור מישהו שנמצא בענף הפארמה, תרופות, כבר מעל ל-25 שנה, שהיו מקרים שחברות תרופות, יצרניות ישראליות, היו להם פריצות והייתה זליגה והיו גניבות מתוך החברות בפנים.
<תמיר גדו: אף אחד לא סגר אף אחד בטבע, בתרו, בתרימה או בכל אחת מהחברות האחרות בשל הגניבות האלה.
<תמיר גדו: לא סגרו.
<תמיר גדו: הלכו, עשו חקירה, מצאו את האשמים והביאו אותם לדין, כמו שצריך וכמו שראוי.
<תמיר גדו: אם יש זליגה, מן הראוי שיסגרו את אותה חווה סוררת או יותר.
<תמיר גדו: זה מקובל, זה לגיטימי וזה נכון לעשות את זה.
<תמיר גדו: אנחנו כולנו פה אנשים רציניים, אנחנו פתחנו מפעל שהושקעו בו מיליונים של דולרים, המפעל הזה יכול לייצא מתוך מדינת ישראל מעל 2.5 מיליארד דולר פוטנציאליים, רק המפעל הזה.
<תמיר גדו: יש במפעל הזה 100 עובדים, האנשים שעובדים שם, כמעט מחצית הם עובדים שפוטרו מטבע והגיעו לעבוד במפעל הזה.
<תמיר גדו: זה עובדי פארמה.
<תמיר גדו: אני רוצה להסביר משהו על הבורות שמתעסקת פה.
<תמיר גדו: אנחנו לא מוכרים פרחים, זה לא מעניין אותנו בכלל, אנחנו רואים את הפרחים בתור חלק בשרשרת שאותו אנחנו לוקחים, ובתהליך מאוד חכם, אני חייב להגיד, משרד הבריאות ומשרד החקלאות יצרו הסדרה שאנחנו מפעל שיודע לקחת בתהליכי GMP ולקחת את החלק בתוך הפרח, את החלק הפעיל, שיכול להיות CBD ויכול להיות כל חלק פעיל, לבודד אותו למרכיביו, לנקות אותו ברמה של 99.5%, שיש רק 0.5% של חומר, שגם בו אנחנו יודעים שאין שום חומר, זה חומר לא פעיל לחלוטין, ואנחנו יודעים לייצר מוצרים אקטיביים שאין בהם שום חלק פסיכו אקטיבי, אפס.
<תמיר גדו: היות שזה מפעל שיש לו GMP, יש לו שליטה מלאה בתהליך.
<תמיר גדו: האנשים שמפעילים את המפעל הזה אלה אנשים שהם חברות תרופות הכי טובות בארץ, שעברו לתחום הקנאביס מתוך עניין, מתוך הבנה שהנישה הזאת בתוך ענף הפארמה היא נישה מתפתחת בכל העולם.
<תמיר גדו: אנחנו יודעים היום לייצר מוצרים שיש בהם אפס פסיכו אקטיביות.
<תמיר גדו: אנחנו יוצרים ניסויים קליניים, אני רק אתן שתי דוגמאות לניסויים קליניים שנעשו שסופקו על ידי המפעל הזה.
<תמיר גדו: היה ניסוי שהסתיים כבר והלך ל-FDA בסרטן לוקמיה, הצלחנו להוריד את התמותה ב-93% בסרטן לוקמיה במהלך של השתלת מח עצם.
<תמיר גדו: הושתלו מח עצם אצל 90 אנשים במרכז להשתלות בבילינסון, מתוך 90 אנשים לפי הסטטיסטיקה העולמית היו אמורים למות מעל 45 איש, מת אדם אחד.
<תמיר גדו: הלכנו ל-FDA, הדבר הזה בתהליך כדי להיות תרופה.
<תמיר גדו: יום אחד זה יהיה תרופה, רק שהתהליכים האלה הם מאוד ארוכים.
<תמיר גדו: ניסוי שני, שאנחנו בסוף הניסוי, זה ניסוי שני שאנחנו עושים, זה באוטיזם.
