GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן גורני: אני רוצה לומר שגם העבריינים עובדים בשני הכיוונים, גם הסמים נוסעים בשני הכיוונים.
איתן גורני: כמו שיש הכנסות סמים מהשטחים לארץ, יש גם הכנסות סמים מהארץ לשטחים.
איתן גורני: כלומר, כמה העבודה הולכת בסדר.
איתן גורני: בזמנו, לפני האינתיפאדה, כמעט אחרי האינתיפאדה הראשונה, התחיל שיתו"פ מאוד פורה בין הרשות למלחמה בסמים לבין הרשות למלחמה בסמים הפלסטינית.
איתן גורני: הם הקימו רשות מגבילה לרשות שלנו ועבדנו יחד במרובה, אנחנו, הרשות הפלסטינית, הרשות הירדנית והרשות המצרית.
איתן גורני: היה כנס בבית-לחם שבו הם האשימו אותנו שאנחנו מסממים את הגדה, והכנס כמעט התפוצץ וכמעט נעלבנו והלכנו הביתה.
איתן גורני: בסופו של דבר נשארנו.
איתן גורני: אחרי זה היו עוד שני כנסים נוספים, ובכנס האחרון שהיה לפני פרוץ האינתיפאדה, היה שיתוף-פעולה והיו שם אנשים, ממצרים ומירדן, והיו בו בכירי השלטון הישראלי, משרד המשפטים, משרד התמ"ת, מכס, משטרה.
איתן גורני: וסוכם על שיתוף-פעולה עצום בטיפול בשיקום, במניעה ובאכיפה.
איתן גורני: היו גם ניצבים של המשטרה.
איתן גורני: ועם פרוץ האינתיפאדה כל העסק התפורר.
איתן גורני: אין להם היום שום גוף מרכזי שמתעסק בסמים, אין להם גם גוף שעוסק במחקר, אין שום מושג על מה צריכות הסמים ואיזה סמים צורכים.
איתן גורני: מה שאנחנו יודעים, הם ניסו ללכת יחד איתנו לטיפול בשיקום וזה נעצר.
איתן גורני: ניסינו להראות להם וגם קצת לעשות יחד עבודת מניעה, זה גם כן נעצר.
איתן גורני: מבחינתנו בתחום הזה של המלחמה בסמים, אף פעם לא התעסקנו בפוליטיקות.
איתן גורני: ניסינו לעבוד איתם גם בהמשך, אבל לא הצלחנו.
איתן גורני: החיילים בגבול מצרים השתמשו בסמים במהלך התפקיד שלהם, אתה לא הזכרת את זה ואולי תוסיף על זה כמה מילים.
איתן גורני: כי אנחנו לא יודעים מה מקורות הסמים.
איתן גורני: אינטרס לגורמים בשטח, פשוט לתת סמים לחיילים שלנו כדי שיעבדו תחת השפעת סמים וזה יוריד את הערנות שלהם.
איתן גורני: כי אני לא צריך להגיד לכם, מה זה חייל שנמצא תחת השפעת סמים, יוצא למארב או נוהג, לוקח באוטו חברים שלו בנגמ"ש או משהו כזה.
איתן גורני: באחת ממסעות הפרסום שאמרנו, חייל תחת השפעת חשיש - הוא שוכב ומזיז עם הרגליים את המשקפת, אז אמרו לנו, שאנחנו הוזים, שאנחנו חולמים.
איתן גורני: הורדנו את התשדיר הזה, כי אמרו, זה לא ריאלי.
איתן גורני: אבל הנה אתם רואים שזה כן ריאלי.
איתן גורני: זה מאוד חשוב.
איתן גורני: אני אומר לצה"ל ולמצ"ח, לראות שסמים לא יחדרו ע"י פעילות בשטחים לתוך צה"ל ולתוך חיילים בפעילות מבצעית.
איוב קרא: המשטרה עסוקה באלף ואחד דברים, בעיקר נושאים ביטחוניים ונושא הסמים לעת עתה נדחק לקרן זווית.
איוב קרא: אני מודאג מעצם גילויים של שטחים והשמדת טונות של סמים.
איוב קרא: אני מעריך שבסופו של דבר נכנסים לכאן סמים, כמויות, אפילו הייתי אומר, גדולות.
איוב קרא: זו הערכה שלי.
איוב קרא: וזה שאין דין ואין דיין שם, להפך, זה מפתה מאוד ללכת ולגדל היום סמים.
איוב קרא: זה מקור הכנסה, שיכול להיות בלתי רגיל.
עוזי עובדיה: הסמים בלבנון.
עוזי עובדיה: ואז הראנו שארגוני המחבלים, זה לא רק חיזבאללה, כל מי ששולט בלבנון לדורותיו מתעסק בסחר בסמים כדי להרוויח כסף.
איוב קרא: במצב כמו בקעת הלבנון בתוך הרשות הפלסטינית.
איוב קרא: כי מה איכפת לי לגדל בדונם כרוב, אחד המיליונרים הגדולים איך התחיל בלבנון לגדל סמים.
איוב קרא: אני שמעתי את זה כשהייתי בלבנון.
איוב קרא: היה לו דונם אדמה שגידל בו כרוב.
איוב קרא: ואז הציעו לו לגדל בתוך הכרוב את הסמים.
איוב קרא: אח"כ היו מייצאים את זה לחו"ל.
