GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איוב קרא: ואיך תוציא אותו אם זה בעלה?
קריאה: היה ניסיון לייצר סיגריה כזו.
עו"ד עמוס האוזנר: סליחה, יש לנו פה מסמכים, ובזה התחלתי - חברות הסיגריות מסוגלות להוציא את הניקוטין מתוך הסיגריות, כבר בשנות ה-70 יש להן מסמכים על זה.
עו"ד עמוס האוזנר: היום חלק מהחברות גם מוכרות סיגריות שאין בהן ניקוטין בכלל, כך שהדבר הזה ודאי שניתן לביצוע.
עו"ד עמוס האוזנר: אין מחלוקת שאי אפשר לעשות את זה, זה פשוט דורש תהליך, לא מי יודע מה מסובך, ניתן לביצוע, וכל מה שצריך זה אך ורק להגיע למצב שרוצים לעשות את זה.
עו"ד עמוס האוזנר: ברגע שאנחנו רוצים לעשות את זה זה יתבצע.
עו"ד עמוס האוזנר: נכון שיש גם במקביל כל מיני טכניקות להגברה של הספיגה של הניקוטין - זה כל כך חשוב לעידוד התעשייה שרוצים שאותו ניקוטין שקיים שייספג יותר טוב.
עו"ד עמוס האוזנר: אפילו דובר על איזושהי הנדסה גנטית שנעשתה כדי שצמח הטבק יכלול ניקוטין שיהיה זמין יותר למעשנים.
עו"ד עמוס האוזנר: אבל על זה בכלל לא צריך לדבר - אפשר לפתור את הבעיה בצורה כל כך פשוטה בדרך ההפרדה.
עו"ד עמוס האוזנר: ההפרדה תחסל לנו את כל מרכיב ההתמכרות, שהוא מה שרלוונטי, אני חושב, לוועדה הזו.
ד"ר חורחה גלזר: חברות הטבק יודעות להוציא את הניקוטין, לעשות דל ואולטרה דל, הן יודעות לעשות את זה בצורה מדורגת וקצובה, הן יודעות להוציא את הכל.
איוב קרא: עוד שאלה למשרד הבריאות - האם זה נכון שניתנו אישורים לגידול סמים לצורך טיפולים רפואיים?
קריאה: כן, בטח.
קריאה: יש 17 חולי סרטן במדינת ישראל שקיבלו אישור מיוחד ממשרד הבריאות.
קריאה: אני לא מדייקת במספר, יכול להיות שחלק מהם נפטרו.
קריאה: הכוונה לשימוש עצמי בקנאביס, לא לגידול.
ד"ר חורחה גלזר: מנכ"ל משרד הבריאות יכול לתת לבנאדם בתנאים מסויימים שיקבל אישור לעשן קנאביס, מריחואנה או חשיש.
איוב קרא: מתי ואיך נותנים?
איוב קרא: ד"ר חורחה גלזר: לצורך זה מנכ"ל משרד הבריאות הקים ועדה מייעצת, שאני אחד החברים שלה ויש בה גם אנשי ציבור ואנשי משרד הבריאות.
איוב קרא: יש קריטריונים, צריך להיות בנאדם חולה במחלה שיש לה סבל, שהסבל הוכח, שלפחות בחלק מהמחקרים הוכח שהסבל של המחלקה או של הטיפול במחלה, אפשר להקטין אותו באמצעות עישון מריחואנה או חשיש.
איוב קרא: מאיפה אותו חולה משיג את החומר?
ד"ר חורחה גלזר: תנאי נוסף - שהוא כבר עבר את כל הטיפולים האחרים.
ד"ר חורחה גלזר: האנשים האלו פונים למשרד הבריאות דרך הרופא, הוועדה בודקת את הפנייה ומחליטה אם הבנאדם יקבל את האישור או לא.
ד"ר חורחה גלזר: עד עכשיו כל מה שמשרד הבריאות עשה זה לתת את האישור, אבל לא לספק את החומר.
ד"ר חורחה גלזר: בכמה מקרים המשטרה סיפקה את החומר מהתפיסות של המשטרה, וגם את זה הפסיקו לעשות כי היה חשש שהמשטרה תהפוך להיות קורבן לתביעות אם קורה משהו.
ד"ר חורחה גלזר: היום המצב הוא שאתה מקבל את האישור ואז אתה צריך לדאוג לעצמך.
ד"ר חורחה גלזר: בסוף השבוע הבא יתקיים דיון בנושא הצעה של מספר ארגונים שהציעו להביא לנו חומר שמגודל במיוחד בהולנד לצורך טיפול רפואי, שהוא גדל בתנאים ללא מזיקים וללא שום בעיה אחרת, שאנחנו יכולים גם לבדוק מה בו החומר הפעיל.
ד"ר חורחה גלזר: אנחנו יכולים במקרה זה להביא את החומר לפה ולעשות ניסיון של מספר שנים, מעקב על המטופלים, כשאנחנו נוכל לספק את החומר.
ד"ר חורחה גלזר: עד עכשיו זה לא נעשה מסיבה כלכלית.
ד"ר חורחה גלזר: יש קיבוץ פה בישראל שמוכן לגדל את החומר, העלות היא די גבוהה, ובגלל כשאין לנו כסף לתרופות אנחנו לא נוכל גם לדאוג לגידול הזה.
ד"ר חורחה גלזר: מריחואנה מאוד זולה כשזה בטבע, אבל כשאנחנו צריכים לגדל את זה כתרופה זה מייקר את כל התהליך, אז כל מנה תהיה מאוד יקרה.
