GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תא"ל מיכאל בראל: אנחנו גם מחפשים דרכים נוספות לשיפור אמצעי הגילוי.
תא"ל מיכאל בראל: יש לי פה רק דוגמית, התחלנו בפרוייקט שמתנהל כבר למעלה משנה וחצי, הובלתי אותו כשהייתי מפקד מצ"ח, והיום זה נכנס כבר לפיילוט.
תא"ל מיכאל בראל: יש פה דוגמאות של כוסיות שכרגע אנחנו בוחנים אותן, והמשמעות היא שאתה הולך לעשות דגימת שתן, תוך 4 עד 6 דקות, אתה יכול לקבל אינדיקציה אם למישהו יש סימנים של סם, ואיזה סם, אם זה מריחואנה, הרואין וכו'.
תא"ל מיכאל בראל: כשיש לך את האינדיקציה הזאת, אתה קודם כל יכול לחקור את האדם ולהעביר את הדגימה למעבדה כדי לקבל תוצאות מדעיות יותר, ואז לעשות בהן שימוש.
תא"ל מיכאל בראל: דרך הדבר הזה כנראה שנוכל להיות יותר אפקטיביים ולקיים יותר בדיקות.
תא"ל מיכאל בראל: היום, במתכונת הרגילה של בדיקות שתן בבקבוקי שתן שממלאים, ואחר כך שולחים למעבדה, אנחנו דוגמים בין 12,000 ל-13,000 חיילים בשנה.
נסים זאב: חיילים לא מרגישים השפלה כשבודקים אותם?
תא"ל מיכאל בראל: זה לא דבר נעים, אבל מצד שני, אנחנו שומרים על כבוד האדם—
איוב קרא: כמה חיילים, וכמה חיילות?
איוב קרא: תא"ל מיכאל בראל: אין לי את המספר המדויק, אבל בדרך כלל, אין הבדל גדול.
איוב קרא: תראה, מגיעים ליחידה, אוספים 50-60 חיילים וחיילות.
איוב קרא: הטיפול בנטילת השתן הוא פרטני שנעשה בצנעה ולא חלילה בפרהסיה, ובצורה מסודרת.
ניסן סלומינסקי: זה כולל קצינים או רק חיילים?
תא"ל מיכאל בראל: גם קצינים.
יצחק הרצוג: אגב, יש לך נתונים על מספר קצינים שנכנסים לקטגוריה הזאת?
תא"ל מיכאל בראל: קצינים זה בטל בשישים.
תא"ל מיכאל בראל: ממש בטל בשישים.
תא"ל מיכאל בראל: צריך לזכור, בניגוד לכל גוף אחר, מערכות הסינון בצבא עושות את שלהן.
תא"ל מיכאל בראל: כלומר, לפני גיוס יש מערכת סינון אחת.
תא"ל מיכאל בראל: לפני יציאה לקורס קצינים, יש מערכות סינון אחרות.
תא"ל מיכאל בראל: לכן, בדרך הזו, בשיטת האלימינציה, כנראה ההסתברות, אני לא אומר שלא יכול להיות מצב שקצין עשה שימוש בסמים, יש מקרים, אבל לדעתי זה בטל בשישים.
איוב קרא: אפשר לקבל נתונים על יחידות קרביות, גדודים, לעומת מפקדות עורף?
תא"ל מיכאל בראל: אמרתי ש-65% עד 70% זה עובדי מנהלה ויחידות עורפיות, ו-30% זה יחידות קדמיות.
איוב קרא: אם אפשר לקבל יותר פרטים על זה.
תא"ל מיכאל בראל: אשמח להעביר לוועדה כל נתון שיתבקש.
תא"ל מיכאל בראל: בנושא ענישה, נמצאת פה סגנית התובעת הצבאית הראשית, היא תרחיב את הדיבור על כך.
תא"ל מיכאל בראל: בדרך כלל, על עבירות שימוש בסמים, אנחנו מדברים על עונשי מאסר.
תא"ל מיכאל בראל: יש מקרים שיש הורדה בדרגה.
תא"ל מיכאל בראל: יש סוגייה של שלילת רשיון צבאי שגורר אחריו שלילת רשיון אזרחי.
תא"ל מיכאל בראל: אנחנו מעבירים אינפורמציה על מי שעובר עבירת סמים גם לרשויות האזרחיות, וכמובן שזה גורם רישום פלילי, ולנושא הזה יש השפעה והרתעה לא מעטה.
ניסן סלומינסקי: אם מישהו מתחיל להתמכר, יש לכם גם יכולת לטיפול, חוץ ממאסר?
ניסן סלומינסקי: הרי מאסר זה לא פתרון.
ניסן סלומינסקי: תא"ל מיכאל בראל: התמכרות לא מטופלת בצבא.
ניסן סלומינסקי: חייל שהוכר כנרקומן או מוגדר כמתמכר, משוחרר מהצבא ועובר לרשויות האזרחיות להמשך טיפול.
חיים מסינג: בתיאום עם ראש אכ"א - כמובן שהמשטרה הצבאית תמיד בגוף הזה – פותחים את תחנות אל-סם, במימון שלנו, לטיפול בחיילים בשירות סדיר שמקבלים טיפול בצורה אנונימית.
