GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום מיכאלי: לקחת את האלכוהוליסטים, והיתה להם מסגרת אשפוזית לנפגעי אלכוהול, ולהגיד שהיום זה יהיה מעורבב זו בעיה מאוד גדולה, שלא לדבר על כך שבחוגים מסיימים בארץ, בעיקר בחברה הערבית, לא מוכנים לשבת יחד.
נחום מיכאלי: זאת אומרת, מקום שיש בו נפגעי סמים נפגעי אלכוהול לא ילכו לשם.
נחום מיכאלי: השורה התחתונה, אנחנו היום זועקים מגרונם של המטופלים שלנו שבעצם באים אלינו, רוצים את הטיפול, אנחנו נציע להם את המכסימום שאנחנו יכולים, אבל המכסימום שיכולים זה בית פתוח, שאתה בא לשעה, לפגישה עם המטפל, אתה הולך הביתה, אתה בא לפגישה קבוצתית, אתה הולך הביתה.
נחום מיכאלי: ואלה שבאים ממקומות שאין להם בית, ואלה שבאים ממקומות שאין להם חברה ואלה שבאים ממקומות שמפה יוצאים ישר לקיוסק לשתות, ואנחנו רוצים לאשפז אותם ולתת להם את הצ'אנס הזה – אין לנו מה לתת.
נחום מיכאלי: שלא סוחב אחריו איזה שהיא מטען.
נחום מיכאלי: דווקא מעבר מאלכוהול להימורים.
נחום מיכאלי: אנחנו פתחנו את המרכזים האמבולטוריים שלנו לנפגעי הימורים.
נחום מיכאלי: ובחלק מהמרכזים הגדולים יש גם מהמרים שמגיעים מתוך המערכת, מקבלים טיפול ע"י אנשי מקצוע שהוכשרו לכך.
נחום מיכאלי: המהמרים היא של מהמרים נטו.
נחום מיכאלי: יש להם בעיית הימורים.
נחום מיכאלי: זה שתי התמכרויות שונות.
נחום מיכאלי: אני יכול להגיד שבסטטיסטיקה שלנו, המאפיינים של האוכלוסייה של המהמרים הם שונים אפילו מאלכוהוליסטים.
נחום מיכאלי: זאת אומרת, אם אנחנו אומרים שהפרופיל של אלכוהוליסט הוא ברמה גבוהה יותר מהפרופיל של נרקומן, הפרופיל של המהמר הוא ברמה עוד יותר גבוהה.
נחום מיכאלי: רובם עובדים, רובם עם השכלה תיכונית ומעלה, בעלי משפחות.
נחום מיכאלי: המרכזים שלנו נמצאים במקומות, אבל הם לא שייכים לרשויות.
נחום מיכאלי: המרכז ברמת גן, שאני פיזית יושב בו, הוא מרכז של כל מרכז הארץ, לא של תל אביב ולא של רמת גן.
נחום מיכאלי: שם המקום.
בנימין גדליהו: דבר שני שאני רוצה לציין בפניך, זה שאנחנו עוסקים בנושא הזה באותו כסף שיש לנו פחות או יותר.
בנימין גדליהו: אנחנו נותנים בסביבות חמש מאות הרצאות וסדנאות לבתי ספר תיכוניים.
בנימין גדליהו: אנחנו בעת האחרונה עוסקים הרבה מאוד עם נוער, וזה הפך להיות אצלנו יחידה גדולה מאוד.
בנימין גדליהו: ואנחנו עוסקים בה.
בנימין גדליהו: אנחנו כינסנו את הישיבה היום.
בנימין גדליהו: לקחנו על עצמנו את האלכוהוליסטים כי אין מישהו אחר.
בנימין גדליהו: אנחנו עמותת אפש"ר.
בנימין גדליהו: אנחנו היחידים שמטפלים היום בנושא האלכוהול מהבחינה הציבורית.
בנימין גדליהו: כמובן מול משרד הרווחה, אבל כל הנושא של האלכוהול וההימורים, הכל ברשות, ומסודר.
בנימין גדליהו: בהימורים אנחנו לא מקבלים אגורה אחת.
בנימין גדליהו: אנחנו מקבלים את הכסף ממפעל הפיס.
בנימין גדליהו: אנחנו הגוף היחידי שעוסק היום בנושא טיפול באלכוהוליסטים בארץ.
יוסי אובניר: שלהם, שניצלו במערכת.
יוסי אובניר: ..
מעדי מעדי: לי שהאמת טופחת על פנינו.
מעדי מעדי: זה כבר כמה שנים שזה מתעצם בצורה הדרסטית שיכולה להיות.
מעדי מעדי: אתה מנסה לתת הסברים, מה קורה, אתה נותן הסברים אבל אתה אף פעם לא ממצה את הדברים.
מעדי מעדי: אז יש את ההשפעה הדתית שפוחתת והולכת, ואנשי הדת שהמילה שלהם לא מילה, המנהיגים שלנו שנתפסים כאילו לא בעניינים האלה – וכל אלה משאיר את האותות שלו.
בכנות אומר: אז המצב התקציבי כבר מורגש אצלנו.