ד"ר חורחה גלזר: בשלב הראשון אני מקווה שנוכל לאשר את זה שנקבל את החומר בתרומות מחו"ל, נוכל לעשות מחקר רציני ונראה אם באמת האנשים האלו נהנים, במובן הרפואי, מהקלה של הסבל.
ד"ר חורחה גלזר: עד עכשיו הדיווחים מאוד סובייקטיבים, ויש משהו מעניין - שדווקא אנשים שהיה להם ניסיון קודם עם החומר נהנים יותר מאנשים שלא היה להם שום ניסיון ואתה נותן להם את המריחואנה או חומר דומה להקלת הסימפטומים.
איוב קרא: לא היה אישור לשום גורם בישראל לגדל סמים?
ד"ר חורחה גלזר: לא ידוע לי על זה.
ענת אייזיק-קלם: שמי ענת אייזיק, אחראית לקידום בריאות באגודה למלחמה בסרטן והרבה מאוד מתעסקת בנושא של בני הנוער והעישון.
ענת אייזיק-קלם: הדברים שנאמרו פה הם חשובים ונכונים, הייתי מכניסה אותם למסגרת של לקחים שלנו מהעולם בכלל - איך אפשר להפחית עישון בכלל?
ענת אייזיק-קלם: צריך ללכת בארבעה מסלולים: חקיקה - ולא סתם אני שמה את זה במקום ראשון - אכיפה, הסברה וגמילה.
ענת אייזיק-קלם: כל ארבעת הפעולות האלה, אנחנו באגודה משתדלים לעשות ולתמוך בהן.
ענת אייזיק-קלם: אם אני אתייחס לחום המומחיות שלי - בני נוער, והאנשים שמעשנים היום, כ-90% מהאנשים המעשנים התחילו לעשן לפני גיל 18, וזה נותן משקל מאוד כבד למניעה של התחלת עישון בקרב בני נוער.
ענת אייזיק-קלם: את המניעה הזאת אפשר לעשות בכמה דרכים: כמובן דרך של הסברה, וגם בדרך של חקיקה.
ענת אייזיק-קלם: יש חוקים שקשורים למניעת העישון, למשל - מהעולם אנחנו רואים שמחיר גבוה של קופסת סיגריות גורם לפחות בני נוער לעשן כי פשוט יש להם פחות כסף.
ענת אייזיק-קלם: בנושא המניעה, זה סוג של מלחמה.
ענת אייזיק-קלם: צריכים להיכנס לבית הספר ולתת, כחלק ממערכת הלימודים, את נושא מניעת העישון.
ענת אייזיק-קלם: כמו שלהבדיל עושים בהולנד, שמותר להשתמש בסמים אבל נכנסים עם תכניות מאוד חזקות לבתי הספר כדי להסביר לילדים מה הבעיה עם העניין הזה.
ענת אייזיק-קלם: יש מדינות בעולם שהצליחו להפחית בצורה גדולה מאוד עישון, בעיקר למבוגרים, ובקרב ילדים מדובר על עצירה.
ענת אייזיק-קלם: עדיין לא הצליחו להפחית לגמרי, אבל עצירה, או להוציא את העישון מהקטע ה"קולי" ומהקטע המקובל.
קריאה: לגבי הולנד, אם אפשר, תשלימי לגבי מה באמת ההשפעה מבחינת ההסברה על חופש הסמים שם, מה המשקל.
ענת אייזיק-קלם: אני אוכל להביא נתונים יותר מדוייקים, אני יודעת שזה עוזר לכך שזה באמת לא נהפך לאפידמיה, אבל אם זה מעניין אותך אני יכולה לברר פרטים נוספים.
קריאה: כי דיברו כמה פעמים על אפשרות של לתת סמים חופשי ולתת הסברה במקביל.
ענת אייזיק-קלם: אני לא מומחית בנושא של סמים, לשם כך יש יותר מומחים.
ענת אייזיק-קלם: אני נותנת את זה כדוגמה לזה שמערכת חינוך שהיא פורמלית, וגם לא פורמלית, אבל בגלל שאנחנו במקום ממשלתי, בכנסת - משרד החינוך צריך שיהיה לו הרבה הרבה קרדיט, להגיע למערכת החינוך ולהכניס את זה למערכת הלימודים, וידוע לי שיש בעיה תקציבית.
איוב קרא: יש בכלל שיעורי הסברה בנושא הזה במערכת החינוך?
רות לקט: בוודאי, אני אמרתי את זה בתחילת דבריי, שיש תכניות מניעה במערכת החינוך, יש לנו את תכנית עמיתים, שאנחנו מפעילים נוער שמנהיג את הנושא וכו', עשינו סקר עם משרד הבריאות לפני שנתיים והגענו לכ-800 בתי ספר שמפעילים תכניות, האגודה פועלת במערכת ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה.
רות לקט: זה בהחלט לא מספיק, על מנת שהנושאים האלה יהיו יותר ויותר צריך בהחלט יותר תקציבים ועוד ועוד שינויים.
ענת אייזיק-קלם: אני רוצה לומר שבאגודה למלחמה בסרטן אנחנו מעסיקים כ-90 סטודנטים שנותנים חינם אין כסף הרצאות למוסדות החינוך ובהחלט אנחנו מוצפים בפניות.
