GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר שטיין: כל מי שיש לו יד ורגל בחיפוש סמים משתמש בשירותים שלנו.
יאיר שטיין: ב-2001 היו 1300 פעולות, ב-2002 היתה עליה של 8%, וב2003 היתה עליה נוספת של 15% על 2002.
יאיר שטיין: מאז שהתחלנו לאמן את הכלבים על סמים אמיתיים אחוז התפיסות עולה.
יאיר שטיין: כמובן שזאת סטטיסטיקה קצת בעייתית, כי כשאתה יוצא לפעילות אתה אף פעם לא יודע מה המידע.
יאיר שטיין: אנחנו יוצאים לפעילות כאשר מזמינים אותנו.
יאיר שטיין: אין לנו מושג מה היה המידע ולמה הזמינו אותנו.
יאיר שטיין: הכמויות שאני אציין לא מעידות על כלום, כי הרבה תפיסות הם גרמים בודדים.
יאיר שטיין: תפיסה של 10 גרם היא כלום, אבל זה קצה חוט לחקירה.
יאיר שטיין: לפעמים החקירה מתפתחת , לפעמים לא.
יאיר שטיין: הכמות היא רק למראית עין.
יאיר שטיין: הכלבים שמגלים סמים גם מגלים אמצעי לחימה.
יאיר שטיין: לא פעם סוחרי סמים גם סוחרים בכלי נשק או מחזיקים נשק לחיסול חשבונות.
יאיר שטיין: יש העתקות ריח.
יאיר שטיין: אחד שהתעסק עם סם ואחרי זה התעסק עם נשק מעתיק בעצם את הריח.
יאיר שטיין: יש המון תפיסות של אמל"חים על ידי כלבי סמים.
יאיר שטיין: ב-2002 היתה תפיסה איכותית של מריחואנה בתוך מכולה באילת.
יאיר שטיין: כל דפנות המכולה היו מצופים במריחואנה.
יאיר שטיין: היו שם 4 פסיק משהו טון.
ענבל גבריאלי: זה הגיע מאיזה שהוא מקום?
יאיר שטיין: בוודאי.
יאיר שטיין: ב-2003 היתה תפיסה יפה של 23 אלף כדורי אקסטזי.
יאיר שטיין: מבחינה משטרתית טהורה גם כמות קטנה של סם יכולה לשמש קצה חוט לחקירה.
יאיר שטיין: אנחנו מרוצים מזה לא פחות מאשר הכמויות הגדולות.
יאיר שטיין: תפיסה יפה שהיתה לא מזמן היתה בלוד, בחצר של אבו סלוק – 1.2 קילוגרם הרואין.
יאיר שטיין: זאת תפיסה יפה.
יאיר שטיין: הכוחות עמדו כבר להתקפל אבל הכלב התעקש.
יאיר שטיין: מצאו את הסם 80 סנטימטר בעומק.
יאיר שטיין: היתה זליגת ריח.
יאיר שטיין: יש מצבורי מריחואנה בתוך מערות שמוסתרים על ידי הסלקה מתוחכמת, אפילו מתחת לגוויה של כבש.
יאיר שטיין: יש מידה של תחכום, כי הכלבים שלנו אמורים להימנע מלהתקרב לגוויות ולמזון בשטח.
יאיר שטיין: אם הכלב מתקרב לגוויה כזאת, הכלבן אומר לו "לא".
זאב ציגלברג: המכס עובד לגילוי סמים בכל המעברים הבינלאומיים לישראל, לא בגבולות או בקטעים אחרים שמשטרת ישראל עובדת בהם.
זאב ציגלברג: זה הייחוד שלנו.
זאב ציגלברג: מטר מהמעבר כבר אין לנו סמכות.
ענבל גבריאלי: איך כלב אחד מצליח לכסות את כל האזור הדרומי?
זאב ציגלברג: היינו שמחים אם היה לנו יותר, אבל במסגרת האמצעים שיש לנו זה מה שאנחנו יכולים לתת.
זאב ציגלברג: כשיש מבצע באילת אנחנו מטיסים כלבים.
זאב ציגלברג: כלב אחד נמצא באילת באופן שוטף.
זאב ציגלברג: אנחנו מאמנים את הכלבים בארצות הברית.
זאב ציגלברג: יש שני סוגים של כלבי סמים: אקטיביים, שמטרתם למצוא סמים בכלי רכב, במזוודות ובדברים כאלה, וכלבים פסיביים, שמטרתם לגלות סמים אצל אנשים.
זאב ציגלברג: אם כלבים אקטיביים יריחו סם הם ינסו להגיע אליו בכל דרך.
זאב ציגלברג: ברור לכם למה כלבים כאלה לא יכולים לעבוד עם נוסעים.
זאב ציגלברג: הכלבים הפסיביים שמגלים סם או מריחים סם מתיישבים ליד הנוסע.
תומר מצא: המכס בישראל פועל במעברים היבשתיים והימיים.
תומר מצא: כיום מנוצל כל המערך גם לנושא הסמים.
תומר מצא: גם בודקי המכס באולם מנוצלים לבדיקות הסמים השגרתיות.
תומר מצא: בשנת 1994 החליטה הממשלה על מתן סמכויות למכס לצורך סיכול החדרת סמים למדינת ישראל.
תומר מצא: בעקבות ההחלטה הוקמה ב-1995 היחידה הארצית ללוחמה בסמים באגף המכס.