<תמיר גדו: 150 ילדים בשערי צדק, אוטיסטים קשים בני 6 עד 18, אנחנו נותנים מוצר שיש בו אפס פסיכו אקטיביות, ילדים בני 6 עד 18, אוטיסטים קשים שמעולם לא דיברו, מעולם לא תקשרו, עם בעיות התנהגויות קשות.
<תמיר גדו: הנתונים נכון לרגע זה, 70% ירידה בבעיות ההתנהגותיות ברמה של טוב מאוד עד מצוין.
<תמיר גדו: הנתון השני, שהצלחנו להוריד כמעט 50% מהילדים מהתרופות הפסיכו אקטיביות, שהן תרופות קשות, לכל מי שמבין בתחום.
<תמיר גדו: הנתון השלישי, שליש מהילדים התחיל לתקשר.
<תמיר גדו: אנחנו מגישים ביולי ל-FDA במסלול של תרופה פורצת דרך.
<תמיר גדו: עכשיו, אני רוצה להגיד את הטרגדיה בדבר הזה, שתי חברות פארמה, מהעשירייה המובילה בעולם, מתעניינות בדבר הזה.
<תמיר גדו: חברות שנסחרות במעל 100 מיליארד דולר, באות אלינו, רוצות לקנות את הדבר הזה.
<תמיר גדו: תקשיבו ליתרון ולחיסרון.
<תמיר גדו: היתרון הוא שברגע שאנחנו לוקחים מחקלאי במדינת ישראל זן מסוים, לפי הרגולציה של ה-FDA אתה לא יכול להחליף את הזן הזה לעולם.
<תמיר גדו: אתה תצטרך לעשות את כל הניסוי מאפס וזה ניסוי של שמונה שנים.
<תמיר גדו: תבינו את המשמעות של זה, זה אומר שהייצור והחקלאות בעצם חייבים להיות פה לנצח נצחים מבחינה מסחרית.
<תמיר גדו: זה אומר שאף חברת פארמה לא תסכים עכשיו לשים כסף בניסוי בפייז 3 בגלל שאין לנו יצוא, כי הוא בא בעצם ואומר, 'ידידי היקר, בוא נגיד שתצליח, הטרגדיה שלך היא ההצלחה שלך, כי אתה כרגע הצלחת ואתה הולך לעשות מזה תרופה שאתה לא יכול למכור אותה בחוץ לארץ'.
<תמיר גדו: אני רוצה להגיד לכם, יש עשרות ניסויים קליניים שאושרו באסדרה מאוד חכמה על ידי משרד הבריאות והיק"ר, בעיקר על ידי היק"ר, והאסדרה הזאת מאוד עושה שכל כי יש לנו יתרון יחסי מאוד גדול על פני אומות העולם ועשרות הניסויים הקליניים האלה, אם נסתכל על הסטטיסטיקה העולמית, כנראה ש-70% ייכשלו ו-30% יצליחו.
<תמיר גדו: אפילו אם 10% יצליחו יכול להיות שייצאו מתוך מדינת ישראל 20 עד 30 תרופות וה-30-20 האלה לא יהיו קנאביס, הם יהיו חומר פעיל שבמקרה יצא מתוך צמח הקנאביס.
<תמיר גדו: כמו שיש צמח האופיאטים, כמו פרג, שממנו עושים תרופות, שהיום מעל 60 מיליארד דולר מכירות שמרוכזות בארבע מדינות עיקריות, שהשכילו לפני מעל 70 שנה לקחת את התחום הזה, שהייתה בו בורות, דרך אגב, אותו דבר במאה ה-20.
<תמיר גדו: יש פה בדיוק סצנריו חוזר.
<תמיר גדו: יש ספר נורא יפה, של ברברה טוכמן, 'מצעד האיוולת', של אומות שחוזרות וממחזרות את אותן השטויות פעם אחרי פעם אחרי פעם.
<תמיר גדו: אז אני רוצה להגיד לכם משהו, אין תוחלת באמירות האלה ואנחנו מפספסים שעת כושר ענקית למדינת ישראל.