ענת אייזיק-קלם: גם הרבה יועצות שמאוד רוצות לעשות ואין להן מספיק שעות עושות משהו משולב עם האגודה, סטודנטים שלנו שמקבלים הכשרה של שבוע מגיעים לבית הספר, נותנים הדגמה של נזקי העישון ופותחים את הצוהר.
ענת אייזיק-קלם: כמובן שזה לא מספיק.
ענת אייזיק-קלם: אם כל בית ספר היה יכול לתת לא שיעור אחד, אלא תכנית שלמה, כדוגמת תכנית העמיתים שאנחנו עושים יחד עם משרד החינוך, אז המצב היה הרבה יותר טוב והמודעות היתה הרבה יותר גבוהה.
איוב קרא: יש פה מישהו מחברות הסיגריות?
אבי כהן: לא, אני באתי בעיקר לשמוע.
איוב קרא: חשוב לנו לשמוע את העמדה שלכם.
עו"ד אבי כהן: שמי עו"ד אבי כהן, אני מייצג את חברת גלוברנס, שהיא יבואנית של סיגריות.
איוב קרא: איזה סיגריות?
עו"ד אבי כהן: סיגריות כאמל, ווינסטון, לאו דווקא פלח השוק המוביל.
נאוה עינבר: לא, אבל כאמל אלופים בפרסום בקרב בני נוער.
עו"ד אבי כהן: אני מיד אעשה סדר.
עו"ד אבי כהן: היתה לי ההזדמנות והכבוד להשתתף פה בפורום דומה בינואר 99', היתה אז יושבת ראש הוועדה ח"כ נעמי חזן.
עו"ד אבי כהן: התבטאו פחות או יותר פורום של אנשים שנמצא פה ועוד היו גם נציגי חברות כאמל מזרחי ואלכוהול, ובסוף הדיון אמרתי משהו שאני חושב שהוא תקף לעכשיו, אלא שעכשיו אני מבין שאני טוען לחינם כי המסר כבר נקלט.
עו"ד אבי כהן: אני חושב שבראש ובראשונה, וזו דעתי האישית, ייעשה עוול גדול לתופעה קשה, חמורה, שמביאה לטרגדיות אישיות, משפחתיות, כלכליות, לעיסוק אובססיבי בפלילים, אם ניקח תופעה של עישון ושל כל הביקורת על נזקי הבריאות שכרוכים בכך, ונכרוך אותם ביחד עם נושא של מלחמה בסמים.
עו"ד אבי כהן: הבינותי מדוברים שונים פה שלפחות המסר הזה נקלט.
עו"ד אבי כהן: הדבר השני מופיע אמנם באיזה הערת שוליים באותו מחקר שהוכן על ידי הכנסת לקראת הדיון, אבל כדאי להעביר אותו מהערת שוליים לכותרת, והוא גם נזכר פה בדברים שאמר עו"ד האוזנר.
עו"ד אבי כהן: ההסתדרות הרפואית פנתה לבג"ץ בשנת 98', אם אני לא טועה, וביקשה להכריז על טבק כסם מסוכן, לפי פקודת הסמים.
עו"ד אבי כהן: בדיון שהיה שם, כמעין פשרה שהומלצה על ידי בג"ץ והוסכמה על ידי הצדדים, מונתה ועדת השופט גילון לשבת ולדון בכל הנושא של צמצום הנזקים הבריאותיים כתוצאה מעישון.
עו"ד אבי כהן: מסיבות כאלו ואחרות ועדת גילון ישבה החל משנת 2000-2001.
נאוה עינבר: היא עדיין יושבת.
עו"ד אבי כהן: עדיין לא פרסמה מסקנות, אבל בזה לפחות אנחנו לא אשמים.
עו"ד אבי כהן: אני רק מביא לתשומת לב יו"ר הוועדה הנכבד שזה קיים.
עו"ד אבי כהן: ברור שהכנסת היא ריבונית לדון בכל נושא שעולה על דעתה, אבל שלא תהיה פה התנגשות פורומים.
איוב קרא: ברור, אבל זה יכול לקחת גם 20 שנה.
עו"ד אבי כהן: אין לי מושג, אני ודאי לא יודע מדוע זה מתמהמה, העדויות נשמעו כבר מזמן, לפני כשנתיים.
עו"ד עמוס האוזנר: אני לא חושב שמישהו פה הציע את מה שאמרו שם - להכניס את זה לפקודת הסמים המסוכנים.
עו"ד עמוס האוזנר: היום לא דיברו על זה.
עו"ד אבי כהן: אני רק מציין שוועדת גילון קמה כתוצאה מעתירה שמטרתה היתה להכריז על טבק כסם מסוכן.
איוב קרא: אנחנו לא קמנו בשביל זה.
עו"ד אבי כהן: בסדר גמור, פשוט שיהיה לפרוטוקול.
עו"ד אבי כהן: אני חושב שאם אני מביא את זה לידיעת הוועדה אני בסך הכל עושה איזשהו שירות.
עו"ד אבי כהן: הדבר השלישי - אני חייב פה תשובה לכמה קריאות: אני רוצה שיהיה ברור מבחינת הקליינטית שלי, חברת הייבוא הזו - ולמיטב ידיעתי זה גם נכון ומבטא את עמדת יצרניות ויבואני הטבק האחרים ובא לידי ביטוי בפרוטוקולים של ועדת כלכלה - אנחנו נתמוך בכל חקיקה, ואנחנו תומכים בכל חקיקה שנועדה לצמצם ולהפחית את העישון בקרב בני הנוער.