תומר מצא: יש לה שתי מטרות עיקריות.
תומר מצא: מטרה אחת היא תפיסה ומניעה של הברחות סמים באזור פיקוח המכס.
תומר מצא: המטרה השנייה היא יצירת הרתעה בשערי המדינה.
תומר מצא: בהתאם להחלטה הזאת הוקמה יחידת הכלבנים כמן זרוע נוספת מלבד חוקרי היחידה.
תומר מצא: כיום יש ביחידה 8 כלבנים וכלבים שמאומנים לזיהוי ואיתור סמים.
תומר מצא: הכלבנים פזורים ב-3 כלביות מרכזיות, הם נותנים מענה לכל אזורי הפיקוח של המכס.
תומר מצא: הכלבים הם בעלי חוש ריח מדהים, לפחות פי 40 מאשר של בן אדם.
תומר מצא: עוד לא הצליחו לגלות במחקרים עד כמה חוש הריח של הכלב מפותח מאשר של האדם.
תומר מצא: לכל כלבן יש כלב צמוד.
תומר מצא: למה כלב צמוד?
תומר מצא: כדי שהכלבן יכיר את הכלב בצורה הטובה ביותר, ידע לענות על הסימונים של הכלב.
תומר מצא: אנחנו דואגים לתת את הטיפול הבריאותי הטוב ביותר.
תומר מצא: הכלבן נותן לכלב את מלוא תשומת הלב.
תומר מצא: בנוסף לצוות הזה יש צוותים שהכלבן נקשר אליהם, שזה צוות החוקרים של יחידת המכס.
תומר מצא: את האימונים לכלבים משתדלים לעשות באופן שוטף.
תומר מצא: יום בשבוע משתדלים לתת לכלב אימון בנקודות החולשה שלו.
תומר מצא: יחידת הכלבנים מחולקת ל-3 כלביות ברחבי הארץ – כלביית הצפון שממוקמת בחיפה, כלבית הדרום שבאילת, וכלבייה מרכזית בנתב"ג.
תומר מצא: הכלבייה המרכזית מרכזת את מרב הכוח.
תומר מצא: היא נותנת סיוע לכלביות האחרות במידת האפשר.
תומר מצא: היחידה פועלת בפעולות משימתיות נקודתיות ובפעילויות עצמאיות שנקבעות על ידי ועל ידי מטה הסמים.
תומר מצא: יחידת הכלבנים של המכס נותנת סיוע למגזרים שונים –משטרת ישראל, חיל הים, יחידות של מצ"ח.
תומר מצא: כלביית נתב"ג נותנת מענה להרבה מאוד מקומות.
תומר מצא: את כל זה עושים 5 כלבנים.
איוב קרא: מה קורה באשדוד?
תומר מצא: אותם 5 כלבנים מנתב"ג נותנים גם מענה לנמל אשדוד.
תומר מצא: בכלביית חיפה יש 2 כלבנים שנותנים מענה לנמל חדרה, נמל חיפה, נהר הירדן, ראש הנקרה.
תומר מצא: בכלבייה הדרומית באילת יש כלבן אחד.
תומר מצא: הוא נותן מענה מקומי לכל האזור שם, כולל מעבר גבול ערבה ומעבר טאבה.
תומר מצא: צריך לזכור שכל ההברחות מגיעות מהגבולות.
תומר מצא: 8 אנשים זה באמת לא הכוח שאמור לבלום את זה.
תומר מצא: אני מאמין שהוספה של כלבנים תתן מענה הרבה יותר טוב.
ענבל גבריאלי: מה עלות רכישת כלב?
תומר מצא: 10 אלפים דולר.
ענבל גבריאלי: למה אתם לא יכולים לאמן אותם כמו שמשטרת ישראל עושה עם הכלבים שלה?
תומר מצא: אנחנו מאמנים את הכלבים בארצות הברית.
תומר מצא: ארצות הברית זה מרכז ההדרכה של המכסים.
תומר מצא: שם יש את כל האמצעים הטובים ביותר כדי לצבור מיומנות וידע.
תומר מצא: זאת לא עבודה שגרתית.
ענבל גבריאלי: המטרה היא זיהוי סמים, לא?
תומר מצא: זיהוי סמים במעברים.
זאב ציגלברג: אנחנו עובדים בשיטה האמריקנית.
זאב ציגלברג: לאמריקנים יש ניסיון רב.
זאב ציגלברג: יש שם את כל האמצעים לקיים קורסים.
זאב ציגלברג: הקורסים מתקיימים שם פעם בחודש.
זאב ציגלברג: מכל רחבי העולם מגיעים לשם.
ענבל גבריאלי: למה משטרת ישראל יכולה "להסתפק" באימון הכלבים כאן והמכס לא?
תומר מצא: בארצות הברית יש את האמצעים הטובים ביותר לאמן כלבים בהתייחס לאזורים שאנחנו עובדים בהם.
תומר מצא: בבית ספר עצמו יש 200 רכבים שניתן להתאמן עליהם ביום יום.
תומר מצא: הכלבים שאנחנו עובדים איתם הם כלבים מ"תנו לחיות לחיות" ומ"צער בעלי חיים" בארצות הברית.
תומר מצא: מדובר בכלבים פשוטים מאוד.
תומר מצא: לא מעניין אותנו הסוג, העיקר שיהיו כלבים בעלי אופי טוב שיוכלו לספק את מה שאנחנו צריכים.