מעדי מעדי: ערבה, רמה, רמת הגולן, מסעדה.
מעדי מעדי: יש את העניין של השיקום.
מעדי מעדי: אי אפשר לדבר על טיפול בלי לדבר על שיקום.
מעדי מעדי: ואני אציין שלפחות במע'ר, ובאזור כמובן, תשעים אחוז כמעט מהמטופלים אצלנו מחוסרי תעסוקה.
מעדי מעדי: תאר לעצמך.
מעדי מעדי: שמונים ותשעה אחוז כמעט הם נשואים עם שלושה ילדים ומעלה.
מעדי מעדי: ומקבלים אלפיים מאתיים שקל הבטחת הכנסה.
מעדי מעדי: זה מה שהם מקבלים.
מעדי מעדי: אי אפשר לדבר על מצב כזה שאני מטפל בו.
מעדי מעדי: הנשירה היא אדירה.
מעדי מעדי: הנפילות, המעידות הן אדירות ועצומות.
מעדי מעדי: ומצליחים כמובן עם אחוז מסוים.
מעדי מעדי: עובד של הרשות.
מעדי מעדי: לפי דעתי, המודל שצריכים לעבוד עליו, במיוחד במגזר שלנו הוא עניין התעסוקה, השיקום שצריך לתת עליו את הדעת, וזה אפשרי לפי דעתי.
מעדי מעדי: אבל חסרים תקציבים.
מרינה ששון: להיות שהאחריות של מסגרת ארוכת טווח היא אחריות של משרד הרווחה, היום משרד הרווחה לא יכול להפנות תקציבים למסגרת פנימיתית ארוכת טווח.
מרינה ששון: ולכן, כרגע אין, ולא נראה מתי כן יהיה.
מרינה ששון: אני מקווה מאוד שנצליח כן איך שהוא לגייס.
מרינה ששון: בשלב הזה, כל מה שיש לנו ומה שיהיה בקרוב זה מסגרות קצרות, שבועיים, בקושי, במימון משרד הבריאות, וגם זה בקושי.
מרינה ששון: הדבר היחיד שכן אולי, וזו בשורה, זה שאותו הוסטל שיקומי לטיפול בנפגעי אלכוהול שנסגר גם בסביבות חודש יוני שנה שעברה, יצא מכרז מטעם משרד הרווחה, ובמקרה הזה מדובר בהוסטל משולב, גם לאלכוהוליסטים וגם לדרי רחוב.
מרינה ששון: מדובר על עשרים וחמש מיטות.
מרינה ששון: המכרז יצא רק לא מזמן, והיה עוד איזה שהוא תיקון סביב התעריף, כי לא היתה הסכמה סביב התעריף, והבנתי שבעשרים ושמיני לחודש אמור להיסגר, בתקווה שיקום שוב פעם הוסטל שיקומי לאלכוהוליסטים, שבו לפחות לאלכוהוליסטים שהם לא דרי רחוב יהיו שם שתים עשרה , שלוש עשרה מיטות.
איוב קרא: יוסף אובניר; כל עוד לא יהיה מסגרת אשפוזית לפחות של שלושה חודשים בהוסטל.
איוב קרא: אז אשפוז לשבועיים זה כוסות רוח למת.
מרינה ששון: אלכוהוליסט.
מרינה ששון: מי שראה פעם אלכוהוליסט אחרי שבועיים, ומי שחווה את החוויה הזאת – שבועיים זה מעט מאוד, ויהיה קשה מאוד לייצב את המצב אחרי שבועיים ולשמור אותו כדי שיגיע בסופו של דבר להוסטל.
מרינה ששון: יחד עם זה, זה בכל זאת איזה שהוא פתרון שנכון להיום, ומזה כמה חודשים טובים יש לנו אותו.
מרינה ששון: כשנסגר ההוסטל השבועי שם, פשוט הוצאו משם אנשים.
מרינה ששון: אמרו להם, אנחנו מצטערים מאוד, פשוט, לכו הביתה.
מרינה ששון: ואנשים שהיה להם מקום עבודה בירושלים, למרות שאמנם לא היו מירושלים.
מרינה ששון: אני מקווה שההוסטל הבא ייפתח וייתן מענה חלקי, לפחות ברמה השיקומית.
מרינה ששון: אנחנו מדברים על שתים עשרה מיטות למדינה שלמה.
מרינה ששון: זה נורא מעט.
קריאה: פסיכיאטרי, זה חוויה איומה.
קריאה: אלכוהוליסט שאין לו שום קשר לתחום בריאות הנפש צריך להיכנס לשם, זו חוויה טראומטית, זו פגיעה לכל החיים.
מרינה ששון: הוציאו מכרז.
מרינה ששון: כל הזמן מדברים על זה שבשבוע הבא יהיו תוצאות.
מרינה ששון: אנחנו כבר סוחבים את זה מפברואר.
ד"ר מיקי רמט: חלוקה בעבודה בין משרד העבודה ורווחה ובין משרד הבריאות, שמשרד הבריאות לקח סמים, ומשרד העבודה והרווחה לקח אלכוהול.