תא"ל מיכאל בראל: כמו שאמרתי, בנושא המיצוי, מעבר לענישה ולמאסר, יש מדיניות מחמירה.
תא"ל מיכאל בראל: 60% מהחיילים שהשתמשו בסמים מגיעים לוועדה, ואם זה לא איזה שהוא אירוע ספורדי, מה שקוראים החלקה חד-פעמית, ואם מדובר במספר רב של שימושים או בעבירות של סחר בסמים או אספקת סם, ימצאו את עצמם מחוץ לצבא, ואני אומר לכם שזה כלי מרתיע מאוד.
איוב קרא: כמה מתוחכם משתחררים בפועל?
תא"ל מיכאל בראל: 60% מתוך ה-100% שמורשעים.
תא"ל מיכאל בראל: כלומר 100% עולים לוועדה, 60% משוחררים מהצבא.
תא"ל מיכאל בראל: מחקר.
תא"ל מיכאל בראל: כמה גורמים עוסקים במחקר התופעה.
תא"ל מיכאל בראל: כמו שאמרתי, גם קרפ"ר עושה סקר – לפיו משתחררים תוך כדי השירות ביחידות - ממד"ה – מדעי ההתנהגות של הצבא – חוקר את התופעה, וגם המשטרה הצבאית.
תא"ל מיכאל בראל: במצ"ח יש לנו מדור מחקר שאנחנו גם חוקרים וגם מקבלים סיוע ואינפורמציה מכל גופי המחקר, בעיקר ממשטרת ישראל ומהרשות הלאומית למלחמה בסמים.
תא"ל מיכאל בראל: השת"פ – פה רשום רק הרשות – אבל כמו שאמרתי, יש לנו נוהלי עבודה מצוינים, העברת מידע, פעילות מבצעית משותפת עם משטרת ישראל, בכל הרמות.
תא"ל מיכאל בראל: אני חייב לציין זאת כי יש בזה יתרון אדיר ומכפיל כוח.
תא"ל מיכאל בראל: אנחנו עובדים גם בתחומי המודיעין, גם בתחומי הברחות סמים ובתחומי הסחר, וכמובן גם אם אותר חייל שהשתמש במסיבה כזאת או אחרת, וכו', עובר לטיפולנו ויש בנושא הזה שיתוף פעולה מלא.
תא"ל מיכאל בראל: זהו.
איוב קרא: תודה למיקי.
איוב קרא: אלוף משנה מיכל שקד, מפקדת מרכז החינוך בצה"ל, אנחנו רוצים לשמוע ממך מה מערך החינוך עושה בענין הזה, בבקשה.
אל"מ מיכל שקד: בוקר טוב, אני מפקדת מרכז לחינוך, אחראית על החינוך בצבא.
אל"מ מיכל שקד: חשוב לציין שחיל החינוך פועל כבר בשלב ההכנה לשירות שמתחיל בסוף כיתה י' תחילת י"א ונמשך ממש שנתיים לפני השירות.
אל"מ מיכל שקד: לאחר מכן, בתוך הצבא, יש לנו עבודה שמפולחת לאוכלוסיות של טירונים – מה שאצלנו קרוי מעז"י – שזה מערך הטירונים של הצבא בכל מערך הטירונים, מתפתח למערך של הכשרות המפקדים, מתפתח למערך היחידות בצבא, גדודים, יחידות וכך הלאה.
אל"מ מיכל שקד: אתמקד סביב שלושה צירים או מוקדי טיפול.
אל"מ מיכל שקד: הציר הראשון - הטיפול דרך המפקדים, זאת התפיסה שדרכה אנחנו פועלים בכל נושא ההסברה.
אל"מ מיכל שקד: אנחנו טוענים שהמפקדים, הם אלה שחשופים ביום יום באינטנסיביות עם העבודה.
אל"מ מיכל שקד: כי המטרה - כפי שאמר הקמצ"ר - להגיע לכל חייל, לגעת בכל חייל.
אל"מ מיכל שקד: לכן, אנחנו אוכפים זאת דרך העבודה עם מפקדים, אותם אנחנו מכשירים ועושים להם מערך השתלמויות.
אל"מ מיכל שקד: דרך העבודה עם מפקדים – אתם בוודאי מכירים את השמות, למשל, בה"ד 1, שזה בית ספר לקצינים - מה שאנחנו קוראים ההכשרות של המפקדים, אם זה בית ספר למפקדים בתפקידים השונים, ואם זה בסיסי הטירונים, שם יש מפקדים שהם מדריכי כתות, מפקדי מחלקות וכו' וכו'.
אל"מ מיכל שקד: מערכי ההכשרה האלה פרושים בקורסים של בין 10 שבועות עד קורס שיכול להימשך חצי שנה.
אל"מ מיכל שקד: אנחנו מחילים תכניות עבודה עם מפקדים, וזה יכול להתפתח עד לקורס מ"פ ומג"דים שיכול להכיל 5 או 7 שעות ולהגיע עד יום עיון בנושא הזה של הסברה.