ג'קי לוגסי: 70% מהכלבים שיש לנו מגיעים מתרומות, רק 15% מהכלבים זה רכישה מחו"ל.
ג'קי לוגסי: פעם בשנה אנחנו יוצאים לחו"ל כדי לרכוש קרוב ל-15 כלבים.
ג'קי לוגסי: אנחנו עושים להם שם בדיקות כדי לראות מה היכולות שלהם להיות כלבי סמים בעתיד.
ג'קי לוגסי: אנחנו לוקחים אותם כשהם עדיין לא יודעים כלום.
ג'קי לוגסי: פה הם עוברים את האימון.
ענבל גבריאלי: 10 אלפים דולר זה סכום שאתם משלמים עבור כלב שעבר את ההכשרה?
זאב ציגלברג: זה כולל את הכלב ואת ההכשרה.
ענבל גבריאלי: אין כאן הוזלת עלויות כי אתם ממשיכים לאמן אותו בשוטף.
זאב ציגלברג: האימון בארץ לא עולה, הוא במסגרת סדר היום של הכלב.
זאב ציגלברג: הכלבן מגיע לארצות הברית בלי ידע.
זאב ציגלברג: הכלבן יחד עם שני כלבים עוברים את ההכשרה, כאשר הכלב הפחות טוב נופל.
זאב ציגלברג: הכלבן נשאר עם הכלב היותר טוב שאיתו הוא חוזר לארץ.
זאב ציגלברג: בהמשך באים לפה אנשי מכס אמריקנים כדי לבחון את הכלבנים שלנו.
זאב ציגלברג: מדובר בשיטה מסודרת שעובדת הרבה שנים.
זאב ציגלברג: ככה התחלנו, ככה אנחנו גם ממשיכים.
תומר מצא: הם דואגים לשלוח לנו גם כל מיני אמצעים ללא עלויות.
תומר מצא: הליווי שלהם הוא באופן תמידי.
ענבל גבריאלי: הם מאומנים על תחליפים?
תומר מצא: אנחנו עובדים על חומרים אמיתיים.
תומר מצא: כאשר כלבן נמצא בשטח הוא לא יכול לפקח גם על סמים אמיתיים וגם לעבוד על התחליף.
זאב ציגלברג: אם מדברים על תחליפים, אז יש לנו תרכובת כימית שאנחנו מקבלים מארצות הברית שיש לה את אותו ריח של הסם.
תומר מצא: קל לנו לתפוס את הסוחרים הגדולים.
תומר מצא: כל קילו שעובר דרכנו מתפרס אחר כך להרבה סוחרים, להרבה משתמשים שצריך לרדוף אחריהם.
תומר מצא: אנחנו עובדים בשיטה שהוכיחה את עצמה עשרות שנים בארצות הברית.
תומר מצא: אנחנו נגישים בכל המעברים המרכזיים.
תומר מצא: אנחנו מאומנים על מספר סוגים – קוקאין, אקסטזי, הרואין, אמפטמינים, צ'ארס הודי.
תומר מצא: אנחנו הגענו ללמעלה מ-130 תפיסות סמים על ידי הכלבנים.
תומר מצא: 2.5 קילוגרם צ'ארס במזוודה עם תחתית כפולה בנתב"ג, 44 קילו קוקאין דרך ממ"ן, 900 אלף כדורי אקסטזי דרך ממ"ן.
תומר מצא: מדובר בהסלקות מאוד מתוחכמות.
תומר מצא: זה לא שפתחנו את המזוודה ומצאנו את החומר גלוי.
תומר מצא: ללא כלב לא היה ניתן לגלות את זה.
תומר מצא: אנחנו עובדים באזורים שבעבר לא פעלו בהם.
תומר מצא: הגענו למקום שלישי באירופה מבחינת תפיסות סמים.
תומר מצא: השיטות מאוד מתוחכמות.
תומר מצא: מצאנו סם בתוך פילם.
תומר מצא: ניסינו לשקף אבל לא ראו כלום.
תומר מצא: כאשר פתחנו התברר שכל הסרט הוא סם.
תומר מצא: היתה הסלקה בתוך קלטת.
תומר מצא: מצאנו סמים בתוך מנורה של עץ.
תומר מצא: כשלקחנו לשיקוף לא ראינו כלום, אבל כשהכלב סימן פתחנו ומצאנו קילו 800 גרם צ'ארס.
תומר מצא: הכלב במקרה הזה סימן את המזוודה במסוע בשדה התעופה.
ענבל גבריאלי: הכלב נמצא במסוע של המזוודות?
תומר מצא: במסוע האחורי.
תומר מצא: לא רואים אותו.
זאב ציגלברג: הוא הולך על המסוע.
ענבל גבריאלי: הכלב נמצא שם תמיד?
זאב ציגלברג: אם היו לנו יותר כלבים אז היו יותר.
זאב ציגלברג: אנחנו מתמקדים בטיסות חשודות, בפרופילים, בסימנים מחשידים.
זאב ציגלברג: אנחנו לא יכולים להיות בכל מקום כל הזמן.
תומר מצא: היה לנו נוסע שהכלב סימן.
תומר מצא: הנוסע אמר שאין לו כלום, אבל אנחנו החלטנו לקחת אותו לצילום רנטגן בבית חולים.
תומר מצא: אפילו הרופא לא היה בטוח בזה.
תומר מצא: עיכבנו את הנוסע, ובאמת אחרי 4 שעות הוא הודה שהוא בלע צ'ארס הודי בהודו.