איוב קרא: פתאום מחמור התחיל לנסוע על מרצדס.
איוב קרא: זה סיפור אמיתי.
איוב קרא: כל הארגונים בלבנון זה מקור ההכנסה המרכזי שלהם, זה סמים.
איוב קרא: הדימוי שלהם בעיקר מהשליטה על מקורות הסמים בבקעת הלבנון.
איוב קרא: קיימים של מקור הסם למדינות שונות בעולם, לא רק בישראל.
איוב קרא: אני מעריך שבעזה יותר קשה לשלוט, אבל עד כמה וכמה מדאיג אותי שקל מאוד להבריח סמים ועד כמה וכמה שהם מגדלים, זה מפתה כי זה זול יותר.
איוב קרא: עוד מעט לא יהיה צורך להביא מלבנון, אם יגדלו פה - זה הרבה יותר זול מהם.
איוב קרא: זה ימנע, גם זה בספק.
איתן גורני: סמים בתוך כלי רכב צבאיים.
איוב קרא: אנחנו עסוקים בביטחון, אחרי הביטחון, שיהיה שלום, אנחנו נמצא את עצמנו בביצה של סמים ואנחנו גם נמצא את עצמנו פה בג'ונגל של שדות ויאטנמיות של סמים.
אורי אסטליין: שנקרא "הקשרים שלנו עם ועדת השרים של האו"ם שיושבת באו"ם זה לערב את האו"ם בנושא הזה.
אורי אסטליין: צריך לקחת בחשבון שזה גוף שיושב על תקציבים של עשרות מיליוני דולרים, ועדת הסמים של האו"ם.
אורי אסטליין: הבעיה שלנו שהמרכז שלהם פה באזור הוא בקהיר והם קונים מה שמוכרים להם בקהיר.
אורי אסטליין: המצרים מספרים שהם נלחמים והם שורפים והם חורשים וכו'.
אורי אסטליין: במציאות העגומה אנחנו יודעים, הם אולי הם שורפים שדה אחד - אבל מסביבו צצים עוד 4-5 שדות.
אורי אסטליין: זה רק הנציגים של האו"ם, כי להם יש כניסה לשם.
איתן גורני: הולכים להכניס הרבה יותר מרץ בכל נושא העבודה הבינלאומית שלנו, גם בעזרת האו"ם וגם עם מדינות אירופה.
איתן גורני: אבל כמו שאורי אמר, המשרד בקהיר די רדום.
איתן גורני: דווקא המנהל של המשרד היה אצלנו לפני שנתיים והיו חיבוקים ונישוקים, הוא איש נורא נחמד אבל לא חרוץ גדול.
יפעת שטיינברגר: יש לנו את לבנון מצד אחד, את ירדן כמדינת מעבר ואת מצרים.
איוב קרא: לא - גם בנושא סמים.
איוב קרא: כי למה - זה בתוך תוכנו.
איוב קרא: אם המצב יישאר כמו שהוא היום, זה יותר מסוכן לי להילחם בסמים, כי אין גבולות.
איוב קרא: מוכרים להם סמים.
איתן גורני: היינו נוסעים לרמאללה למטה הזה שאחר כך פוצצו אותו עם פצצה של טון, היינו שם ואחרי הדיונים היתה חאפלה בתוך המקום, והם היו מביאים אוכל ובערב כשהיו לנו הכנסים, אז היו הולכים למועדון לילה, וכל הפרקליטים של ישראל ושלהם.
איתן גורני: התפתחה מערכת אישית וזה נורא קל לעבוד כשאתה מכיר.
איתן גורני: כל העסק הזה נחרב, לא נשאר מזה זכר.
איתן גורני: אם יהיה כאן שקט - יצטרכו לבנות את הכל מחדש ואפשר.
איוב קרא: הפרק, אבל אני באמת חושב בגלל הסיטואציה שמדברת עליה המשטרה, שאנחנו מדברים על טונות של חשיש ומריחואנה וכו'.
איוב קרא: השאלה מה אנחנו צריכים להמליץ ולעשות למערכת, כדי לעזור.
איוב קרא: משטרת ישראל חסרת אונים פה - ואני מבין אותה.
ניר גולן: קרה בלבנון מאז יציאת כוחות צה"ל מלבנון.
ניר גולן: הרבה יותר פשוט להגיע לגדר לזרוק, אין כוחות צה"ל בדרך, נגמר הסיפור.
ניר גולן: בשנתיים האחרונות.
ניר גולן: הנתון המדויק הוא 62%.
ניר גולן: אנחנו הכוונו את האיסוף לשם, זה לא שבהכרח יש כאן מגמה של גידול, השקענו יותר משאבים ויותר מאמץ באיסוף בנקודה הזאת.
ניר גולן: בפרק הזמן הזה.
ניר גולן: אבל עדיין מדובר כאן בעליה.
עוזי עובדיה: ארבע ירד מעבר לכביש, יש סוחר ערבי, ירד אליו קנה קופסא של מריחואנה וחזר הביתה.
יפעת שטיינברגר: האלה נתפסו בעקבות מידע נקודתי ולא ברור איזה חלק מהסמים האלה באמת היה מיועד לארץ.
יפעת שטיינברגר: יכול להיות שחלק גדול היה מיועד להיות כמצרך ברשות.
יפעת שטיינברגר: לא בגידול עצמו - בסחר, בהברחה.