אל"מ מיכל שקד: זה לגבי ציר הטיפול דרך הכשרות מפקדים.
אל"מ מיכל שקד: ציר הטיפול השני זה רשת המערך הפרוש.
אל"מ מיכל שקד: אני מפקדת על רשת מערך פרוש של מש"קיות או קצינות שנקראים סגלי חינוך, מה שאתם מכירים כמשק"יות חוויה או קצינות חינוך.
אל"מ מיכל שקד: הרשת הזאת פרושה מרמת גדוד ומעלה, ולמעשה מביאה את ההחלטות שלנו.
אל"מ מיכל שקד: נושא הסמים הוא אחד הנושאים בתכנית העבודה שלנו שנקראים נושאים מודגשים והם חלק מרוח צה"ל וממסמך הערכים שלנו שאנחנו עובדים אתו מאוד אינטנסיבי כבר שנה שלישית, ומעבירים אותו בשלושה כלים מרכזיים.
אל"מ מיכל שקד: כלי אחד, השכיח ביותר, זה הסברה שבועית שמפקדים עושים בשטח לאחר שסגלי חינוך מכשירים ומעבירים אותם; הכלי השני, הוא סרטים או ניידת הסברה בנושא; והכלי השלישי - הרצאות חוץ.
אל"מ מיכל שקד: אנחנו עובדים עם נציגים אזרחיים מהרשות ומרצים מבחוץ, בהתנדבות או בשכר, להרצות בנושא.
אל"מ מיכל שקד: אלו הכלים שעומדים במערך הפרוס, באמצעות הסגלים שלנו, וזאת עבודה אינטנסיבית, יומיומית, ולא שפתאום עושים משהו ספציפי, והיא חלק מתכנית שנת עבודה.
אל"מ מיכל שקד: הציר השלישי הוא ציר עבודה עם המיועדים לשירות.
אל"מ מיכל שקד: יש לנו רשת של מדני"ם - מדריכי נוער - שעובדים בבתי ספר.
אל"מ מיכל שקד: אנחנו מכשירים אותם - כמו את משקיו"ת החוויה - לעשות עבודה עם התלמידים.
אל"מ מיכל שקד: לפי בקשה שלנו, מד"ן מעביר בין שיעור אחד לשניים, תכנית מניעה שכוללת איך לזהות משתמש וגורמים מטפלים.
אל"מ מיכל שקד: זה למעשה הציר השלישי, עוד לפני השירות, שאנחנו, כחלק ממדיניות כוללת ומההכנה לשירות, לוקחים עליו אחריות.
אל"מ מיכל שקד: אני מאמינה גדולה בטיפול מונע.
אל"מ מיכל שקד: יש כאן חלוקת עבודה בין מה שקורה אחרי שכבר התחילו לטפל בתוצאה של הנגע הכל כך חמור, חברתית, שמבחינתי הוא חלק מביטחון לאומי.
אל"מ מיכל שקד: אני מנסה לראות אם אנחנו יכולים להשפיע, ברמה של את תיגע, כי אם אתה מבין שבצבא זה משהו פסול - בהמשך למה שאמר הקמצ"ר - טיבה של מדיניות שאומרת: אין כניסה לסיפור הזה.
אל"מ מיכל שקד: אני מכירה את זה דרך הבן שלי והחברים שלו, שהם בכיתה י"א, שאם הם רוצים להתגייס שיתחילו להיזהר, וכבר ביום הראשון הם נותנים דגימות שתן, ואני ממש שומעת בשיחות שנותנים לי להיכנס לפעמים או שאני מנסה להקשיב, באמת, הסיפור הוא להעביר מסר שהצבא לא מתכוון להכניס לשעריו מי שמשתמש בסמים, ולדעתי, ושא ההרתעה הוא הסיפור.
איוב קרא: סגן אלוף ז'נה, בהמשך לשתי הסקירות ששמענו, אנחנו רוצים לשמוע נתונים של הפרקליטות שקשורים לסוגייה הזאת.
איוב קרא: סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אתחיל בטריגר, וזאת הכתבה.
איוב קרא: החדשות הטובות הן שבאמת, אין עליה של 100% בעבירות הסמים בצבא.
איוב קרא: חד-משמעית.
איוב קרא: מדובר בעליה בכתבי אישום.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: גם לא עליה בכתבי אישום בעבירות הסמים בצבא.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: יש עליה מתונה של 10% אבל בוודאי ובוודאי לא עליה של 100%, ואני גם אסביר.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כפי שראינו כאן קודם, מספר כתבי האישום, מדי שנה עולה בצורה מתונה, כיוון שכל שנה הצבא מגביר את מערך החשיפה, מגביר את מערך החינוך, אבל כמובן שכתוצאה מהגברת מערך החשיפה שקודם דיבר עליו קצין משטרה צבאית ראשי, הרי שממילא גם מוגברים או מוגדלים מספר התיקים שמגיע לבחינתנו, ולפיכך גם גדל בהתמדה מספר כתבי האישום.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: זה בעצם פועל יוצא, זה יחס ישר כמעט.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: מה כן?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: יש עליה מתונה שבעצם אפשר לראות אותה גם מהדוגמאות וגם מהנתונים שהוצגו קודם.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: גם מבחינה רבעונית של 2003 מול 2002, וגם של 2002 מול 2001.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אותם נתונים שדיברו עליהם בכתבה, דיברו על עבירות אחרות, החמורות יותר של סחר, אספקה ותיווך.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: עבירות קשות יותר.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: מדובר ב-14 תיקים ברבעון הראשון של 2002, מול 29 תיקים ברבעון הראשון של 2003.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: דבר ראשון, זה חוק המספרים הקטנים.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: קצת סטטיסטיקה על מספרים כל כך קטנים, היא כבר מתעתעת.