תומר מצא: מצאנו הסלקה בתוך כריכה של ספר.
תומר מצא: מנסים להבריח בכל השיטות, הם חושבים שיש כל מיני אמצעים שמפריעים לכלבים.
תומר מצא: הכלב מסוגל לעשות הפרדת ריחות.
זאב ציגלברג: מצאנו חרדל ופלפל חריף ששמו על-מנת שהכלב לא יעלה על הסם.
זאב ציגלברג: זה לא עוזר הרבה.
תומר מצא: אין ספק שניסיון העבר הוכיח את עצמו בנושא הכלבים.
תומר מצא: כמות התפיסות היא גבוהה מאוד.
תומר מצא: עדיין לא נמצאו תחליפים שמצדיקים החלפה של כלבים או צמצום מספרם.
איוב קרא: מה היה הלילה?
תומר מצא: תפסנו כלי עישון.
תומר מצא: חומר לא היה שם.
ענבל גבריאלי: מאין זה הגיע?
רמי אשוש: מהולנד.
ענבל גבריאלי: האם הכלבים סימפטיים כלפי אנשים?
אלי שחר: מאוד.
יאיר שטיין: כלב סמים לא נושך.
יאיר שטיין: הוא לא רואה באנשים אוייבים.
איוב קרא: אנחנו מתרשמים מאוד מהניסיון לגדל ולטפח את הנושא של הכלבים במשטרת ישראל ובמכס.
איוב קרא: שווה לבדוק אופציה לשימוש בכלבים נגד מטרות טרור.
יאיר שטיין: יש מרכז בזרוע לפיתוח של משרד הביטחון לגידול גורים לכל המשימות של מדינת ישראל.
איוב קרא: מה הקשר שלכם לשם?
יאיר שטיין: אנחנו מעוניינים להצטרף.
ענבל גבריאלי: למה אתם לא מצטרפים?
יאיר שטיין: ההצטרפות כרוכה במימון.
יאיר שטיין: לגדל גורים צריך המון כסף.
נסים זאב: מה החלק היחסי שאתם צריכים לשלם?
יאיר שטיין: בהקמת המרכז אנחנו מתבקשים להשקיע משהו כמו 15% מהסך הכל.
ענבל גבריאלי: מה הן העלויות המשוערות של הקמת המרכז?
יאיר שטיין: קצת מעל מיליון שקלים.
יאיר שטיין: תמיד ההקמה יותר יקרה מהאחזקה השוטפת.
יאיר שטיין: אני חושב שראוי וכדאי לבחון את זה.
יאיר שטיין: אם תרצו אני גם אזום מפגש.
איוב קרא: אני מציע שיהיה מפגש.
איוב קרא: אנחנו יכולים להציע הרבה הצעות.
איוב קרא: אנחנו יכולים לדרוש שיהיה מימון.
איוב קרא: נושא הכלבים יכול להיות לעזר בסיטואציה שבה אנחנו נמצאים, במיוחד באוטובוסים.
איוב קרא: לדעתי שווה לשים ליד כל נהג אוטובוס גם כלב.
איוב קרא: אנו מקיימים היום דיון בנושא הגת.
איוב קרא: אנו מתנצלים על החום ועל האוירה הלא נוחה - לא מצאנו מקום גדול מזה - אבל אולי זה דווקא טוב; בדרך-כלל, בנושא הגת יושבים במקומות סגורים.
איוב קרא: בשבועות האחרונים היה מצב של חילוקי דעות בנושא הגת.
איוב קרא: נשמע את משרד הבריאות, שאומר שאסר לייבא זאת ושאסור להשתמש אפילו בצמח גת.
איוב קרא: מאידך, משרד החקלאות הורה להתארגן לייבוא גת מחו"ל.
איוב קרא: זו סוגיה שהיה צריך לבדוק אותה ולקבל את עמדת הוועדה בנושא הזה, כי אנו רואים שיש מסרים כפולים וסתירות בין המסרים.
איוב קרא: יש האומרים שהגת פוגע, למשל, בתפקוד המיני, בבריאות או בריכוז, ויש האומרים את ההפך.
איוב קרא: לפחות אלה שמשתמשים, לפחות רוב חבריי מהעדה התימנית, חושבים אחרת.
איוב קרא: עמדת משרד הבריאות שונה.
איוב קרא: עמדת הרשות למלחמה בסמים שונה.
איוב קרא: עמדת משרד הבריאות והרשות למלחמה בסמים היא נגד ייבוא גת והשימוש בו.
איוב קרא: ידועה מלחמתי בנגע הסמים באופן כללי, אבל כמי שחי בתוך עמו ושנים מסתובב בתוך העדה התימנית ראיתי את השימוש בגת, ולא פעם זה היה לידי, ולא ראיתי באופן אישי, אלא אם תוכיחו לי אחרת, שלצמח השפעה על הריכוז, על התפקוד ועל כל מה שקשור במערך הבריאותי של אדם.
איוב קרא: לכן, חשוב לי מאד, קודם כל, לקבוע עמדה של הוועדה בנושא הזה.
איוב קרא: אני יודע שהיתה לשר החקלאות פניה של הרבה תימנים מכל הארץ שבגלל המחסור בגת הוא הפך ליקר ויש עליות גדולות סביבו.
איוב קרא: אנשים נואשו ואמרו לו בזו הלשון: "תציל אותנו, כי חיי המין שלנו נפגעו".