אורי אסטליין: שהגידול הזה שהיה עליו מידע נקודתי, היה משהו יוצא דופן.
אורי אסטליין: אנחנו לא מקבלים מידע כאלה שיש כרגע שם יבול חורף ויבול קיץ בתוך הרצועה עצמה.
אורי אסטליין: אבל ברור לגמרי שהגבול ההוא כולל החופשיות בין הגבול של הרשות הפלסטינית לגבול המצרי, מאפשרת לו להיות גם אזור מעבר לסמים אחרים.
איתן גורני: המחקר, גם במשטרה וגם בצבא.
איתן גורני: כי אחד הדברים שבלטו כאן, שאף אחד לא אמר שאין, כולם אומרים ויודעים שיש, לא יודעים כמה, ז"א פערי המידע.
איתן גורני: איפה מגיעים פערי המידע?
איתן גורני: כאשר נושא הוא לא בראש סדר העדיפויות, אז הוא לא גם בראש סדר העדיפויות של הגופים שאוספים מידע, מודיעין של המשטרה, מודיעין של המשטרה הצבאית.
איתן גורני: לכן אני חושב שמאוד חשוב שכאן תהיה גם קריאה לגופי המודיעין של המשטרה והצבא וגופים אחרים שמסתובבים בשטח, חייבים להקדיש ולהעלות את רמת המודעות ואת רמת ההתעניינות ולהפוך את הנושא הזה לאחד מהנושאים המועדפים באיסוף מידע.
יפעת שטיינברגר: וזה היחס אליו.
איתן גורני: שהוא לא יורה בראש - אבל הוא הורס הרבה אנשים.
עוזי עובדיה: או עבריין אחר, ולקח סמים.
עוזי עובדיה: אי אפשר להפריד.
עוזי עובדיה: זה גם ברכוש גנוב, הוא יכול להביא לו רכוש גנוב מהארץ לשטחים ויקבל סמים תמורת הרכוש.
איוב קרא: בין הרשות הפלסטינית לבין ישראל, אלא נתפסו אנשים על כמויות בתוך שטח B או שטח C.
איוב קרא: לא שמו יד על כמויות אדירות, שמו יד על כמויות בשטח.
איוב קרא: למשטרת ישראל וכל הגורמים שקשורים במלחמה בסוגיית הסמים, ונבקש להירתם למלחמה בסוגיית הגידול של הסמים ברשות הפלסטינית, כולל סחר לישראל וגם לכל מקום ובתוך יו"ש וחבל עזה.
איוב קרא: אנחנו מחזקים את משטרת ישראל בגילויים הללו.
איוב קרא: אבל מאידך אנחנו מודאגים מעצם העובדה שאין סימנים אפילו של הברחות בכמויות של הסמים המגודלים ברשות הפלסטינית.
איוב קרא: אנחנו רואים ברשות הפלסטינית התפתחות של ויאטנמיזציה.
איוב קרא: הועדה תפנה למשרד החוץ ולרשות למלחמה בסמים, על-מנת שיפנו לועדה למלחמה בסמים באו"ם, כדי להתריע על סוגיה חשובה זו.
איוב קרא: אנחנו פונים למשרד הביטחון ומבקשים לפעול למיגור התופעה של שימוש בסמים בשטח הרשות הפלסטינית.
איוב קרא: אנחנו נערוך סיור ומעקב גם ברשות הפלסטינית וגם בחבל עזה בעניין הזה.
איוב קרא: אנחנו נקיים ישיבה מיוחדת בקרוב על הברחות סמים לישראל.
חברי הוועדה: אורי אריאל רומן ברונפמן ענבל גבריאלי יצחק הרצוג רשף חן
מוזמנים: איתן גורני סמנכ"ל, רשות למלחמה בסמים דפנה בינוול מנהלת מחלקה, פרקליטות המדינה אתי כהנא ממונה על עניינים פליליים, פרקליטות המדינה שמאי גולן רשות למלחמה בסמים רפ"ק יפעת שטיינברגר ראש חוליה סמים, המשרד לביטחון פנים רפ"ק ירון שטרית קצין מדור נוער, המשרד לביטחון פנים ד"ר לודמילה חלד מחלה להתמכרויות, משרד הבריאות חנה דולב מדריכה ארצית בנושא סמים, משרד החינוך רבקה לונדק מועצת התלמידים והנוער הארצית רויטל אילתי-וייסמן מרכזת צוות לטיפול בנפגעי סמים, משרד הרווחה רס"ן גל שוורץ רמ"ד תוה"ד במצ"ח, משרד הביטחון כרמית נפתלי רמ"ד השתלבות חברתית, משרד הביטחון דניאלה גרדוש-סנטו מנהלת מחלקת ילדים ונוער, רשות השידור עליזה דיין-חממה עורכת ומפיקה, הטלוויזיה החינוכית עינת ויצמן עורכת ומפיקה, הטלוויזיה החינוכית מיה גרסון,עו"ד המועצה לשידורי כבלים ולווין אביבית ברקאי,עו"ד המועצה לשלום הילד כיצד להתמודד עם מסרים כפולים וסמויים המעודדים
איוב קרא: חבר הכנסת הרצוג פנה לוועדה על-מנת שהיא תקיים דיון משותף עם השדולה למאבק בנגע הסמים בנוגע להתבטאויות ומסרים כפולים בנושא השימוש בסמים.
איוב קרא: ראינו לנכון לקיים דיון מיוחד בנושא הזה.