איוב קרא: האם הנתון של הרבעון הוא נכון?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כן.
יצחק הרצוג: כלומר, סחר בצבא זה דבר מאוד משמעותי.
יצחק הרצוג: סחר זה ממש סרטן מחלחל.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אין ספק בזה, וזה גם היחס.
תא"ל מיכאל בראל: חייל שעוסק בסחר בסמים, יכול לסחור גם בשכונתו, ובכל מקום אחר.
תא"ל מיכאל בראל: סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אם דיברנו קודם על כך שבעצם פונקצית החקירות של עבירות סמים, וגם כמובן בעקבותיה פונקצית הגשת כתבי אישום בגין עבירות סמים, ופונקציה של חשיפה, על אחת כמה וכמה עניין הסחר בסמים.
תא"ל מיכאל בראל: אם לדוגמה, רק אתמול ראינו ששתי סוכנות משטרה הביאו לחשיפתם של 26 סוחרי סמים, גם צריך להבין שהחשיפה של העבירות הללו היא באה בעקבות עבודה מאוד מאומצת של מחלקה ספציפית, היינו, זאת לא חשיפה שמתרחשת באופן מקרי אלא באמצעות, בדרך כלל, הפעלתם של סוכנים.
תא"ל מיכאל בראל: ולכן, אסור לבחון את זה רבעונית אלא צריך לבחון את זה, אך ורק שנתית, כי יכול מאוד להיות שבאותו רבעון ראשון – ועשיתי כך בדיקה ראשונית אתמול – אכן רוכזו מאמצים של הסוכנים הסמויים שלנו, כלומר, של המשטרה הצבאית שהצליחו להביא לחשיפתם של סוחרים.
תא"ל מיכאל בראל: באותה מידה אפשר יהיה שברבעון השני, אותם מאמצים ירוכזו, לדוגמה, בעבירות של הוצאת נשק, ולכן נראה, לכאורה, גם כן, מבחינת המספרים הקטנים, עלייה בעבירות נשק, ולכן הכותרת הזאת קצת מתעתעת.
איוב קרא: אבל היא משמעותית מאוד, ואי-אפשר להתעלם ממנה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אין ספק, אי-אפשר להתעלם ממנה, והיא גם מדאיגה, עד כמה שהשימוש בסמים מדאיג אותנו, על אחת כמה וכמה גם זה מדאיג אותנו, אם כי, צריך לזכור שבסך הכל – אני רק רוצה לתת איזה שהוא מושג מול מספר כתבי האישום שמוגשים בעבירה הזאת בחוץ, שכל שנת 2002 הוגשו 84 כתבי אישום שכללו עבירה של תיווך, אספקה או סחר.
רומן ברונפמן: כלומר, פלוס-מינוס 10%.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: בדיוק, פלוס-מינוס 10% מכלל עבירות הסמים, כאשר אנחנו מדברים גם על פלוס-מינוס של פחות מ-1% מכלל העבירות בצה"ל, פחות מאחוז אחד.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: היינו, זה משהו, יחסית, מאוד קטן.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: המדיניות של האכיפה בצבא, כפי שהיא מתחילה במשטרה הצבאית, ממשיכה גם בפרקליטות הצבאית ובבתי הדין הצבאיים.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: מאיזה בחינה?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: קודם כל, מבחינת ההעמדה לדין.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אצלנו, גם עבירה של שימוש חד-פעמי שנערך בחופשת סוף שבוע, כאשר אותו חייל לא תפקד באותו רגע כחייל, היינו לא היה ביחידה, עדיין יגיע להעמדה לדין.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אצלנו, אין מצב שבו תיק ייסגר ורק מהסיבה שאין עניין לציבור, ההנחה שלנו היא שמקום שיש שימוש בסמים על ידי חייל, צריך להיות עניין לציבור.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ולכן, מדיניות האכיפה שונה לחלוטין.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: דבר נוסף שאולי גם כן צריך להדגיש אותו שבעצם, העמדה לדין בעבירות סמים גוררת איתה רישום פלילי.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לפי בדיקות ומחקרים שנעשו, הרישום הפלילי, עצם העובדה שאותו אדם בעצם מבין שכתוצאה מהרישום הפלילי, מספר אפיקים בחייו, גם לאחר השחרור, יהיו חסומים במשך תקופה זו ואחרת, היא מרתיעה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: מעבר לרישום הפלילי, יש את רכיבי הענישה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: הורדה בדרגה היא רכיב אינהרנטי כמעט.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: הורדה בדרגה והרשעה בסמים גוררת איתה גם פסילת מקצוע והעברה מתפקיד.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: הרשעה בעבירת סמים גם גוררת איתה מאסר, בדרך כלל, פסילת רשיון הנהיגה הצבאי וגם רשיון נהיגה אזרחי.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: בעבירות החמורות יותר, מדברים על עונשי מאסר כבדים שמגיעים לחודשים ושנים.