איוב קרא: זה בדיוק הפוך ממה שקיבלנו ממשרד הבריאות שאומר שזה פוגע בחיי המין או לפחות בהתפתחות המינית של זכרים.
איוב קרא: אני מברך על בואם של אנשים חשובים מהעדה התימנית.
איוב קרא: נמצא איתנו מר משה נחום, שגריר ארגון הדתות הבין-לאומיות שהוקם בארצות-הברית.
איוב קרא: הוא מונה לשגריר שלום של הארגונים הללו, של כל הדתות, והוא ממוצא תימני בכל רמ"ח איבריו והוא גם היה בתימן.
איוב קרא: הוא דמות מרכזית בעדה התימנית.
איוב קרא: אעביר לו את רשות הדיבור, ולאחר מכן נציגי הרשות למלחמה בסמים, משרד הבריאות, משרד החקלאות ומשרד הרווחה יאמרו את דברם, וחברי-הכנסת יתייחסו.
איוב קרא: אני מבקש שנהיה קצרים ותכליתיים.
רחל ורצברגר: נפלה תיקון במסמך בן שני העמודים של מרכז מחקר ומידע של הכנסת - בעמוד 2 במסמך כתוב "לדברי ד"ר אבינועם רכס", וזה צריך להיות "דברי ד"ר אבינועם צברי".
משה נחום: כבוד חברי-הכנסת, קצינות המשטרה, ויש כאן ודאי עובדים סוציאליים ורופאים, אתן לכם תקציר על ההסטוריה של הגת.
משה נחום: הגת התחיל מעצי הפון בהודו, שם יש עלים גדולים יותר והם מכניסים תבלינים בתוך עלי הפון, לועסים ויורקים החוצה.
משה נחום: מבחינת הצבעים, זה אולי תואם לקיר מבחינת דקורציה שכן יש כל מיני צבעים ברוק של הפון.
משה נחום: בהודו משתמשים בזה כדי להישאר עירניים ולנהל שיחות.
משה נחום: מלכת אתיופיה, מקאדה, שבנתה ממלכה במזרח תימן - והיא בנתה גם את הערים מַארֶבְּ, רַדַּאע ובַּרַּאט - הביאה את הצמח הזה לתימן.
משה נחום: תימן נבנתה ע"י יהודי תימן שירדו מהארץ לפני 3,200 שנה.
משה נחום: הם התיישבו במערב תימן, בעיר תַּנְעֵם, ואחר כך הם בנו את העיר צנעא.
משה נחום: הגת הגיע לתימן מממלכת אתיופיה שנקראת שבא.
משה נחום: בן המלכה נולד משלמה המלך, והוא נקרא מנליק שפירושו: בן-המלך - אֵפוֹס נֵגַס כַּבְּרָא.
משה נחום: יהודי תימן מעולם לא גלו מארץ-ישראל.
משה נחום: נהפוך הוא, קלטנו חלק מהגלות של בית ראשון, שעזרא הסופר אומר עליהם בספר דברי הימים "ויביאם לחלח וחבור והרא ונהר גוזן", שזה אפגניסטאן.
משה נחום: יהודי תימן פיתחו את לעיסת הגת הזאת; חכמי תימן היו גאונים, ומה שהחזיק אותם ללמוד משושלת ממלכת אתיופיה זה איך להישאר עירני.
משה נחום: בסך-הכל, הגת הוא צמח שמשמש להרבה מאד דברים חיוביים.
משה נחום: מפעם לפעם אני לועס אותו.
משה נחום: פעם ירדתי מכנסת שם היה דיון סוער על ילדי תימן, ונתקפתי בכאב ראש.
משה נחום: נכנסתי למושב אלישיב, לזרח דנין, חברו של הזמר חיים משה, והוא נתן 'רוּבְּדַ'ה' גת (חבילת גת קטנה) ואמר שלא אדאג.
משה נחום: כשהגעתי לסיבוב חדרה, בדרך לפנות לעפולה לכיוון טבריה, כאב הראש התנדף.
משה נחום: אני אומר לכם זאת באחריות מלאה.
משה נחום: לא רק זאת, מי שאוכל מאכלים שמנים ולוקח אחרי זה גת, כל אותה צרבת נעלמת.
משה נחום: תנסו זאת.
משה נחום: יהודי תימן לעסו גת בשעות אחר-הצהריים.
משה נחום: זהו טקס, והבטחתי לערוץ 10 להראות להם מהו.
משה נחום: ביהדות תימן כשמתיישבים ללעיסת גת אחר-הצהריים, יושבים עם ספרי תורה, תאג'ים, חומשים וכל מיני ספרי תורה או ספרי פילוסופיה.
משה נחום: הם משתמשים בזה כדי להשאר עירניים ומפוקחים.
משה נחום: תימן סיפקה זאת לסעודיה עד מלחמת המפרץ - וביקרתי בשתי המדינות - וסעודיה שילמה 3.5-4 מיליארד דולר לשנה על ייצוא של גת עקב תמיכתם בסדאם חוסיין.
משה נחום: לאחר מכן, באה המכה הגדולה שבה שני נהגים, סעודי ותימני, רבו בנַגְ'רַאן.
משה נחום: התימני היה מטומטם וחתך לסעודי את פיו כי הוא קילל אותו ואחר כך הוא שחט אותו.
משה נחום: בגלל זה סעודיה החליטה להעניש את כל המדינה והפסיקה את ייבוא הגת לסעודיה.