איוב קרא: יש כאן חברי כנסת שחושבים אחרת.
איוב קרא: באופן אישי הסוגיה הזאת מדאיגה אותי.
איוב קרא: מדאיג אותי כפל הלשון במלחמה בנגע הסמים.
איוב קרא: אנחנו נלבן את הסוגייה בישיבה הזאת.
יצחק הרצוג: זאת ישיבה שנייה של השדולה וישיבה ראשונה שמשותפת לשדולה ולוועדה .
יצחק הרצוג: חלוקת העבודה היא כך שהוועדה עוסקת בכל הנושאים האופרטיביים.
יצחק הרצוג: רצינו בצד של השדולה להרחיב יותר לנושאים שמגיעים לקצוות שונות של החברה הישראלית.
יצחק הרצוג: אחד הנושאים זה המסרים הכפולים.
יצחק הרצוג: אני רוצה להתייחס למסרים הכפולים בצד של תוכניות שמע, מלל וסרטים.
יצחק הרצוג: אנחנו רואים לא אחת שהתרבות שמוקרנת בתוכניות הטלוויזיה היא תרבות מתירנית, שרואה בזה דבר נחמד ולא בעייתי.
יצחק הרצוג: אנחנו רואים את זה בעיקר בחומרים שמגיעים מחו"ל, אבל גם בהפקות מקור ישראליות.
יצחק הרצוג: פנה אלי מנכ"ל הרשות, חיים מסינג.
יצחק הרצוג: אני חושב שנכון לדבר קצת מעל הדברים האופרטיביים, קצת יותר להבין משמעויות של דברים שאנחנו כמנהיגי ציבור אומרים.
איוב קרא: אני מבקש להתייחס לאספקט הזה של ההתבטאויות שהגיעו מקרב אנשי ציבור, כולל של היועץ המשפטי לממשלה.
חיים מסיג: הסוגייה הזאת של אווירה ציבורית היא סוגייה שחייבת להיות נידונה, כאשר לכל אחד יש אספקט משלו.
חיים מסיג: בכל המחקרים שאנחנו עושים בקרב בני נוער אנחנו רואים את חוסר הבהירות והבלבול בו בני הנוער שרויים.
חיים מסיג: אפשר להגיד לבני הנוער ללכת בכיוון כזה, אפשר להגיד להם ללכת בכיוון אחר, אבל אי אפשר לשגע את בני הנוער.
חיים מסיג: בשבדיה היתה את אותה בעיה.
חיים מסיג: שבדיה היתה במצב של התדרדרות בכל מה שקשור לסוגייה הזאת של נגע הסמים.
חיים מסיג: הוחלט שם שדבר ראשון עושים שינוי באווירה הציבורית.
חיים מסיג: שינוי האווירה הציבורית זה לא סתם מלל, אלא זה מתחיל בראש הארגון, קרי נשיא המדינה, ונגמר באחרון הטוראים.
חיים מסיג: צריך לדעת שהמאבק בנגע הסמים הוא מאבק לא פשוט, כיוון שהילד לא יכול לישון עם איזה שהוא איום שאם יתפסו אותו יקרה כך וכך.
חיים מסיג: אי אפשר לבוא במסרים כפולים לבני הנוער.
חיים מסיג: זאת הבעיה הכי כאובה במאבק שלנו מול האוכלוסייה של בני הנוער, שלמעשה רוב המאבק ורוב התוכניות שלנו מכוונים לסוגייה הזאת.
חיים מסיג: כמו שאמר חבר הכנסת הרצוג, זה משולב בין מסרים כתובים למסרים עקיפים.
חיים מסיג: ישנן הרבה מאוד תוכניות טלוויזיה שיש מאחוריהן מסרים של שימוש בסמים.
חיים מסיג: היתה לנו קלטת עם תוכניות טלוויזיה שבה אפשר היה לראות איזה שהוא מסר שאנחנו אולי מתקשים לראות אותו, אבל הנער מזהה אותו מהר מאוד.
חיים מסיג: אני אתן דוגמאות מהעיתונות הכתובה איך אנחנו נראים כלפי ילדינו בסוגייה הזאת של הסמים.
חיים מסיג: היתה, למשל, הנחייה של היועץ המשפטי לממשלה להקל באכיפה על צורכי סמים "קלים".
חיים מסיג: השאלה היא אם יש סמים קלים או אין סמים קלים, האם יש הבדל בין סם קל לסם קשה.
חיים מסיג: דוגמה מ"ידיעות אחרונות" לכותרת: "רובינשטיין הנחה את המשטרה להקל באכיפת צורכי סמים קלים".
חיים מסיג: הילד שרואה את זה לא מכיר את מה שאנחנו מכירים.
חיים מסיג: אני לא בטוח שרובינשטיין התכוון לדבר הזה.
חיים מסיג: אני התראיינתי באותו יום יחד עם נציג "עלה ירוק", שבירך על הדבר הזה.
חיים מסיג: ההנחייה הזאת של היועץ המשפטי זכתה לפרשנות ממערכות המשפט הצבאיות.
חיים מסיג: בסעיף 37 א לפקודת הסמים המסוכנים כתוב שאם הרשיעו מישהו בעבירה של סמים, רשאי בית המשפט, בנוסף לכל עונש אחר, לתבוע את שלילת רשיונו למינימום 5 שנים.