איוב קרא: מה העונש המירבי, שאת זוכרת, שהוטל על עבירת סמים בשנה האחרונה, וגם בגין שימוש?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: קשה לי להגיד מירב, כי תלוי מה הנסיבות, אני כן יכולה לתת דוגמאות - שוב, חשובות גם הנסיבות - ולומר שעונשי המאסר, רק על שימוש, יכולים להניע בין מספר שבועות עד לשנה פלוס, רק על שימוש.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: על עבירות של סחר בסמים, אנחנו מדברים על עונשים שכבד נמדדים בחודשים רבים ושנים, כאשר מרבית עבירות הסחר, לפחות שאנחנו רואים, גם מהשנה האחרונה, זה סחר במריחואנה, חשיש ואקסטזי.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: בכל אופן העונש יכול להגיע לשנים ארוכות.
תא"ל מיכאל בראל: שלוש – ארבע שנים לפחות.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כאשר אנחנו מגיעים עם התיקים האלה, לא רק לבתי הדין המחוזיים אלא גם לבית הדין הצבאי לערעורים שהוא בעצם הערכאה הגבוהה ביותר בצבא, גם שם מוטלים עונשים חמורים ביותר, והמסר שיוצא משם הוא מסר של הוקעה חד-משמעית לכל מי ששולח ידו בסמים, על אחת כמה וכמה לכל מי - - -
איוב קרא: בסחר בסמים כולם משוחררים מהצבא לאחר שדינו הוכרע.
רומן ברונפמן: וההליך הוא הליך צבאי או משפטי-אזרחי?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ההליך הוא צבאי, בבית דין צבאי.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: התביעה היא צבאית, השופטים הם צבאיים, הסניגור הוא צבאי, גם המאסר הוא צבאי, אבל יש ועדה שיכולה להעביר את אותו אסיר לבית כלא אזרחי.
יצחק הרצוג: את יכולה להפליל את העבריינים, כלומר, לבוא ולהגיד, יש יותר חיילים ממגזר פלוני אלמוני?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לצערנו, השימוש בסמים חוצה סיעות, חוצה ערים, חוצה ישובים, מדן ועד אילת, מאוכלוסיות חלשות לאוכלוסיות חזקות, עולים חדשים, עולים ותיקים כמוני, צברים, מכל מוצא ומכל מין.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לסיכום אומר שהמדיניות הזו של המלחמה בסמים על ידי הרשויות המשפטיות בצבא זכתה מספר פעמים גם לאשרור של בית המשפט העליון, מה שנותן לנו בעצם גיבוי מלא להמשיך לפעול קדימה, כאשר בית המשפט העליון מחזק אותנו ואומר לנו, כאשר יש סמים בצבא, זה נגע, נגע ביחידה, חיידק מתפתח ביחידה, לא יעלה על הדעת שיהיה חייל שיגע בסמים.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ולכן, עתירות כאלה ואחרות, לדוגמה, כנגד הרישום הפלילי או כנגד מעצרים בגלל סמים או כנגד שלילת רשיונות או כנגד שלילית שחרורים של אנשים, בעקבות הרשעה בעבירות סמים שזו גם איזה שהיא סנקציה, הרבה מהעתירות הללו נדחו ולמעשה, מסר ההוקעה החד-משמעי של הצבא בעבירות הללו, עלה על נס וקיבל אשרור.
איוב קרא: את יכולה לתת לנו יותר פרטים על החיילים בגדוד הקרבי שנמצאו מעשנים סמים במוצבים?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כן, העניין של הבוקר.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: גדוד שנמצא במוצבים, חלק מכתבי האישום כבר גובשו, מדובר שם בעבירות של שימוש, בקנביס בעיקר, בנסיבות אזרחיות.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ראיתי שיש שם גם איזה שהוא שימוש בתוך היחידה, יחסית, זה לא דבר שכיח ולא חזון נפוץ, אבל לצערי אני גם לא יכולה להגיד שזה חזון נדיר, כי שוב, כ- 30% מכתבי האישום, בכל זאת מגיעים לחיילים שמשרתים ביחידות קרביות.
רומן ברונפמן: נחשף גם מקור הסחר שם ביחידה הזאת?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: זה לא כל כך סחר, זה אספקה.
רומן ברונפמן: אתם מבדילים בין סחר לאספקה?
איוב קרא: היו איזה סנקציות נגד קצינים ומפקדים בגדוד?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: הגשת כתבי אישום בבית הדין הצבאי, זאת הסנקציה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: השאלה, אם המפקדים מסוגלים לאבחן ולדעת את זה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ברגע שהמפקדים חושבים שיש שם איזה שהוא כשל או איזה שהוא נתק של המפקדים מאותם חיילים, ניתן להטיל סנקציות משפטיות.