עו"ד אבי כהן: ציינו פה איזשהם דברים, "חטאי עבר" נקרא להם, שנעשו בארצות אחרות, מעט מאוד באו לידי ביטוי בארץ, ודאי לא על ידי החברה שלי, והדברים האלו פשוט נזנחו כבר שנים רבות והעמדה הנחרצת, החד משמעית, היא שעישון איננו מכוון לילדים ולנוער.
עו"ד אבי כהן: אנחנו נתמוך בכל איסור שייחקק בנושא.
איוב קרא: יש לכם מודלים בעולם על איסור או על מלחמות מסוג זה?
עו"ד עמוס האוזנר: יש כמה מודלים, אין ספק שהמודל המוצלח ביותר הוא כמובן המודל האמריקאי, ושם נעשו כמה דברים.
עו"ד עמוס האוזנר: חלק מהדברים שנעשו שם זה מה שהוזכר קודם, של שימוש בחלק מכספי המיסוי על סיגריות לחינוך לבריאות.
איוב קרא: או שאפשר להעלות את המחיר.
עו"ד עמוס האוזנר: זה היה הרעיון.
עו"ד עמוס האוזנר: זה עבר בכמה מדינות, כמו קליפורניה, ובמרבית המדינות באוסטרליה, גם במסצ'וסטס, עשו את זה במשאל עם, רוב התושבים תמכו בזה, למשל בקליפורניה העלו את מחיר הסיגריות ב-25 סנט.
עו"ד עמוס האוזנר: זה גייס הרבה כסף, קליפורניה היא מדינה גדולה ונהיה מכך תקציב רציני.
איוב קרא: היו תוצאות?
עו"ד עמוס האוזנר: היו תוצאות.
עו"ד עמוס האוזנר: שיעור העישון בקליפורניה היום הוא פחות מ-20%, בסביבות 17% בלבד.
רות לקט: גם בקרב הנוער?
עו"ד עמוס האוזנר: גם בקרב הנוער יש ירידה גדולה בקליפורניה.
ד"ר מאיר קרופסקי: האחוז הכללי הוא 28%.
עו"ד עמוס האוזנר: אין ספק שהדבר הזה מאוד עוזר.
עו"ד עמוס האוזנר: הדבר השני שעזר זה אותו ה-settlement המפורסם.
איוב קרא: אצלנו זה 37?
עו"ד עמוס האוזנר: לא, אצלנו זה 24%, בטעות נרשם פה 27%.
איוב קרא: בכמה ירד בקליפורניה?
עו"ד עמוס האוזנר: היה לפני זה 42%, כך שאנחנו עושים עבודה לא רעה בשורה התחתונה, אבל עדיין יש לנו מרחק די גדול מלהגיע לתוצאה ההיא.
עו"ד עמוס האוזנר: דבר שני שנעשה בארצות הברית זה אותו ה-settlement, שם הוגשו תביעות מטעם המדינות בארצות הברית כנגד חברות הסיגריות על הנזקים שהן גורמות.
עו"ד עמוס האוזנר: אני בעצמי מטפל בארץ בתביעה כזאת מטעם שירותי בריאות כללית, עו"ד כהן מייצג שם מישהו אחר מהנתבעים.
עו"ד עמוס האוזנר: כתוצאה מההסדרים האלה מדינות ארצות הברית קיבלו סכום אגדי, משהו כמו 246 מיליארד דולר, שמשולמים לאורך תקופה של כ-25 שנה, וחלק מהכסף הזה מוקדש למלחמה ולהסברה בנושא הזה של העישון.
עו"ד עמוס האוזנר: מי שהצליח בזה במיוחד, לפי מה שאני יודע, זו מדינת פלורידה, בקרב בני הנוער, הם עשו שם כמה תשדירים מאוד מאוד יפים בכספים האלה.
עו"ד עמוס האוזנר: אגב, במסגרת אותו ה-settlement גם מסמכים פנימיים של חברות הסיגריות הפכו לנחלת הציבור ואפשר למצוא אותם באינטרנט.
עו"ד עמוס האוזנר: דבר שלישי שקיים בארצות הברית זה הנושא של איסור עישון בקרב בני נוער.
עו"ד עמוס האוזנר: בכל המדינות בארצות הברית אסור למכור סיגריות מתחת לגיל 18.
עו"ד עמוס האוזנר: אין אכיפה מלאה, נאמר כאן שזה לא חוק שהוא קל לאכיפה, אבל לדעתי יש לזה תוצאות, ותוצאות חיוביות.
עמוס טפלא: רציתי להוסיף משהו.
עמוס טפלא: אחד הארגונים שלא נעשית בו פעולה מספיקה זה צה"ל.
עמוס טפלא: בצה"ל יש עלייה של בסביבות 9% במעשנים, בין המתגייסים למשתחררים.
עמוס טפלא: אחוז המשתחררים היום שמעשנים מגיע לסביבות 42.3% בקרב הבנים ול-36% בקרב הבנות, יותר מאשר בכלל אוכלוסיה, והצבא תורם בתקופת השירות 9% למעשנים.
עמוס טפלא: זה בגלל שלא מקיימים את ההוראות ביחידות, מתירים לעשן כשהמפקד מעשן, לא מתייחסים למוסדות הצבא כאל מקום עבודה, עם המגבלות, כמות הפעולה שנעשית כדי לחנוך נגד היא מוגבלת, ושם יש פוטנציאל גדול מאוד לשינוי התמונה.