חיים מסיג: יצאה פרקליטת המדינה בהנחיה לכל הפרקליטים לקיים את הרשום בחוק הסמים המסוכנים.
חיים מסיג: ראיתם מקודם צד אחד של המתרס, עכשיו אתם רואים את הצד השני.
חיים מסיג: דוגמה נוספת : "השופט זיכה מעשן מריחואנה: הסם משפר לו את הראייה".
חיים מסיג: זה מה שקוראים בני הנוער שלנו.
חיים מסיג: כשאני בא לבית משפט אני יכול לספר שיש לי בעיה בראייה.
חיים מסיג: כתבתי לכבוד השופט מודריק מכתב בעקבות זה שהוא זיכה מישהו שהורשע על שימוש בסמים קשים בטענה שהוא היה תחת השפעת סמים.
חיים מסיג: אני ננזפתי על ידי השופט מודריק שהערתי את תשומת ליבו לכך.
חיים מסיג: זאת התמונה האמיתית שמשתקפת בפני בני הנוער.
חיים מסיג: "השימוש בסמים הקלה בעונשו של היורה".
חיים מסיג: עונשו של יורה הוקל בגלל שהוא היה תחת השפעת סמים.
חיים מסיג: "מהפיכה בצה"ל: מצמצמים רישום פלילי על סמים".
חיים מסיג: יש בזה המון הגיון.
חיים מסיג: אף טיפש לא ישב וקבע את הדבר הזה.
חיים מסיג: השאלה היא מה אומר הצעיר שקורא את זה.
חיים מסיג: בני הנוער לא קוראים את שורה 17 במאמר, הם מסתכלים על הכותרת.
חיים מסיג: "צה"ל יגייס בני נוער שנגמלו מהסמים".
חיים מסיג: זה איזה שהוא מסר שיכול להיות כפול.
חיים מסיג: בעיני הוא לא פסול.
חיים מסיג: לכל דבר כזה יש את המשמעות שלו.
חיים מסיג: "חבר הכנסת ברונפמן מגבש הצעת חוק להתיר שימוש בסמים קלים".
חיים מסיג: ח"כ ברונפמן היה אצלנו ברשות, אנחנו במערכת יחסי עבודה מצויינים, אנחנו מלבנים את העניין יחד, אבל את זה לא יודע הקורא בעיתון.
איוב קרא: אני לא מודאג מהקטע של אנשי הציבור, יש לי בעיה עם האנשים שצריכים לשמור על החוק והסדר.
ענבל גבריאלי: אנחנו ניהלנו כאן דיון לגבי ההתבטאויות של אנשי ציבור.
ענבל גבריאלי: איך ייתכן שפתאום אנחנו לא מודאגים?
איוב קרא: אני מודאג, אבל אי אפשר להגיד לח"כ לא להתבטא.
חיים מסינג: יש הודעה של דובר מרחב חוף במשטרה: "כל משתמש בסם צריך לחשוש".
חיים מסינג: תזכרו את השקפים שראינו קודם.
חיים מסינג: מהשקפים שהצגתי קודם אין להם ממה לחשוש, כי בלאו הכי בבית משפט אם הם בסיטואציה מסויימת הם מזוכים.
חיים מסינג: זה מסר כפול.
חיים מסינג: אני יכול להראות לכם קטעי עיתונים כמו "תן לי בנרגילה", "עישון נרגילה הפך לin בקרב הנוער היבנאי", "ילדים בני 10 ו-11 התמכרו לסמים שסיפק להם ילד בן 12", ילדים בכיתות ה' ו' התמכרו למריחואנה", "סמים בבית ספר: מביאים בילקוט, מעשנים בהפסקה", "נושא שהעלתה הרשות לגבי בדיקות שתן לגילוי סמים נדחה על ידי משרד החינוך".
חיים מסינג: מה זה אומר על הרשויות בכלל?
חיים מסינג: יש קטע עיתונות על פתיחת מסעדה חדשה בתל-אביב.
חיים מסינג: מה רואים שם?
שמאי גולן: המסעדה זה שתי שורות קוקאין והדולר שאיתו מסניפים את זה.
שמאי גולן: זה מה שהמסעדה רוצה למכור.
קריאה: את זה ההורים לא יודעים, אלא רק הילד שרואה את זה.
חיים מסינג: מדינה שהצליחה בעולם היא שבדיה.
חיים מסינג: שבדיה הצליחה בזכות זה שהיא בשנת 1998 חרתה על דגלה שני דברים: טיפול כפוי ושינוי אווירה ציבורית.
חיים מסינג: שינוי אווירה ציבורית התחיל מהמובילים, כלומר מבית המחוקקים.
חיים מסינג: אם החליטו בשבדיה שלא מוכרים לילד מתחת לגיל 18 כלי עישון, או לא מוכרים אלכוהול אז עשו את זה.
חיים מסינג: לכל אחד יש את הזכות להתבטא, אבל תדעו שככל שנחדד את אי הבהירויות בנושא הזה כך המאבק בנגע הסמים ייכשל.
חיים מסינג: את זה צריכים לדעת.
אורי אריאל: מה אתם רוצים מהתקשורת?
ענבל גבריאלי: שלא יחנכו לשימוש בסמים.
דפנה ביינול: אני מסכימה שמדובר במסר.
דפנה ביינול: המסר הובן לחלוטין לא נכון.