איוב קרא: האם הגדוד הוזז או פורק?
איוב קרא: סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: הגדוד לא פורק, ולא מדובר בחיילים רבים מתוך הגדוד.
איוב קרא: מה שכן, כאשר מאבחנים בעיה שכזאת במקום מסוים, כי אז יש פעילות חינוכית מוגברת באותו מקום.
איוב קרא: כמו שאמרנו קודם, זה מאוד נקודתי, כלומר, היום זה גדוד ומחר זה יכול להיות איזה שהוא בסיס עורפי במרכז הארץ.
איוב קרא: בכל אופן, הגדוד עצמו לא פורק, אבל יחד עם זאת, התופעה שם היא לא כצעקתה, ממש לא כצעקתה.
איוב קרא: בחברון, הדיחו מג"ד ופירקו פלוגה בגלל אחריות מיניסטריאלית.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אמת, ובצדק כי בחברון מדובר היה בפלוגה שכמעט כל האנשים בה עשו שימוש, ואנשים שם היו בפעילות מבצעית ועשו שימוש בתוך המקום, כאשר לא ניתן היה לומר, סליחה, לא ראיתי או לא ידעתי, היית צריך לדעת, ולכן, האחריות המיניסטריאלית היא באמת שלך.
יצחק הרצוג: מה עם אלכוהוליזם?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אנחנו כמעט ולא רואים תופעה של אלכוהוליזם, יחסית זה מאוד נדיר, צריך לראות איך בדיוק נגיע לאלכוהוליזם?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: מקרה של אלכוהוליזם טהור, מובהק, אני זוכרת מקרה אחד מהשנה האחרונה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כתב האישום ייחס לו גם עבירות של שימוש בסם מסוכן, הוא יקבל פטור מהשירות, ויעבור בעצם למערכת האזרחית לשיקום.
איוב קרא: אלכוהוליזם זה לא עבירה, שכרות זו עבירה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: נהיגה בשכרות זו בעצם עבירה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אלכוהוליזם כשלעצמו זו לא עבירה.
איוב קרא: יפעת שטיינברג ממשטרת ישראל, בבקשה.
יפעת שטיינברג: לפי הנתונים הכלליים של משטרת ישראל, לא רואים עליות כאלה באוכלוסיית הבגירים כמו גם באוכלוסיית הקטינים, במיוחד לא בין השנים 2001-2002.
יפעת שטיינברג: בתיקי פ"א ו-א"ת, בעבירות סמים בשנת 2002, ויחסית לשנה הקודמת, היתה עליה של כ-4%.
יפעת שטיינברג: רק כדי לסבר את האוזן, מדובר על 27,455 תיקים בכל העבירות לעומת 26,488 תיקים בתקופה המקבילה בשנת 2001.
יפעת שטיינברג: בתיקי הסחר, הגידול דומה למה שהוצג בצה"ל, בין 10% ל-15%.
יפעת שטיינברג: רוב התיקים הם תיקי שימוש בסם שנפתחים על ידי המשטרה.
יפעת שטיינברג: יש גם נתון לגבי תיקי אחזקה, בערך חצי מהתיקים הם תיקי אחזקה שזה יכול להיחשב מעל לשימוש ופחות מסחר.
יפעת שטיינברג: לגבי הגילאים.
יפעת שטיינברג: הנתונים של צה"ל לא משתקפים בנתונים של משטרת ישראל - כמובן, אם זה הליך צבאי - בדקתי היום בבוקר לגבי התיקים שנפתחו בשנת 2002 ו-2001, החשוד הראשון בתיק היה בגיל שבין 18 ל-21, ויש כאן יציבות.
יפעת שטיינברג: בדרך כלל אנחנו לא מתייחסים לנתון הזה, כי אצלנו יש בגירים וקטינים, האוכלוסיה שאנחנו מתייחסים אליה היא בדרך כלל בני הנוער.
יפעת שטיינברג: באופן עקרוני מדובר על בין 2,706 תיקים בשנת 2001 לעומת 2,878 תיקים בשנת 2002.
יפעת שטיינברג: אלה תיקים שבהם החשוד הראשון הוא בגיל שבין 18 ל-21.
יפעת שטיינברג: לגבי עבריינים.
יפעת שטיינברג: אני חייבת לציין שמספר התיקים לא זהה למספר העבריינים, כי בדרך כלל בתיק יש יותר מעבריין אחד.
יפעת שטיינברג: אבל, אם אני בודקת את התיקים בשנת 2002 לעומת 2001, יש יציבות, ובשנת 2002, יש אפילו ירידה של כמעט אחוז אחד, בין עברייני סמים.
יפעת שטיינברג: זה לגבי הנתונים.
יפעת שטיינברג: לגבי התופעה, אנחנו יודעים שהיא חמורה, אנחנו לא יודעים אם היא מחריפה, אנחנו יודעים שהיא חריפה.