איוב קרא: ענת, היו תוצאות בהרצליה באכיפה?
ענת אייזיק-קלם: בהחלט כן.
ענת אייזיק-קלם: קודם כל, עיריית הרצליה עשתה משהו שכל העיריות צריכות לעשות לפי חוק, זה למנות פקחים שיעשו סיורים במקומות ציבוריים ויקנסו גם את בעלי העסקים - שזה עניין קל יותר לאכיפה - וגם את האזרחים שמעשנים במקומות שאסור לעשן בהם.
ענת אייזיק-קלם: הפקחים האלה מגיעים לפחות פעמיים בשבוע למקומות ציבוריים, בדרך כלל מרכזי קניות, הם מסתובבים בלוויית שוטר עם דו"חות ונותנים דו"ח על סך 360 ש"ח למעשן, וההרתעה שזה יוצר היא בלתי רגילה.
ענת אייזיק-קלם: מסתובבים אנשים ומעשן מזהיר מעשן אחר שיזהר, שאם הוא יעשן פה יתפסו אותו.
ענת אייזיק-קלם: זה עושה מה שזה צריך לעשות.
ענת אייזיק-קלם: המטרה שלנו היא לא להעניש את כל המעשנים, זה לא הרעיון, הרעיון הוא להגן על הלא מעשנים מעישון פסיבי.
ענת אייזיק-קלם: והדבר השני, שהוא מאוד קל לאכיפה לפי חוק, זה לשים שלטים.
ענת אייזיק-קלם: בעצם יש רישוי עסקים, אם אין שלט לא צריכים לתת לו רישוי.
ענת אייזיק-קלם: אז הם עושים בעצם את הפעולה הכפולה, ומה שיוצא להם מזה זה שלקופת העירייה נכנס סכום נכבד של כסף שיכול לעזור להם לממן את הפקחים האלה.
עו"ד עמוס האוזנר: אני רוצה רק במילה אחת לגבי אותה בעיה שבאמת קיימת עכשיו, שלאנשים אין מה לאכול אבל הם מרגישים שהם חייבים איכשהו את הסיגריה הזאת.
עו"ד עמוס האוזנר: זאת אומרת, אם אנחנו נפעל לצמצום אנחנו גם ניתן להם מקור הכנסה פנוי נוסף, מכיוון שאם הם יוותרו על הסיגריות יהיה להם לדברים אחרים שיעזרו לבריאות שלהם ולא יזיקו לה.
איוב קרא: אני רוצה לומר לכם שאני לא עישנתי עד גיוסי לצה"ל, ואני זוכר שהתחלתי לעשן בצה"ל ולא אהבתי את זה כל כך, כי עד גיוסי לצה"ל גם לא שתיתי קפה.
איוב קרא: לא התמכרתי לזה, אבל עוד פעם, במלחמת לבנון הייתי בין הכוחות הפורצים לבירות והתחלתי לעשן עוד פעם, כי קודם כל היה מאוד מתוח שם העסק, ודבר שני היו סיגריות חופשי מהסוגים הכי טובים שאפשר למצוא, בחינם.
נאוה עינבר: עד לפני 20 שנה אפילו בבתי הכלא חילקו קופסאות סיגריות בחינם.
איוב קרא: שם היו סיגריות אמריקאית שעד אז כמעט לא ראינו את זה, זה היה בשבילנו כחיילים, או כילדים, אטרקציה.
איוב קרא: ועישנו שם בכל בית כמעט.
איוב קרא: כמעט בכל בית אתה נכנס, דבר ראשון מלבורו, קנט, זה בשביל חיילים צעירים היה אטרקציה לקבל סיגריות חופשי, במחירים פעוטים.
איוב קרא: ואז אני נפצעתי קשה בלבנון, אחי נפל בגזרה המזרחית ומהמתח הזה והאווירה שהיתה סביבי חזרתי לעשן.
איוב קרא: עישנתי קצת בתחילת השירות ואחרי זה עזבתי את זה, הצלחתי להפסיק, אבל בפעם השניה היה לי קשה לעזוב את הסיגריות כל עוד הייתי במדים.
איוב קרא: כשהשתחררתי, אחרי הטראומה הזאת - אני הלום קרב - באזרחות הצלחתי לעזוב את הסיגריות אבל לפני כן כל פעם רציתי לעזוב וזה לא היה הולך עד שבסופו של דבר הצלחתי, כי אני ביסודי ספורטאי.
איוב קרא: זה רק כדי שתדעו שאני התנסיתי גם בגמילה וגם בעישון ובכל הסוגייה הזאת.
ד"ר מאיר קרופסקי: אתה רק אחד מ3%-4% שמצליחים לבד.
איוב קרא: זה היה קשה, תדעו לכם את זה.
איוב קרא: אני חשבתי פעם שזה כלום, שמתי שאני רוצה אני אעזוב, כי בפעם הראשונה עזבתי מהר ולא היתה לי בעיה.
איוב קרא: הייתי משתעל הרבה מסיגריות וזה היה לי סיוט.
איוב קרא: אבל אחר כך זה היה לי מאוד קשה.
איוב קרא: נסכם ככה: אני אגיש הצעת חוק בקרוב להקמת רשות למלחמה בעישון שתמומן ממכירת הסיגריות עצמן לצרכנים.
קריאה: והפיקוח.
איוב קרא: והפיקוח, ברור.