דפנה ביינול: אני בזמנו יזמתי את הדיון הזה בלשכת היועץ המשפטי, כיוון שבהיותי מנהלת המחלקה לעיכוב הליכים הגיעו אלי תיקי סמים לשימוש עצמי מכל הארץ.
דפנה ביינול: מה שהסתבר הוא שמצב האכיפה לא היה שווה בכל אזורי הארץ.
דפנה ביינול: יש אזורים שבהם על כמות סמים די גדולה היו סוגרים את התיקים, והיו אזורים שעל 1.1 או 1.2 גרם מריחואנה העמידו לדין.
דפנה ביינול: באתי ליועץ המשפטי ואמרתי שחייבים לקיים דיון לגבי איך משווים את האכיפה.
דפנה ביינול: אל תחשבו שמשרד המשפטים הוא מקום מבודד.
דפנה ביינול: גם במשרד המשפטים נשמעו כל מיני קולות שאולי צריך להקל.
דפנה ביינול: היועץ המשפטי הזה, מר אליקים רובינשטיין, הוא מהמחמירים ביותר.
דפנה ביינול: הוא לא רצה לשמוע על כל הקלה באכיפה בנושא סמים "קלים".
דפנה ביינול: את זה צריך שתדעו.
איוב קרא: למה הוא לא הכחיש את כל הפירסומים על ההקלה בעונשם.
איוב קרא: .?
דפנה ביינול: ודאי שהוא הכחיש, רק אולי לא היה נוח לפרסם את זה.
דפנה ביינול: היועץ אמר שלא תהיה הקלה בעונשים.
יצחק הרצוג: האם הוא מוכן להגיד את זה היום בקולו?
דפנה ביינול: בוודאי, הוא אומר את זה כל הזמן.
דפנה ביינול: אם חברי הוועדה יאמרו לי שההנחיות האלו אינן נמצאות בידיהם, אז נצלם ונפיץ להם אותן.
דפנה ביינול: מה אומר היועץ המשפטי שחייבים לעשות?
דפנה ביינול: להשוות.
דפנה ביינול: לא ייתכן שבארץ קטנה כמו שלנו האכיפה באילת תהיה שונה לחלוטין מהאכיפה בתל-אביב.
דפנה ביינול: בעמקים, למשל, אם מוצאים 0.2 גרם אז מעמידים לדין.
דפנה ביינול: במקומות אחרים על 20 גרם, 30 גרם מריחואנה סוגרים את התיק.
דפנה ביינול: היועץ המשפטי אמר שתיעשה השוואה של כל המקומות בארץ כך שכולם יאכפו את זה באותה צורה.
דפנה ביינול: באו אלינו אנשי המשטרה ואמרו שאנחנו מכבידים לעומת מה שהיה קיים קודם.
דפנה ביינול: קודם המשטרה היתה יכולה לסגור תיק שחשבו שאין בו עניין לציבור, עכשיו ההנחיות החדשות אומרות שאין יותר סגירה של תיק.
דפנה ביינול: אם יחשבו שמבחינת האספקט הציבורי נכון לסגור את התיק, אז קודם כל יקראו לאדם, הוא יצטרך להתחייב.
דפנה ביינול: הוא מקבל אזהרה שתהיה כתובה בגיליון.
דפנה ביינול: אומרים לו שסוגרים לו את התיק כי זאת תפיסה ראשונה, אבל אם עוד פעם הוא ייתפס יכול היועץ המשפטי לחדש את ההליכים.
דפנה ביינול: לא היה מצב כזה.
איוב קרא: זה בכל זאת שינוי.
ענבל גבריאלי: באיזה עוד עבירות שקיימות בספר החוקים מזהירים?
איוב קרא: איך השפיעו המסרים האלה על הצבא?
גל שוורץ: בצה"ל המסרים הם לא כל כך כפולים.
גל שוורץ: אומנם היתה כתבה בעיתון שדיברה על בתי הדין הצבאיים, אבל המסר בצה"ל הוא מסר חד-משמעי שאומר לא לסמים.
גל שוורץ: בצה"ל אין הפרדה בין סוגי אוכלוסיות, סוגי סמים.
איוב קרא: שמעתי על 2 שיצאו זכאים.
גל שוורץ: יש מקרי זיכוי בבתי הדין הצבאיים.
גל שוורץ: לפעמים זה בגלל שיקולים של ראיות, לפעמים זה בגלל שיקולים אחרים.
גל שוורץ: השאלה שלפעמים עולה היא איפה נכון להעמיד את האדם לדין, האם במערכת הצבאית או במערכת האזרחית.
גל שוורץ: המדיניות בצה"ל היא מאוד חד-משמעית, כאשר האכיפה מבוצעת מרמת השימוש.
גל שוורץ: אומנם השנה, לפי הסקרים, אין עליה, אבל האכיפה הרבה יותר רבה.
גל שוורץ: יש גידול מתון בכמות החשודים בעבירות סמים.
גל שוורץ: זה בהחלט נובע מהרבה יותר פעולות ומניעה שאנחנו עושים.
גל שוורץ: בסקרים אנחנו רואים שלגבי מספר החיילים שמדווחים על שימוש בסמים יש ירידה.
גל שוורץ: האכיפה הרבה יותר מכוונת השנה.
גל שוורץ: יש הרבה יותר הפעלת כלים מודיעיניים, הרבה יותר דגימות שתן שניתנים לחיילים, הרבה יותר חיפושים שאנחנו עושים.