<תמיר גדו: אני חושב שיש פה מודל עסקי למדינת ישראל ואני רוצה להגיד שהוועדה, שעשתה עבודה נאמנה, נתנה המלצות מאוד שמרניות, כטיבן של המלצות.
<תמיר גדו: אני אשים פה על השולחן ואני אגיד לכם, עוד בתור ציפייה ליצוא אנחנו, BOL פארמה, חתמנו על מעל 150 מיליון דולר חוזים ליצוא במידה שיתממש היצוא.
<תמיר גדו: אני יודע שחברות אחרות, כמו חברות שיושבות פה לשולחן, חתמו על חוזים דומים.
<תמיר גדו: עוד לפני שיצא היצוא.
<תמיר גדו: זאת אומרת שכשיהיה יצוא, הרי יש המון חברות שיושבות על הגדר, מספר חברות שהן חברות פארמה, אנחנו לא מתעסקים עם חברות קנאביס, אנחנו מתעסקים עם חברות פארמה עולמיות, מוכנות לשים כסף בתור מקדמה, עכשיו הן כבר לא מוכנות, ואנחנו מדברים כבר על מעל 300 מיליון דולר הסכמים חתומים אצל מספר גורמים בענף.
<תמיר גדו: זה מעל מיליארד שקל, עוד לפני שאפילו יצאה הכרזה שיש יצוא, ולא מדובר בפרח אחד שאנחנו רוצים לייצא, מדובר על מוצרים שיגיעו ככדורים, כקפסולות, כמשאפים, לא יהיה בהם שום חומר פסיכו אקטיבי, וגם אם תהיה טיפ טיפונת THC, זו כמות כזו מזערית שאין לה שום אפקט פסיכו אקטיבי.
<תמיר גדו: המטרה שלנו כרגע זה לא לייצא סמים מסוכנים, המטרה שלנו זה לייצר ענף של תרומות שנסמך, מה שנקרא medical based evidence, שנסמך על ניסויים קליניים שאנחנו לוקחים את זה והופכים את זה לענף פארמה כשר לכל דבר.
<תמיר גדו: אני רוצה להגיד לכם, יש לנו לקוחות ענק, חברות בורסאיות, שאני לא יכול להגיד את שמן מפאת סודיות, אני אשמח להציג את זה לפרופ' אבי שמחון.
<תמיר גדו: אני חושב שאם הוא יראה שכמה מחברות הפארמה הגדולות בעולם מעוניינות להקים פה אופרציות ומעוניינות לקנות ולמכור את המוצרים, ולא חברות קנאביס, אני בטוח שאם הנתונים יעמדו מול ראש הממשלה ומול כל הגורמים האמורים, אני חושב שהדעה תשתנה.
<תמיר גדו: עוד פעם, אני אחזור על זה, אם תהיה זליגה, צריך לטפל בה בחומרה, צריך להביא את האנשים האלה לדין, אבל אי אפשר לבוא ולהגיד זאב זאב זאב ולא לעשות עם זה שום דבר כבר שנים.
<תמיר גדו: זה לא דבר נכון, זה לא דבר צודק.
<תמיר גדו: אני רוצה להגיד לכם, 100 עובדים של פארמה כרגע מועסקים על ידינו, כנראה שאנחנו נצטרך לפטר חלק מהם, כי ברגע שלא יהיה יצוא אנחנו נצטרך לצמצם את האופרציה, ואני לא היחיד.
<תמיר גדו: עכשיו אני רוצה להגיד עוד דבר, אני הייתי בשישה משרדים של בריאות ברחבי העולם, בגלל שאנחנו כבר עם 11 שנה ניסיון ואין בעולם שום ניסיון כזה, אני מדבר על משרדי בריאות מהגדולים באירופה, שבאו ואמרו 'חבר'ה, עזבו את ישראל, תעתיקו את המפעל שלכם ואת החוות שלכם ותשימו אותם פה במערב אירופה', וההצעות האלה יושבות על השולחן.
<תמיר גדו: אני חייב להגיד, אני בתור ישראלי, ציוני, נכה צה"ל, שנלחם ביחידה קרבית, שמגדל פה חמישה ילדים, לא מוכן לעשות את זה.