איוב קרא: הפיקוח וממכירת הסיגריות.
איוב קרא: דבר שני, אני גם עבדתי על החוק הדומה לחוק נגד מכירת אלכוהול או שידול לאלכוהול, ועל אותה מתכונת אני מגיש היום הצעת חוק דומה לנושא הסיגריות לבתי ספר, ואני שמח שיש קונצנזוס סביב העניין הזה, אפילו מחברות הסיגריות.
איוב קרא: זה נושא נוסף שלדעתי הוא חשוב מאוד, והוא כולל גם את השימוש בנרגילות, בטבק ובכל ההשלכות של זה.
איוב קרא: אנחנו, כוועדה, נפנה לשר הביטחון ונתריע על העלייה בצה"ל במספר המעשנים בעת הגיוס ובעת השחרור, ואני גם אדבר על כך עם שר הביטחון באופן אישי.
איוב קרא: לעניין הניקוטין אני לא רוצה להיכנס, כי בעניין הזה יש לי השגות באופן אישי ואני לא מאמין שאפשר לעשות את זה.
איוב קרא: המלחמה תהיה דרך רשות למלחמה בעישון, אם נצליח להקים את הגוף הזה מהר, ואז זה יבוא דרך הפיקוח ודרך הדברים מסביב להקמת הגוף הזה ונוכל, לדעתי, ללכת לפיקוח ובדיקה.
איוב קרא: כרגע אין שום גוף שבודק, ולכן לדעתי זו אחת הסיבות שלא נכנסו מקצועית לכל הסוגייה הזאת.
איוב קרא: אם אני אכנס לזה זה רק כדי לומר שאמרנו את זה, זה לא מעשי.
איוב קרא: מישהו צריך לקחת על עצמו את זה ולרוץ עם זה, כי אם יהיה גוף שיגבה את זה זה יעבוד.
איוב קרא: שר הבריאות לא יגבה את זה כי אין לו זמן לזה ואין לו, לדעתי, גם את הכלים היום לעשות את זה.
איוב קרא: למשרד הבריאות אין את הכלים לעשות את זה, צריך להקים גוף.
ד"ר חורחה גלזר: גוף בין משרדי.
ד"ר מאיר קרופסקי: אם אתה מדבר על מניעה, איסור והגבלה, האם לא יבוא חינוך לבריאות במקביל?
ד"ר מאיר קרופסקי: אסור, תמנע ותגביל, אבל תסביר למה.
ד"ר מאיר קרופסקי: מה שנקרא "דע את האוייב".
איוב קרא: אני חושב שהרשות למלחמה בעישון, אם קום תקום, ואני מקווה שאם אני מצביע על מקורות מימון היא תקום מהר, היא תטפל בזה.
איוב קרא: ידוע לכם אם היה ניסיון כזה בעבר להקים רשות כזו?
עו"ד עמוס האוזנר: באותם המקומות שבהם באמת העבירו את ההוראות האלה של שימוש במשאב מסויים, שם זה קם באמת.
עו"ד עמוס האוזנר: באוסטרליה למשל זה קם.
איוב קרא: אני מדבר בישראל, לא היה ניסיון של מישהו לפניי שניסה להקים?
ד"ר חורחה גלזר: היו הצעות, אבל הן לא התקבלו.
עו"ד עמוס האוזנר: אני מזכיר עוד פעם שבשעתו דובר על להכפיף את זה לרשות למלחמה בסמים, אבל גם הרשות לא רצתה.
איוב קרא: זה לא צריך להיות ביחד, יש הרבה סיבות למה.
ד"ר רחל בר-המבורגר: אני אגיב ורק אומר שיש היום מהלך מאוד מתקדם להכפיף את נושא האלכוהול תחת הרשות למלחמה בסמים.
איוב קרא: גם זה לא.
איוב קרא: אני אגיד לך למה גם.
ד"ר רחל בר-המבורגר: זה מתקדם, אני רק מודיעה.
איוב קרא: אני גם שמעתי את זה, ואני חושב שבקבוק וויסקי שנמצא ביד של מישהו זה לא כמו סם מריחואנה שנמצא ביד של מישהו, ולכן זה שונה לגמרי.
איוב קרא: צריך להבין שזו מלחמה אחרת, ולדעתי צריכה להיות גם בנפרד.
איוב קרא: יכול להיות שאלכוהול דווקא יכול להיות עם טבק יותר, כי שניהם כרגע מותרים על פי חוק, לכן זה נושא אחר.
עמוס טפלא: יש בעיה שהתחילו למכור סיגריות בודדות, וזו בעיה רצינית מאוד בקרב הנוער.
עמוס טפלא: השאלה אם זה מותר.
איוב קרא: שלום, אני פותח את הישיבה הזאת, בראשה גם מנכ"ל משרד התחבורה בן-ציון סלמן.
איוב קרא: החלטנו לקיים דיון בעקבות פרסומים על הכוונה של משטרת ישראל ללכת לכיוון חקיקה חדש, המדבר על כך שמי שינהג כאשר הוא תחת השפעת סמים או אלכוהול יישלל רשיון הנהיגה שלו.
איוב קרא: ראינו בזה סימן של ברכה בהתחשב בעובדה שצריך להילחם גם בתאונות הדרכים וגם במצב של הסמים וההתפשטות שלהם בקרב האוכלוסייה בישראל.
איוב קרא: לכן הנושא הזה מאוד קריטי ולדעתי יכול להביא לאווירה מאוד חיובית, לאקט מאוד הרתעתי, ואני חושב שצריך למצות את הנושא הזה.