משה נחום: אחרי סעודיה יש את סומליה, שם כ-72% מהגברים והנשים לועסים גת כדי שילדיהם ייצאו יפים, בריאים וחסונים.
משה נחום: מי שיבקר בסומליה יראה שהם ממש גדלים כמו צמח הגת: זקופים, יפים, ועורם כל כך חלק והם נראים כפסלים.
משה נחום: אפשר לראות כדוגמתם אולי את המסאי באפריקה או בהודו.
משה נחום: זאת ועוד, לגבי תרבות אכילת גת, לצערי הרב, ערביי תימן אינם נוהגים בגת כבוד כמו יהודי תימן שלועסים אותו כדי ללמוד תורה, אלא יש לנו בעיה.
משה נחום: ערביי תימן אינם אנשי ספר, והם יושבים ללעוס, לספר סיפורים ולהתהדר במעשיות, ובזה הם יכולים להיות הוזים.
משה נחום: זה הפוך מיהודי תימן.
משה נחום: בסודן לועסים את הגת מסיבה אחת שהם גרים במדבר חם ולוהט - ואותו דבר בעדן - והחום שם מגיע ל-50 מעלות בצל.
משה נחום: כמו מעלי גרה, הם לועסים אותו כדי שזה יגרום להעלאת הרוק מהחך, וזה שוטף להם את הקיבה ומקרר להם את הדם.
משה נחום: זהו תקציר לגבי הפן הבריאותי של הגת.
איוב קרא: אלו השפעות יש על נשים וגברים?
איוב קרא: מה הן העלויות שמשלמים אנשים?
נסים זאב: שמענו כאן רק על השפעות חיוביות.
נסים זאב: האם יש השפעות שליליות?
איוב קרא: יש טענה שהגת משפיע על נשים וגורם לצמיחת שערות בפניהן ובגופן, ואילו אצל הגברים זה גורם לדבר הפוך - זה עושה אותם חלקים.
משה נחום: אני יכול לענות באותה הלצה.
משה נחום: אני כל כך חלק שחושבים שאני לסבי.
משה נחום: אז מה?
אהוד רצאבי: היושב-ראש קרא, אני מבקש רשות דיבור לפני שאלך.
אהוד רצאבי: הנשים התימניות יפות ולא שעירות.
אהוד רצאבי: לעצם עניין, כחבר-כנסת וכבן גאה לעדה התימנית, אעשה כל מה שרק יכול לעשות כדי למנוע את ייבוא הגת.
אהוד רצאבי: מבחינתי, הגת הוא סם ככל סם אחר.
אהוד רצאבי: לגבי זה שכאב הראש של משה נחום עבר, לא עישנתי סמים מעולם, גם לא קלים, אבל אני מניח שאם אותו אדם היה לוקח חשיש או משהו אחר יכול להיות שגם אז כאב הראש היה עובר.
אהוד רצאבי: אינני רואה את התכונות הנפלאות של הגת.
אהוד רצאבי: חלק מהאוכלוסיה משתמש בגת, אבל יש חלק ניכר מיהודי תימן שלא משתמשים בגת.
אהוד רצאבי: אני לא משתמש בגת, אבי שיהיה בריא לא משתמש בגת, סבי וכל השכונה מסביב לא משתמשים בגת.
אהוד רצאבי: דובר: מתי הם לומדים?
אהוד רצאבי: אני יודע רק דבר אחד: איך אתה תגביל זאת כאשר הם לומדים?
אהוד רצאבי: מה קורה כאשר הם לא לומדים?
אהוד רצאבי: מי ישים את האיסור?
אהוד רצאבי: האם אתה תגיד לו: "אדוני, אתה יכול לקבל מנה רק כשאתה בא עם ספר, ואם לא - לא תקבל"?
אהוד רצאבי: ! לכן, דעתי, סם, כמו סם, לא צריך להיות מיובא.
אהוד רצאבי: עד היום, הדבר הזה חופשי לגידול בבית.
אהוד רצאבי: מי שיכול לגדל בבית שיגדל וישתמש לצרכיו הוא, ולעשות מזה עסקים - בודאי שלא.
אהוד רצאבי: מתוך סיפורי תימנים שבאו מתימן ומתוך קריאה, אני יודע שהאימאמים של תימן, שאינם יהודים, ישבו, התמסטלו ולעסו.
אהוד רצאבי: אני לא רוצה לומר איך זה נראה ואיך זה נראה כאשר לועסים, יורקים והקצף יוצא החוצה בצבעים שונים ומשונים.
משה נחום: זה בהודו.
אהוד רצאבי: גם התימנים לועסים ויורקים.
משה נחום: חס ושלום.
אהוד רצאבי: זמני קצר ואני חייב לרוץ לישיבה בוועדה נוספת.
איוב קרא: מאחר ואתה תימני, אשאל אותך: האם אתה נגד ייבוא, אבל אם מגדלים זאת בבית אתה בעד?
אהוד רצאבי: עד היום לא נעשה עם זה כלום.
אהוד רצאבי: אם אפשר היה לאסור גם את זה, הייתי אוסר זאת.
אהוד רצאבי: אבל, אני אומר שכל עוד זה לשימוש אישי של אותו אדם שמגדל בביתו, זה אחרת.
איוב קרא: מבחינת החוק, האם אתה בעד הכנסתו לרשימת הסמים המסוכנים?
אהוד רצאבי: לא הייתי משנה את הסטטוס העכשווי.