<תמיר גדו: אבל אם מדינת ישראל תסתום את הגולל על הדבר הזה אני אעביר את כל האופרציה לשם וזו תהיה בכייה לדורות, ואני לא היחיד.
<תמיר גדו: אני חייב להגיד שאני בתור ישראלי שעובד במשק ומפרנס הרבה מאוד עובדים, אני רוצה להגיד לכם שזו סופר טיפשות, בורות ובכייה לדורות.
תמר זנדברג: שלום, שאול, יועץ - - -
<שאול כהן: יועץ מנכ"ל משרד האוצר, שאול כהן.
תמר זנדברג: תודה שהצטרפת, חטפתם פה קצת שוב בהתחלה, אבל עכשיו בהמשך הפרוטוקול אני - - -
<שאול כהן: אל"ף, אנחנו משרד האוצר, בזה אנחנו עובדים, אבל ראשית אני באמת מתנצל על האיחור, היו התחייבויות שלא יכולתי להימנע מהן.
<שאול כהן: כמובן הנושא שנידון פה בוועדה מאוד חשוב לנו, הוועדה רוכזה על ידי מנכ"ל האוצר, שלא יכול להגיע כי הוא בחו"ל, אבל הנושא כמובן מאוד מאוד חשוב לנו ובסופו של דבר אמרנו את עמדתנו מספר רב של פעמים.
<שאול כהן: אנחנו רואים ערך פוטנציאלי גדול מאוד למשק הישראלי, לתעסוקה, לפריון וצמיחה במשק, שבסופו של דבר, אני מאוד מסכים עם האמירה שנאמרה כאן, אנחנו רואים בתעשייה הזו תעשייה שלא מקומה של המדינה, גברתי היושבת ראש, לתכנן אותה במובן של עכשיו להגיד לעוסקים, למדענים ולמנהלים איך לעשות את התחשיב שלהם ואת שרשרת הייצור שלהם, מקומה של המדינה לקבוע סטנדרטים, שעל זה אמון משרד הבריאות, לוודא שאין פעילות בלתי חוקית, שעל זה אמון בנאמנות רבה מאוד המשרד לבטחון פנים ומשטרת ישראל, ולוודא שהיצוא, כמו היצוא של תרופות רבות אחרות שמבוססות על חומרים מסוכנים, יתבצע כהלכה בצורה מאובטחת ויגיע ליעדו הנכון.
<שאול כהן: ובאמת, גם ברמה המשפטית וגם ברמה הכלכלית הדוגמה של האופיום זה פשוט באמת אחד לאחד, שבסופו של דבר תרופה שמבוססת על צמח שעלול להיות לו שימוש מסוכן, עלול להיות לו שימוש לא חוקי ועלול אפילו לעשות נזק, אנחנו אומרים את זה חד וחלק, אבל אנחנו לא בגלל זה נכרות את ענף הפארמה של ישראל.
<שאול כהן: כמובן גם ענף הנשק הישראלי שגם עלול להיות לו שימוש בלתי חוקי לא נכרות וענף יצוא מוצרים רפואיים מבוססי קנאביס, הוא בראייתנו פוטנציאל באופן דומה.
<תמיר גדו: אני רק חייב להגיד באמירה של משפט אחד, מי שמכיר את ההיסטוריה של עולם הפארמה, בתחום האופיאטים הייתה התנגדות מאוד חזקה של ארצות הברית ושל צרפת, לפני הרבה מאוד שנים, ובאופן פלא שני השחקנים שמחזיקים 75% משוק האופיאטים העולמי ומגדלים אצלם פרג ואופיאטים שממנו מפיקים תרופות זה צרפת וארצות הברית.
תמר זנדברג: ועכשיו הם כבר בעיצומה של מגפת התמכרות לתרופות אופיאטיות שהקנאביס הרפואי הוא תחליף ראוי להרבה מהטיפולים האלה.
תמר זנדברג: יש לנו פה אפשרות לעבור למשהו הרבה פחות מזיק.
תמר זנדברג: דנה בר-און.