איוב קרא: כמובן אנחנו נשמח לשמוע אתכם, את מנכ"ל משרד התחבורה ואת המשרד לביטחון פנים וכל הנוגעים בסוגייה הזאת כדי להמליץ את ההמלצות שלדעתנו חשובות לציבור.
איוב קרא: הראיה שלי מאוד חיובית כלפי הנושא הזה, גם קיבלתי הרבה תגובות מכל רחבי הארץ לפעול ולהשפיע כדי שהנושא הזה יתקדם, ואני מקווה שבסוף הדיון אנחנו נמליץ את ההמלצות שבעצם מצפה להם הציבור בישראל, ובכך נשיג שתי מטרות מרכזיות במכה אחת - הפחתת תאונות הדרכים בעקבות שימוש בסמים ובאלכוהול, שכשמפחיתים אותם אוטומטית הגורם ההרתעתי מביא למצב של ירידה דרסטית בתאונות הדרכים, ומאידך מי שרוצה להמשיך לנהוג בישראל צריך לחשוב שהוא לא יעשן סמים ולא אלכוהול.
איוב קרא: אני מזמין את מנכ"ל משרד התחבורה שייתן לנו סקירה בסוגייה הזאת וגם על הבדיקות שנעשו סביב העניין הזה והאם יש כבר תשתית להביא למצב שבעצם אפשר ללכת לחקיקה בנושא הזה.
בן-ציון סלמן: בוקר טוב לכולם.
בן-ציון סלמן: נעשתה עבודה על ידי הגורמים הנוגעים בדבר במשרד התחבורה, משטרת ישראל, משרד הבריאות, הצבא ועוד גורמים נוספים, כדי לטפל גם בנושא נגע הסמים וגם בתאונות הדרכים.
בן-ציון סלמן: אמנם נגע הסמים זה לא חלק מהאנשים שעוסק במשרד התחבורה אבל יש לו השלכות, הוא משליך על נושא הנהיגה ונושא תאונות דרכים.
בן-ציון סלמן: העבודה הזאת החלה בתחילת שנת 2000 והגורמים התקדמו והגיעו למצב שבאמת אפשר לקדם ולהגיד שאנחנו מסוגלים לטפל בבעיה, יחד, כמובן, עם הגורמים האחרים.
בן-ציון סלמן: ניתן את זכות הדיבור לצבי יוזנט.
צבי יוזנט: היתה לנו בעיה בעצם עם דיווחים רפואיים על מורשעי סמים.
צבי יוזנט: בינתיים רק משטרת ישראל עומדת בהתחייבויות שלה והיא מעבירה למשרד התעבורה את מורשעי הסמים שהורשעו.
צבי יוזנט: אנחנו ישבנו יחד עם משרד הבריאות, המכון הרפואי, והחלטנו קודם כל שאנחנו בשלב ראשון מזמינים את הנהגים המקצועיים ונהגי רכב ציבורי, כי הם נוסעים עם הרבה נוסעים.
צבי יוזנט: נשלחו בימים האלה ל-407 נהגים שיש להם הרשעות של סמים והם יוזמנו למכון הרפואי לבטיחות בדרכים, ייבדקו, ועל פי המלצות שלהם נפעל אם להתלות את הרשיון או להשאיר את הרשיון.
צבי יוזנט: השלב השני, יחד עם מי שמומחים לסמים, אנחנו נטפל במורשעי סמים משלוש השנים האחרונות.
צבי יוזנט: זאת אומרת, יש כאלה שקיבלנו מלפני 7 שנים ויותר ואנחנו לא יודעים אם זה כל כך אקטואלי.
צבי יוזנט: זאת אומרת, חלק ב' יהיה לשלוש שנים, ואז, לפי התוצאות, נראה אם אנחנו צריכים לרדת למטה יותר או להסתפק בזה.
איוב קרא: זאת אומרת, אתה מדבר על שלוש שנים אחורה?
צבי יוזנט: מה שקיבלנו זה שבע שנים אחורה.
צבי יוזנט: בשלב ראשון שלחנו זימונים כבר לכל הנהגים הציבוריים ברכב נוסע, כל הנהגים המקצועיים שהורשעו בסמים, יש 407 כאלה, הם כולם יוזמנו למכון.
איוב קרא: זה שלוש שנים אחורה?
צבי יוזנט: לא, זה בלי קשר.
צבי יוזנט: ברגע שזה נהג ציבורי שמסיע נוסעים, או נהג של רכב כבד, אנחנו רוצים לבדוק אותו, כי בסך הכל הכלי שבידיו הוא גם עם נוסעים וגם מסוכן.
צבי יוזנט: שלב ב' - אנחנו נלך לכל מורשעי הסמים שלוש שנים אחורה.
איוב קרא: מה ההמלצה, לשבע או שלוש?
צבי יוזנט: תיכף ידבר איש המקצוע.
צבי יוזנט: בשלב ראשון אנחנו הולכים לשלוש ורק בשלב שלישי, אחרי שנראה את התוצאות, נחליט אם אנחנו הולכים משלוש שנים עד שבע.
צבי יוזנט: זה היערכות, כי מדובר בסביבות 10,000 מורשעי סמים, זו לא היערכות פשוטה ולא בדיקות פשוטות, אז התלבשנו על מוקדי הסיכון הגדולים ביותר קודם כל - נהגים ציבוריים ורכב כבד, אחר כך שלוש שנים, ולפי התוצאות שהמכון הרפואי והניתוחים יראו לנו נחליט אם אנחנו צריכים לרדת יותר למטה או להסתפק בזה.