אהוד רצאבי: מי שמגדל בחצרו לשימושו האישי - וזה נקרא: "לְחַ'זְּן" מהמלה "מחסן" כי מאחסנים בפה ולועסים - דיינו.
אהוד רצאבי: לעשות מזה מסחר שלם ועסקים ולהביא זאת לארץ בייבוא - אדוני, מלבד הדף הזה של הרשות למלחמה בסמים- - -
איוב קרא: מה ההבדל בין לסחור בארץ לבין ליבא זאת מחו"ל?
איוב קרא: אולי זה יוזיל את המחיר.
אהוד רצאבי: אינני חושב שסוחרים בזה, ואם סוחרים - צריך לאסור מסחר.
אהוד רצאבי: כמו שיש איסור ייבוא חשיש ואיסור מסחר בו, זה כך לכל דבר ועניין.
רומן ברונפמן: האם יש איסור על ייבוא חשיש?
אהוד רצאבי: לא.
רומן ברונפמן: אם כך, תדבר ברור.
אהוד רצאבי: אני מצטער אם הדברים לא היו ברורים, ואחזור שוב.
אהוד רצאבי: מאחר והמסחר והשימוש בחשיש אסורים, ומאחר ולדעתי גם הגת הוא סם, ויש לזה תוצאות ורואים את האנשים כשהם מסטולים והכל עניין של כמות שימוש- - -
דובר: איפה ראית זאת?
אהוד רצאבי: הדברים נמצאים פה בדף של הרשות למלחמה בסמים.
אהוד רצאבי: כתוב פה, שחוץ מאשר לעצירות דבר זה גורם לעוד דברים: התמכרות, היזקקות למנה ליום וכן הלאה.
אהוד רצאבי: אני מודה לך שנתת לי להגיב.
אהוד רצאבי: עלי ללכת.
איוב קרא: נציג האמנים, התימנים לפחות, משה גיאת, בבקשה.
משה גיאת: רוב האמנים התימנים שמוכרים בארץ לכולנו ורוב הזמרים שמוכרים לי ולכל אחד ידועים לי כלועסי גת ומדי פעם הם משתמשים בו.
משה גיאת: גם אני עושה זאת מדי פעם.
משה גיאת: אם יש לי הופעות בערב וקשה לי לתפקד בשעות 24:00 ו-01:00 בלילה, אני לועס קצת גת וזה בסך-הכל מעיר אותי ונותן לי קצת מצב-רוח.
משה גיאת: להציג זאת כסם ממכר זה דבר חמור ביותר.
משה גיאת: גם המוֹרִי שלי שהיה תלמיד חכם ואחד מגדולי הדור ביד-אליהו ובשכונת התקוה, כשלמדתי אצלו כילד היינו יושבים ולומדים תורה כשהוא היה יושב ולועס גת.
משה גיאת: אינני רואה בזה דבר מסוכן.
משה גיאת: לגבי ייבוא גת לארץ, אין בעיה.
משה גיאת: האם לגדל זאת בחצרות כל אחד, בראש העין, ביישובים או במושבים של עדת תימן, מותר, אבל לייבא זאת - אסור?
משה גיאת: לדעתי, אם ייבאו זאת, זה גם יוזיל את מחירי הגת בארץ.
משה גיאת: מלבד זאת, יש לנו תקופות חורף בהן קשה להשיג את עלי הגת כי הוא זקוק לטמפרטורות מסויימות.
משה גיאת: לא תהיה שום בעיה לייבא זאת.
משה גיאת: אני בעד לייבא זאת לארץ.
שמאי גולן: אדבר בקצרה וארד מהחגיגה והשמחה.
שמאי גולן: מבחינת הסטטוס של הגת, היום הוא לא מוגדר כסם ולכן הוא לא מופיע בפקודת הסמים האסורים.
שמאי גולן: דרך-אגב, יש עוד הרבה מאד צמחים שמשפיעים בצורה כזו או אחרת על בני-אדם ואינם מופיעים בפקודה.
שמאי גולן: נושא הגת עלה בגלל ההצגה שנעשתה עם העניין הזה.
שמאי גולן: אין ספק שבגת יש דברים מזיקים, כמו שיש דברים שיוצרים השפעה טובה ומשמחת.
שמאי גולן: דרך-אגב, אם תשאלו משתמשי קוקאין, הם יגידו שזה עושה להם הרגשה נהדרת וטוב להם והם יכולים לתת הרצאה מופלאה כמה זה טוב.
שמאי גולן: הרשות למלחמה בסמים עומדת בראש ועדה בין-משרדית, הכוללת משטרה, משפטים, בריאות, שבוחנת תמיד את השאלה איזה חומר ייכנס לפקודה ואיזה חומר לא ייכנס לפקודה.
שמאי גולן: לפני הרשות עומדים כמה נושאים: מה מידת הנזק שהחומר הזה גורם ומשך הטווח שזה גורם?
שמאי גולן: האם זה נזק מיידי או ארוך?
שמאי גולן: האם זה נזק למח?
שמאי גולן: האם יש השפעות?
שמאי גולן: האם זה ממכר או לא?
שמאי גולן: האם זה נפשי וכו'?
שמאי גולן: אחת השאלות היא האם הסם הזה או החומר הזה נפוץ במדינת ישראל ומהי מידת הנפיצות שלו.
שמאי גולן: מדובר בצמח שמשתמשת בו אוכלוסיה אחת והיא העדה התימנית.