<דנה בר-און: אני רוצה להמשיך מדברים שאמר ד"ר גדו ולהדהד דברים שנאמרו על ידי משרד הכלכלה כאן ולהדגיש, מעבר לכל הכסף שיאבד, מה הן ההשלכות של ההחלטה שלכם והעמדה שלכם במשרד לבט"פ על המטופלים.
<דנה בר-און: אמר פה ד"ר גדו, ואני יכולה להגיד לך את זה לא רק לגבי 'שאיפה לחיים', אני יכולה להגיד לך את זה לגבי ספקים אחרים, כי אני מדברת איתם, כל הספקים כרגע קורסים תחת הנטל.
<דנה בר-און: אף מטופל לא מהווה עבור הספקים כרגע את החזר ההוצאות מהסיבה הפשוטה, שאין עלות פר גרם, יש עלות אחידה.
<דנה בר-און: התוצאה היא שמטופלים שלוקחים מינונים גבוהים כמוני משלמים את אותו המחיר של מטופל שלוקח 20 גרם, התוצאה היא שילד שמקבל שמן, שלהפקתם של מספיק בקבוקים לחודש עבור ילד יש צורך בלמעלה מ-200 גרם פר ילד, אותם הורים לא משלמים על אותם 200 גרם, הם משלמים על משהו כמו רבע מזה.
<דנה בר-און: יש כרגע משבר בשמנים לילדים כתוצאה מזה, תוצאה ישירה.
<דנה בר-און: הספקים כרגע לא מכסים את מה שהם מוציאים.
<דנה בר-און: מעטים הספקים שיוכלו להמשיך לשרוד ככה.
<דנה בר-און: אם אתם לא תאשרו את היצוא, אמר כאן מקודם נציג המשרד לכלכלה, ואני רוצה להדגיש את זה, לא מדובר כאן במכת מוות רק להתפתחות הענף, מדובר פה במכת מוות לחולים עצמם, שנתלים כרגע בענף הזה לבריאותם.
<דנה בר-און: מדובר בספקים שקיימים כרגע ושוקלים להעתיק את החוות שלהם לחו"ל.
<דנה בר-און: מי יישאר פה שיקנה את התרופה לנו.
<דנה בר-און: אמרת בעצמך, גם אם נחשוב לרגע על האפשרות הפנטזיונרית של יבוא, שאגב, פנטזיונרי מספיק לא רק כי מדינות אחרות לא רוצות את זה, אלא כי זה לא נכון למטופלים שכבר מטופלים היום בזנים שמתאימים להם ויבוא של זנים חדשים יגרור פשוט ניסוי בבני אדם, מה הזן שמתאים לי כרגע, עם איזה זן אני יכולה ללכת.
<דנה בר-און: אם אתם תצרו מצב שהזנים שזמינים כיום למטופלים לא יהיו זמנים להם יותר זה ממש לא משנה מה תביאו כתחליף, אם תביאו.
<דנה בר-און: אתם תצרו מצב שאתם לוקחים תרופה פועלת ומחליפים אותה בתרופה ניסיונית.
<דנה בר-און: זה ניסוי בבני אדם פר אקסלנס.
<דנה בר-און: מה שאתם במשרד לבט"פ עושים כרגע, ואתה יכול, עם כל הכבוד, עורך דין הדר, לבוא ולהגיד כמה פעמים שאתה רוצה שהמשרד לבט"פ לא הכריז כלום, אבל שנינו יודעים מי המשרד היחיד שהתנגד לחוק הזה מיום הוצאתו, שנינו יודעים שאפילו משרד הבריאות ברוב השלבים אמר שהוא בעד, ויש לכך עדויות בתקשורת.
<דנה בר-און: שנינו יודעים מי השר היחיד שדרש כסף למשרד שלו בשביל להיות מסוגל בכלל להגיד שהוא ישקול את זה, ועדיין, הוא קיבל את הכסף ולא קרה.