יפעת שטיינברג: כמו במשטרה הצבאית, גם אצלנו מדובר בעבירת חשיפה, אם חושפים יותר אז יש יותר תיקים, יותר עבריינים ויותר חשודים.
יפעת שטיינברג: אני מסכימה עם מה שאמרה ז'נה, לגבי בדיקת נתונים בחלקיות שנה, רבעון ומחצית.
יפעת שטיינברג: עדיף להשתמש בנתונים שנתיים בגלל שנתונים חלקיים מאוד מטעים, ועשינו בדיקה כזאת - - -
איוב קרא: גם הבנקים משתמשים ברבעונים בשביל ליצפות את הנולד.
יפעת שטיינברג: קשה ליצפות, מספיק שיש פרשייה אחת שבעקבותיה נפתחים הרבה מאוד תיקים, וכשמדברים במספרים קטנים אז האחוזים גדולים, ויש שינוי גדול, באחוזים, שבודקים את זה אחר כך בקנה מידה שנתי.
איוב קרא: בסך הכל המטרה טובה, לא שלילית.
יפעת שטיינברג: כן, כן, אבל יש עם זה בעיה.
איוב קרא: חיים מסינג מהרשות למלחמה בסמים, בבקשה.
חיים מסינג: אני רוצה לציין שנמצא קשר מובהק בין משתמשים בסמים, צריכת סיגריות ומעשני נרגילות, זו עובדה שצריך לזכור אותה.
חיים מסינג: דבר שני, שיעור המשתמשים בקרב ילידי חו"ל גבוה יחסית, לעומת ילידי הארץ - אני מדבר על צבא – ואני מבקש מאנשי הצבא שיושבים כאן להתייחס לנתון הזה במסגרת הפעולות שהם נוקטים בטיפול בבעיית הסמים בצה"ל.
יצחק הרצוג: למה אחוז המשתמשים בין ילידי חו"ל יותר גבוה מילידי הארץ?
רומן ברונפמן: זה יחסי או אבסולוטי?
שמאי גולן: באחוזים, אחוז המשתמשים בקרב חיילים - - -
רומן ברונפמן: אם זה באחוזים אז זה יחסי.
חיים מסינג: השיעור בקרב ילידי חו"ל גבוה יותר וזו עובדה.
חיים מסינג: דבר אחר שכדאי לזכור, אין הבדל מובהק בין השכלה של חייל, לבין שימוש בסמים.
רומן ברונפמן: יש קורלאציה?
חיים מסינג: אין שום קורלאציה.
איוב קרא: אין הבדל בין מצב סוציו-אקונומי?
חיים מסינג: אין הבדל בין מצב סוציו-אקונומי כזה או אחר, וההרתעה עובדת.
חיים מסינג: בצבא הוכח שכל מה שנעשה בתחום ההרתעה עובד, וחשוב לזכור זאת לגבי כל מיני רעיונות שרצים בתחום האזרחי.
חיים מסינג: מעבר לשיתוף הפעולה הרצוף שקיים עם הצבא, אני חושב שהצבא עובד מאוד יפה בנושא הזה.
חיים מסינג: הצבא הוא בבואה של החברה בישראל, והרי אי-אפשר לנתק את ההצלחות בצבא - והן הצלחות יפות - למה שקורה.
חיים מסינג: באופן כללי, בשנת העבודה 2003, מאז שהרשות נכנסה לפעילות - בשינוי לשנים קודמות - דבר ראשון, יש הסברה בקרב תלמידי השמיניות לקראת גיוסם.
חיים מסינג: דבר שני - תרמילאים, מכת מדינה שעולה עכשיו על הפרק.
חיים מסינג: אנחנו פועלים בכמה מישורים, ואני רוצה לדבר על הקשר בין תרמילאים וההסברה בצבא, שהרי לרוב זה קורה כאשר החיילים משתחררים מהצבא, וזו תופעה קשה ביותר, מדובר על כ-60 אלף בני נוער בשנה.
חיים מסינג: ובר אחרון, חשוב לדעת שיש היום אפשרות לחיילים לגשת ולקבל טיפול ביחידות "אל-סם", חינם אין כסף ובצורה אנונימית.
חיים מסינג: זה דבר מאוד חשוב שמקובל על הצבא.
איוב קרא: נציגת משרד הרווחה, תציגי את עצמך בבקשה.
איוב קרא: רוויטל אילתי-ויסמן: שמי רוויטל אני נמצאת פה כנציגת משרד הרווחה, והחטיבה לקידום נוער וצעירים בעיריית ירושלים.
איוב קרא: לא באתי לכאן עם נתונים, אבל אני כן יכולה להגיד שיש תופעה הולכת וגדלה של צעירים שנמצאים בצבא ומגיעים אלינו במצוקה מאוד קשה כתוצאה משימוש בסמים.
איוב קרא: חלקם מכורים, לא כולם, וישנם משתמשים.
איוב קרא: אחת הבעיות שנתבקשתי למסור מטעם משרד הרווחה, זה שיש איזה שהיא בעיה ביורוקרטית.