שמאי גולן: זה יותר נפוץ בקרב המבוגרים או הזקנים ופחות בקרב הצעירים.
שמאי גולן: לכן, עד היום, לא מצאנו סיבה למה דווקא את הצמח הזה להכניס לפקודת הסמים, כשם שעד היום הדאטורה לא בפנים ועוד הרבה מאד צמחים אחרים לא נמצאים בפקודה.
שמאי גולן: במקרה, מחר מתקיימת ישיבה של הוועדה הזאת - וזה מתקיים אחת ל-3-4 חודשים - ואין לי ספק שהצמח הזה יעלה על סדר-היום.
שמאי גולן: אינני בטוח שנמהר להכניסו.
שמאי גולן: אני יודע שאשאל עוד מעט שאלה כאן או במקום אחר: איך אתה עושה את ההבדל בין זה לבין מריחואנה, שהרי שניהם צמחים?
שמאי גולן: מדוע מריחואנה אסורה גם לשימוש, ואתם מנהלים מלחמת חורמה כנגד כל משתמשי המריחואנה, ומדוע הגת - לא?
דובר: זו שאלה נכונה.
שמאי גולן: אני יודע שהשאלה נכונה, ולכן אני מקדים את התשובה.
שמאי גולן: יש הבדל גדול ועצום בין המריחואנה לבין הגת גם בסוג החומר שיש בתוך צמח המריחואנה להבדיל מהגת, בנזקים שהוא עושה ובמידת השימוש שהוא עושה.
שמאי גולן: לכן, לא הייתי רוצה בכלל להיכנס להשוואה בין מריחואנה לבין גת כמו לצמחים אחרים.
שמאי גולן: לגבי הסטטוס שבו נמצא כרגע הגת - שהוא איננו מופיע בפקודה אבל אנו ממליצים לא להתיר את ייבואו, בדיוק כדברי חבר-הכנסת אהוד רצאבי - אנו נבחן בישיבת הוועדה הקרובה או בישיבה שלאחר מכן האם ראוי וצריך לשנות את הסטטוס של הגת.
שמאי גולן: אינני בטוח בכך, ואני חושב שלא צריך.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: באופן עקרוני, על-פי המידע שיש לנו וגם על דעת הרשויות השונות, עד לאחרונה מדובר, בכל מקרה, בהיקפי שימוש מצומצמים בחומר הזה.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: עיקר השימוש הוא על רקע אתני.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: בשלב זה, אנו לא רואים בעיה.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: איננו רואים פעילות פלילית סביב עצם השימוש.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: בנוסף, ברוב המדינות בעולם השימוש בצמח עצמו איננו אסור על-פי חוק.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: על-פי נתוני המעבדה, שרינה לוי תרחיב עליהם, ריכוז החומרים הפעילים בצמח הגת נמוך, ולכן השפעות צריכת הצמח בצורתו הטבעית בלעיסה הן חלשות יחסית.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: אנו גם ערים לכך שלאחרונה השימוש בצמח הולך ומתפשט גם לאוכלוסיות נוספות מעבר לשימוש העדתי המוכר לנו.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: בעקבות זאת, אנו נמשיך לעקוב אחר החומר הזה.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: המלצותינו הן: ראשית, אנו ממליצים לוועדה בראשות הרשות למלחמה בסמים, זו שמתכנסת מחר, להעלות את הצמח לדיון ובאמת לראות את כל הפנים שקשורים לזה.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: שנית, אנו ממליצים לרשות למלחמה בסמים לערוך איזה שהוא מחקר מקיף לגבי הצמח עצמו ולגבי השפעותיו, כי גם בעולם אין כל כך מחקר לגבי זה.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: איננו יודעים על מחקרים מודרניים חדשים על הצמח והשפעותיו.
רפ"ק יפעת שטיינברגר: לדוגמא: הרשות מבצעת סקר לגבי נושא שימוש בסמים באוכלוסיה, ואנו ממליצים להכניס את הגת כאחד מהחומרים ששואלים לגביהם.
שמאי גולן: אני כבר מתחייב שנכניס זאת.
רפ"ק רינה לוי: אוסיף לגבי ההבדל בין הצמח לבין החומרים שיש בו.
רפ"ק רינה לוי: כמו שיפעת שטיינברגר כבר אמרה, הצמח מכיל CATHINE ו-CATHINONE בריכוזים נמוכים מאד, כאשר חומרים אלה נמצאים רק בעלים הירוקים הטריים.
רפ"ק רינה לוי: כשאדם לועס, השימוש הוא ע"י לעיסת העלים הטריים בפה.
רפ"ק רינה לוי: שאלת הייבוא היא שאלה שצריך להעלותה מחדש, כי ייבוא צמח עם חישוב כמות ה-CATHINE וה-CATHINONE שיש בצמח הקצור עד זמן השימוש - השאלה היא האם בכלל שווה להשקיע את כמות הכסף שאמורים להשקיע בנושא ייבוא והאם הצמח הזה הוא צמח אפקטיבי.
רפ"ק רינה לוי: הצעתנו היא להתייחס לחומרים שיש בצמח ולא לצמח עצמו, כלומר להתייחס ל- CATHINE ול-CATHINONE ואולי עליהם להחיל את נושא האיסור על אחזקה ושימוש וייבוא של CATHINE ו-CATHINONE כחומר כימי מזוקק או מבודד, ולא לגבי הצמח.