<דנה בר-און: אז אתה יכול להגיד כמה שאתה רוצה שלא החלטתם כלום, אבל אתם המשרד הממשלתי היחיד, מתוך חמישה שמעורבים במהלך הזה, שהביע התנגדות עקבית לאורך כל השנה הזאת, מאז שהחוק עלה, בתירוצים שחוזרים על עצמם, בלי שום ראיה, והדבר הכי גרוע, מעבר לפגיעה במשק, הדבר הכי גרוע שאתם לא לוקחים בחשבון את הפגיעה בחיי אדם שאתם תגרמו לה וכבר גורמים לה, ויעיד על כך משבר השמן של הילדים שגרם לכך ש-200 ילדים בתוך חודש אחד נאלצו למצוא דרך לעבור לחברה אחרת כי החברה שסיפקה להם את השמנים לא יכלה לעמוד בדרישה.
<דנה בר-און: למה היא לא יכלה לעמוד בדרישה?
<דנה בר-און: כי הדרישה היא הרבה מעבר למה שהם מקבלים בתמורה.
<דנה בר-און: כמות הגידול הנדרש היא הרבה מעבר לכסף שמרוויחות החברות האלה מעצם זה שהן מוכרות רק בארץ.
<דנה בר-און: אז אני מבקשת מכם, בשיקולים שלכם, לא להתחשב רק בחברה שתפסידו או בכסף העתידי שתפסידו, אלא לחשוב מה אתם עושים עם החולים שיישארו ביום שאחרי.
תמר זנדברג: דנה, תודה רבה.
תמר זנדברג: נועה בראל, בבקשה.
<נועה בראל: שלום.
<נועה בראל: הייתה לי נסיעה ארוכה, ניסיתי לנסח איך אני הולכת להגיד את הדברים ובשתי מילים, אתם הורגים אותנו.
<נועה בראל: הרגולציה פשוט קוברת אותנו.
<נועה בראל: אני, בתמימותי, תמיד חשבתי שהמדינה אמורה לייצר אקלים שבו היזמים יוכלו לייצר תעסוקה.
<נועה בראל: כשאני קמה בבוקר אני יודעת מה אני רוצה, אני רוצה לגדל קנאביס רפואי, אני רוצה להיות יצרנית שבסוף גם עוזרת למטופלים ואני לא רואה בזה שום דבר שלילי.
<נועה בראל: תגידו מה אתם רוצים.
<נועה בראל: אל תגידו רק את הכן ואת הלא ושזה ישתנה כל חמש דקות.
<נועה בראל: אגב, גם ההצהרה שיצאה היום מכיוון סגן השר, זה דבר שמפוצץ עסקאות.
<נועה בראל: זה דבר שכשאנחנו הולכים למשקיעים, לצורך העניין, כי רוב החקלאים, מה לעשות, כדי להגיע לסטנדרט הנדרש אנחנו זקוקים למשקיעים, כשאנחנו יושבים עם משקיעים והם לא יודעים מה יהיה בגורל היצוא והם רואים את השוק המקומי, שלא יאפשר את הסטנדרטים שנדרשים, אנחנו לא יכולים להתקדם, אנחנו לא יכולים להתפתח ואנחנו לא יכולים לייצר לעצמנו תעסוקה.
<נועה בראל: ואני לא הולכת לקנאביס או לכל דבר אחר רק בגלל שזה סקסי.
<נועה בראל: אנחנו הולכים לשם בגלל שאנחנו מאמינים בתחום הזה ואנחנו מאמינים בתעשייה הזו ואנחנו הולכים ורואים מה קורה בכל העולם.
<נועה בראל: לא צריך ללכת ולהמציא את הגלגל באמת מחדש, כמו שאורן אמר מקודם, ואם אני רוצה להמשיך להתקיים ולהמשיך לחיות בערבה, באמת בלי להשתמש בקלישאות, להמשיך לגדל את המשפחה שלי בערבה ולהתפרנס ברמה הכי בסיסית, אנחנו לא מבקשים שתיתנו לנו דגים, תנו לנו את החכה, תנו לנו לעבוד, תנו לנו לייצר.
<נועה בראל: חאלס עם הרגולציה, אתם פשוט קוברים אותנו.
<נועה בראל: אנחנו הולכים כמה צעדים קדימה ונגררים אחורה בכל פעם שיוצאת הצהרה כזאת או התנגדות.