גל שוורץ: אנחנו משקיעים בזה הרבה יותר אנרגיה.
דניאלה גרדוש: מה סוג העונש?
דניאלה גרדוש: האם יש שינוי בהתייחסות של הצבא כאשר מישהו מגיע אליו כשיש לו תיק?
גל שוורץ: לא.
גל שוורץ: אם הוא עבר את רף הגיוס..
ענבל גבריאלי: יכול להיות שיהיו לו קשיי גיוס אם יש לו איזה שהוא רישום פלילי או תיק פלילי.
גל שוורץ: בצה"ל היישום הוא בהסברה, בחינוך.
גל שוורץ: יש הרבה מאוד מערכי שיעור.
יצחק הרצוג: האם בתוכניות, במיוחד בהפקות מקור, יש סינון של מסרים מעודדי שימוש בסמים?
יצחק הרצוג: אני רואה הרבה תוכניות שתרבות השאכטה נהיית in.
יצחק הרצוג: האם זה נלקח בחשבון לגבי ציבורים שונים, לגבי גילאים שונים, או אין פיקוח על הדבר הזה?
דניאלה גרדוש: אנחנו משדרים 3 שעות ביום תוכניות קנויות ותוכניות מקור.
דניאלה גרדוש: קיימנו ישיבה שעסקה בנושא של פגיעה או הזכרת סמים לגבי גילאים מסויימים.
דניאלה גרדוש: יש עכשיו הוראות מפורטות שעד גיל 8 אסור להזכיר, כאשר בגיל יותר מבוגר.
דניאלה גרדוש: .
איוב קרא: באיזה גיל?
דניאל גרדוש: בגיל 14 ומעלה יש אפשרות לגעת בנושא במובן של לדון עליו.
גולן שמאי: יש על המסך את הגבלת הגיל.
מוטי עדן: שאלתי את מנהל התוכניות ואת האנשים שקונים אם יש דברים כאלה בתוכניות מבוגרים.
מוטי עדן: תהיה לי אמירה בנושא כשאני אקבל תשובה.
מיקי מירו: הסיבה שאתם מזמנים את הישיבה היא סיבה מאוד מוצדקת.
מיקי מירו: זה לא כל כך עניין של רגולציה, אלא יותר עניין של הסכמה.
מיקי מירו: צריך לשכנע את העורכים, את הבמאים ואת כל מי שמתעסק בתחום המדיה שסמים זה דבר מסוכן.
מיקי מירו: צריך לראות את הסם ה"קל" כאור אדום.
מיקי מירו: אני 25 שנה מתעסק בנושא הזה.
מיקי מירו: יצא לי ללוות את הקמת הרשות מהשלב הראשון.
מיקי מירו: אני מאלה שסבורים שתקשורת צריכה להעביר מסר שאומר ששימוש בסמים זה כמו לעשות עבירת תנועה.
מיקי מירו: אם אנחנו מדברים על הפקות מקור, אז אין שום סיבה להכניס בתוך סרט, גם אם זה נראה מאוד מתאים, איזו סצנת עישון.
מיקי מירו: בשביל מה אני צריך לראות במופע מחול שמדליקים סיגריה?
מיקי מירו: אני לא מבין למה בתוך מופע, שהוא הסמל של הטוהר והניקיון צריך להדליק סיגריה ולהעביר מסר.
מיקי מירו: זו חלק מהתפיסה הלא נכונה והמעוותת של היוצרים.
מיקי מירו: יצא לי להיות פעמיים אורח של OSIS כדי לראות את ההתמודדות שלהם.
מיקי מירו: שם הם הגיעו לשותפות של כל אנשי המדיה.
מיקי מירו: כולם מצטרפים בצורה וולונטרית.
מיקי מירו: ההצטרפות יוצרת אצל כל אחד מהם מחויבות.
מיקי מירו: אומרים להם שכל אחד בחלקת האלוהים הקטנה שלו יעשה את המאמץ שלו.
מיקי מירו: אני עיתונאי, אני לא בא להיות מחנך, אבל אם אני יכול להימנע מזה אז מה איכפת לי.
מיקי מירו: זה לא יקלקל את היצירה.
מיקי מירו: הרגולציה צריכה להיות אצל כל אחד שמתעסק בזה.
מיקי מירו: זה דבר קשה מאוד לביצוע.
מיקי מירו: זה הכל עניין של שכנוע.
מיקי מירו: הקריאה שצריכה לבוא היא קריאה וולונטרית.
מיקי מירו: יכול להיות שהיא צריכה לבוא מהרשות, יכול להיות שהיא צריכה לבוא מאיתנו.
מיקי מירו: אני ניסיתי לפני 5,6 שנים לגייס כזאת שותפות, לא כל כך הצליח לי.
מיקי מירו: אני מקווה שבסופו של דבר זאת הזדמנות לגייס סביבנו אנשים.
מיקי מירו: הוויכוח היחיד שהיה לי זה עם שלי יחימוביץ, שאמרה שזה בסדר לעשן סמים "קלים".
מיקי מירו: אצלי היו מסרים הפוכים, כי זאת תפיסת עולמי.
מיקי מירו: נכון להיום, ברשת ב' אין אנשים שחושבים ורואים לנכון להעביר מסר של צריכת סמים.
מיקי מירו: אני מקווה שהמסר הזה יתפשט, כי זאת אמונתי כבר הרבה שנים.