איוב קרא: חייל, נחשב "רכוש" צה"ל, ואז יש בעיה לקלוט אותו ביחידות הרווחה, ועל זה נשמח לשיתוף פעולה.
תא"ל מיכאל בראל: אני מתנגד למונח "רכוש" צה"ל, בחיים, חייל הוא לא "רכוש" צה"ל.
תא"ל מיכאל בראל: חייל הוא אדם.
רוויטל אילתי-ויסמן: בוודאי, הוא אדם, אנחנו ודאי מתייחסים אליו כאל אדם, רק כדי שתדעו שיש כאן בעיה, ונשמח להתגבר עליה ביחד.
רוויטל אילתי-ויסמן: מעבר לזה, אני רוצה לספר לפחות על העבודה שלנו בשטח שכן מדברת על זה שיש צעירים שמגיעים ממש במצוקה מאוד קשה של שימוש בסמים, מאוד מפחדים להיחשף, פוחדים נורא שהצבא יתפוס אותם, לא רוצים לאבד את השירות הצבאי, מכוח ההרתעה שצוין כאן כרגע.
רוויטל אילתי-ויסמן: יש כאן איזה שהיא בעיה, ואם רשויות הרווחה והצבא, יתמודדו יחד, אני חושבת שנוכל לעזור וכן לפקח על נקיון מסמים, ולעזור להם להישאר בשירות הצבאי שחשוב להם, וחשוב למדינה.
שמאי גולן: אני לא בטוח שחשוב למדינה.
איוב קרא: נציגת משרד החינוך, גליה שחם, בבקשה.
גליה שחם: רציתי להבין יותר טוב את מה שנאמר כאן.
גליה שחם: מהנתונים שהצגת אין עלייה משמעותית בשימוש בסמים, אבל יש עלייה בחומרת העבירות.
גליה שחם: זאת אומרת, יש קפיצה גדולה, יש יותר תיקים בנושא של סחר והדחה, אבל כללית אין קפיצה משמעותית.
גליה שחם: ואני מפרשת זאת כך שיש איזה שהיא תזוזה ערכית.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אני לא בטוחה שהפרשנות הזאת נכונה בגלל כל מה שאמרתי.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: חברים, סטטיסטיקה שנעשית על 14 תיקים מדגמיים, היא סטטיסטיקה מטעה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: כל סטטיסטיקאי מתחיל יאמר לנו שזה לא מדגם.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לכן, הרושם הזה מאוד משונה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אתן דוגמה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: ברבעון הראשון של שנת 2002 היו 14 תיקים, בתחום הזה, היותר חמור.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אם הייתי עושה את אותה תחזית שנתית - שקודם דיבר עליה יושב ראש הוועדה - בחיים לא הייתי מגיעה ל-84 תיקים.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: בקיצור, הנושא הוא דינמי, נתון לשינויים, ובסופו של יום צריך לבחון אותו.
איוב קרא: אני מקבל את הגישה שלך.
גליה שחם: בכל זאת, אני קצת מתעקשת על זה.
גליה שחם: היתה כאן איזה שהיא מגמה – גם את אמרת – שבעצם יש איזה שהיא עלייה בסוג העבירות.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לא אמרתי דבר כזה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אנחנו דיברנו על החלקיות של עבירות הסחר מסך כל עבירות הסמים, לפחות הנתונים של המשטרה הם די קבועים.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: אבל עוד פעם, זה עניין של חשיפה, זה לא משקף את המציאות.
תא"ל מיכאל בראל: עוד משפט אחד כדי לא לקחת רחוק את הנתונים ולתת להם אינטרפרטציות לא נכונות.
תא"ל מיכאל בראל: מחר, אני, בתוקף סמכותי, יכול להחליט שאני מפנה את המשאבים שיש לי למלחמה בסחר בסמים.
תא"ל מיכאל בראל: בעוד חצי שנה ניפגש פה בוועדה, נגיד שהערכיות והפעילות הצבאית יוצאת מן הכלל ויש ירידה של 80% בשימוש בסמים.
תא"ל מיכאל בראל: כולנו נהיה מבסוטים, וזה לא כך.
איוב קרא: זה הובן.
איוב קרא: עוד משהו?
גליה שחם: האם יש איזה שהיא בדיקה של הקשר בין כל מיני בעיות אחרות לבין עבירות סמים?
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לא ראיתי כמעט אף תיק שבו השימוש בסמים לא נתלה, ולא מובא, לפחות, איזה שהוא גורם בין מצוקה אישית, בין מצוקה רומנטית, בין לא יודעת מה.
סא"ל ז'נה מודזגברישווילי: לא ראיתי מישהו שאומר, בסדר, עישנתי חשיש כי סתם היה לי משעמם, בחיים עוד לא ראיתי תיק כזה.
איוב קרא: אתי גונן, מנכ"לית מלכישוע, בבקשה.
אתי גונן: אני מנכ"לית מלכישוע, עמותה לשיקום נפגעי סמים, שמעתי את הנתונים, ואני רוצה לדבר על מה שאנחנו עושים כדי לעזור לנפגעי סמים.
אתי גונן: יושב לידי ארכדי, שהוא בוגר המוסד וקצין בצה"ל.