איוב קרא: האם יש תקנה כבר בעניין הזה או אין תקנה?
צבי יוזנט: זה שני דברים שונים.
צבי יוזנט: התקנה שהמשטרה יוזמת, אנחנו מדברים על תקנות קיימות, יש סמכות לרשות הרישוי היום, אם יש מורשע סמים.
איוב קרא: זה תקנה, נכון?
איוב קרא: זה לא בחקיקה.
צבי יוזנט: כן.
צבי יוזנט: זו תקנה קיימת ואני סמכות רישוי ארצית.
איוב קרא: זאת אומרת, על פי התקנה כרגע אתה יכול לשלול רשיון?
צבי יוזנט: כן, עם המלצה.
צבי יוזנט: הרופא של משרד התעבורה, לצורך העניין הזה זה משרד הבריאות, שזה המכון הרפואי, הם שולחים לבדיקות פסיכולוגיות ובדיקות רפואיות, אם הם ממליצים לנו להוריד דרגת רשיון אנחנו מבצעים את זה.
קריאה: לא רק בסמים, בדברים אחרים גם.
צבי יוזנט: גם אפילו שאתה הולך לנהג רכב כבד רגיל, לפני שאתה מקבל רשיון אתה צריך לעבור את המכון הרפואי, זה תנאי בשביל התיאוריה והטסט.
צבי יוזנט: אז יש לנו מערכת, פה לא צריך חקיקה.
צבי יוזנט: החקיקה קיימת, צריך להפעיל אותה.
איוב קרא: זאת אומרת, בנושא שאנחנו מדברים עליו יש תקנה?
איוב קרא: אבל לא מופעלת.
צבי יוזנט: היא מופעלת והיא הופעלה.
צבי יוזנט: הצבא, למשל, באופן קבוע מעביר למכון הרפואי את כל האינפורמציה על מורשעי סמים והם בודקים אותם.
צבי יוזנט: עכשיו קיבלנו גם מהמשטרה.
צבי יוזנט: הבעיה היותר גדולה היא מהביטוח הלאומי, שעד היום לא מעבירים לנו אינפורמציה, והמנכ"ל פנה למנכ"ל הביטוח הלאומי והם אומרים שזה בתהליך.
צבי יוזנט: אבל היום יש לנו בעצם צה"ל ומשטרת ישראל, שזה הגופים הגדולים, מהם האינפורמציה זורמת.
קריאה: גם משרד הבריאות.
איוב קרא: אז יש היום שלילת רשיון כבר או עוד לא?
צבי יוזנט: בוודאי, באופן קבוע.
צבי יוזנט: ברגע שמגיע למשרד הבריאות וממליצים על לשלול רשיונות, לא רק על זה, אנחנו שוללים.
צבי יוזנט: או שמורידים לפעמים.
צבי יוזנט: אם נגיד הוא נהג משאית או סמיטריילר או אוטובוס, אפשר להוריד לדרגת פרייבט.
צבי יוזנט: זה תלוי מה רמת החומרה, מתי זה היה.
צבי יוזנט: יש שם צוות שבודק, אני מציע שנציג המכון הרפואי, שהוא מומחה לסמים יותר ממני, יציג את זה.
ד"ר מיקי רייטר: אני רק רוצה כהערת פתיחה לומר שהנחת יסוד היא שרשיון נהיגה זאת זכות שהיא אלמנטרית.
ד"ר מיקי רייטר: ולכן הייתי רוצה להעיר בהתחלה, כדי שלא ניראה כאן כמי שבאופן שרירותי או אחר לוקח את הזכות הזו.
ד"ר מיקי רייטר: לכן, המלצות בנושא של נהיגה תחת סמים ואלכוהול הן המלצות שנוגעות לאנשים שישנה בעיה של סיכון בנהיגתם.
ד"ר מיקי רייטר: אם הסיכון הוא מספיק והוא בולט והוא נראה לעין, כי אז יכולה להיות המלצה, כפי שנאמר כאן, או להורדת רשיון ברמתו או לשלילתו המוחלטת.
ד"ר מיקי רייטר: גם כאן ישנן דרכים של אותו אדם להתמודד עם ההחלטה הזו - הוא יכול ללכת לוועדת ערר, הוא יכול לפנות גם לבית המשפט.
ד"ר מיקי רייטר: כלומר, אין שרירותיות בהחלטה במובן הזה שיש אפשרות לאדם להשיג.
ד"ר מיקי רייטר: בהקשר האחרון הזה שבו אנחנו מדברים, והוא החשוב - נמסרו על ידי המשטרה משהו בסדר גודל של כ-17,000 תיקים.
ד"ר מיקי רייטר: 17,000 שמות המשטרה העבירה לנו.
ד"ר מיקי רייטר: אלה המספרים שאני יודע, של נהגים שנפתחו כנגדם תיקים והורשעו בעבירות סמים.
איוב קרא: מתי העבירו לכם?
ד"ר מיקי רייטר: לא מעבירים את כולם בבת אחת.
איוב קרא: באיזה תקופה?
ד"ר מיקי רייטר: מהתקופה של השנה האחרונה נבדקו במכון כ-2,500 איש.
איוב קרא: הם העבירו 17,000 ובשנה האחרונה נבדקו 2,500.