עינת וייצמן: לנו אין בכלל דילמה של תקשורת וחינוך, כי זה אנחנו.
איוב קרא: אולי אתם אלה שצריכים ליזום את מה שמר מירו אמר.
עינת וייצמן: אנחנו לא רק צריכים, אנחנו גם עושים את זה.
עינת וייצמן: יש לנו רשימה לא קצרה של תוכניות שאנחנו אמורים לשדר במהלך שבוע המאבק בסמים.
עינת וייצמן: אנחנו הפקנו - כשנתנו לנו את הכסף - דרמות לנוער, תוכניות חינוך מבוגרים, סרטים דוקומנטריים.
עינת וייצמן: עשינו כל דבר שקשור בהסברה, לא ברמה של פרסומות או תשדירים.
עינת וייצמן: אין לנו שום בעיה עם העניין הזה של החינוך, אנחנו חושבים שזה תחום שצריך מבחינה ציבורית להירתם אליו.
עינת וייצמן: אנחנו מקווים שאתם חושבים כמונו.
עינת וייצמן: עליזה עושה תוכניות בתחום הזה לציבור הערבי.
עינת וייצמן: אנחנו מנסים להגיע לכל מיני ציבורים.
מיה גרסון: אנחנו לא מפיקים תוכניות שקשורות לסמים, אבל אנחנו מפקחים עליהן.
מיה גרסון: הפיקוח שלנו הוא תמיד בדיעבד, אף פעם לא לפני.
יצחק הרצוג: יש תלונות?
מיה גרסון: עמדת המועצה היא נגד שימוש בסמים, לרבות "קלים", בעיקר כשהדבר מופנה לבני נוער.
מיה גרסון: בזמנו היתה לנו תוכנית בערוץ ביפ, שהתייחסה לשימוש בסמים.
מיה גרסון: המועצה פירסמה גילוי דעת חריף מאוד.
מיה גרסון: בסופו של דבר ביטלנו את ההכרה שלנו בערוץ לבני נוער, כאשר המשמעות היא שהוא מפסיק לקבל תקציבים שמופנים להפקות מקור לילדים ונוער.
מיה גרסון: ערוץ ביפ מוגדר היום כערוץ למבוגרים.
מיה גרסון: במידה וחברות הכבלים עוברות על תקנות המועצה שאוסרות עידוד לשימוש בסמים, אנחנו מטילים עליהן סנקציות.
מיה גרסון: חוק סיווג וסימון שהתקבל לאחרונה בכנסת, קובע את המדרג של 8,14 ו-18.
מיה גרסון: גם על זה המועצה מפקחת.
אביבית ברקאי: הגיע אלינו איזה שהוא עיתון מקומי שכתוב בו איפה אפשר להשיג את הסמים.
אביבית ברקאי: זה כבר לא מסר סמוי, זה ממש שידול לקנות סמים.
רומן ברונפמן: הגשתם תלונה?
אביבית ברקאי: הגשנו תלונה.
אביבית ברקאי: שלחנו מכתב לממונה על הגנת הצרכן.
אביבית ברקאי: התשובה שלו היתה שזה לא נכלל בגדר פרסומת, כלומר שאין מה לעשות עם זה.
אביבית ברקאי: הגשנו גם תלונה למשטרה .
אביבית ברקאי: עוד לא קיבלנו תגובה.
שמאי גולן: אנחנו התלוננו לא פעם על העיתונים האלה.
ענבל גבריאלי: יש הרבה מאוד עיתונים כאלה.
אביבית ברקאי: "תנובה" שיווקה מוצר חדש בשם "יופלי סטלן", שזה מונח בסמים.
אביבית ברקאי: אני מניחה שמי שבקי במילון המונחים יודע למה זה מיועד או מה זה אומר.
אביבית ברקאי: ברגע ש"תנובה" מפיצה כזה מוצר זה אומר משהו.
אביבית ברקאי: גם הכותרת שפורסמה בעיתון לגבי המעדן יכולה היתה להיראות אחרת.
אביבית ברקאי: בכותרת היה כתוב כך: "מעדן לילדים עם שם מסומם".
אביבית ברקאי: התגובה של "תנובה" היתה שצריך לדבר עם קהל היעד בשפה שלו.
אביבית ברקאי: זה לא מקובל על המועצה לשלום הילד.
אביבית ברקאי: צריך לשים לב לכך שבהרבה מאוד חנויות וקניונים מוכרים כלים לשימוש בסמים.
אביבית ברקאי: אני מניחה שמי שלא יודע חושב שזה אגרטל או איזה שהוא כלי לקישוט.
אביבית ברקאי: אני יודעת לפחות על קניון אחד שמנהל הקניון הסב את תשומת לב החנויות ואסר עליהן למכור כלים כאלה.
איוב קרא: אני הגשתי הצעת חוק שאוסרת את זה.
אביבית ברקאי: בפועל זה עדיין נמכר.
רומן ברונפמן: המסרים הכפולים משקפים במובן מסויים את המציאות.
רומן ברונפמן: שמענו את חבר הכנסת אורי אריאל, שאמר שהתקשורת משקפת את המציאות.
רומן ברונפמן: אולי הגיע הזמן שנסתכל על השימוש בסמים בצורה דיפרנציאלית.
רומן ברונפמן: המנטרה של לומר שאין סמים קלים ואין סמים כבדים הופרחה פה בישיבה.