ד"ר מיקי רמט: או אני לא בטוח בדיוק אם זו החלוקה הנכונה.
ד"ר מיקי רמט: האנומליה השניה שהיתה במשך השנים ונוצרה בשנים האחרונות זה שמשרד הבריאות עוסק בתחום הרפואי, ומשרד הרווחה עוסק בשיקום.
ד"ר מיקי רמט: היתה חלוקה מוזרה בין המשרדים מי מטפל באלכוהול ומי מטפל בסמים, שהיה צריך להיות תחת גג אחד, לדעתי, ללא שום ספק.
ד"ר מיקי רמט: ואחר כך היתה חלוקה נוספת במשך הזמן, שמשרד הבריאות ראה לעצמו את התחום הצר יחסית של הטיפול הרפואי, והטיפול השיקומי נחשב בתחום משרד הרווחה.
ד"ר מיקי רמט: אם מישהו יכול להצביע לי על הנקודה איפה נפסק הטיפול הרפואי ואיפה מתחיל הטיפול השיקומי, אני אשמח מאוד.
ד"ר מיקי רמט: אני לא מכיר אותה.
ד"ר מיקי רמט: כאחת התשובה שאני חושב שנצטרך לעסוק בה בצורה רצינית וכמה שיותר מהר, ואני זורק את זה רק לפרוטוקול, שתוכל אז לשמש כמתאם כפי שהיתה אמורה להיות מטבע הדברים בין המשרדים השונים.
ד"ר מיקי רמט: באשר לבעיות הספציפיות שעולות היום, אני רוצה קודם כל להעיר הערה ביחס לנסיגה בעניין אשפוז אלכוהוליסטים בבתי חולים לחולי נפש.
ד"ר מיקי רמט: אם זה הוצג כך אז זה נכון.
ד"ר מיקי רמט: המציאות היא שהמחלקה לתחלואה כפולה בבאר שבע גם נמצאת במקום נפרד, וגם יש בה אנשי מקצוע שהם אמונים לא על טיפול בחולי נפש אלא במכורים, בין לאלכוהול ובין לסמים.
ד"ר מיקי רמט: ואני כרגע בשלב המעבר הזה לא רואה בזה לא אסון ולא עבודה גרועה מבחינה מקצועית, להפך.
ד"ר מיקי רמט: הלוואי ויקבלו שם יותר אלכוהוליסטים, למען האמת.
ד"ר מיקי רמט: יחד עם זה, זה פתרון מסוים לשעה.
ד"ר מיקי רמט: משרד הבריאות הוציא את המכרז.
ד"ר מיקי רמט: כבר ענו למכרז.
ד"ר מיקי רמט: אני חושב שעכשיו צריך לבחור בזוכה.
ד"ר מיקי רמט: למרות הקיצוצים נוספו עכשיו שלושה רופאים למערכת.
ד"ר מיקי רמט: זה חשוב להדגיש שמהבחינה הזאת לפחות משהו.
שמואל פרסבורגר: אבל מכאן יש לי בעיה.
שמואל פרסבורגר: ואני אגיד לכם מהי.
שמואל פרסבורגר: אני יכול בשתי דקות להגיד, וזה לא יהיה לעניין, ויש סביב השולחן אנשים שיש להם מה להגיד.
שמואל פרסבורגר: ואני מבקש בקשה.
שמואל פרסבורגר: במקום לא להגיד את מה שיש להגיד, תעשה ישיבה נוספת.
שמואל פרסבורגר: בוא נפסיק כרגע, מכיוון שמה שיש לי להגיד משרד הבריאות בראש ובראשונה, משרד העבודה, אתם האשמים.
שמואל פרסבורגר: אבל מעבר לזה שאתם האשמים בדרך שאתם מנהלים את העסק הזה, כולם .
שמואל פרסבורגר: ואני לא רוצה להגיד למה כי אם אני אתחיל זה לא ייגמר.
שמואל פרסבורגר: ואני באמת חושב שזה ראוי שזה יישמע, ואתה צריך לדעת את זה, אם אתה רוצה לטפל בזה כמו שהתחלת.
חיים מסנג: יש היום שני מרכזים לפחות שיש מכורים לסמים ומכורים לאלכוהול.
חיים מסנג: והם עובדים יפה מאוד.
חיים מסנג: אין בכלל קשר.
חיים מסנג: זה לא הנקודה, ואף אחד לא מנסה לגרוע ממישהו אחר.
חיים מסנג: צריכים לפתוח את העיניים, ולראות קצת תורת ארגון.
חיים מסנג: בעולם אין מקום אחד, שכל תחום ההתמכרויות, כולן, לא תחת רשות אחת.
חיים מסנג: רק בישראל.
חיים מסנג: יש לנו כסף, יש לנו אמצעים, יש לנו תקציבים, כל אחד מציע בוא נקים ....
חיים מסנג: לסמים, לנפגעי הימורים.
חיים מסנג: במילה אחת, זה חרטא.
חיים מסנג: אם הוא רוצה לטפל בבעיות צריך להגיש הצעת חוק על ידי משרד ראש הממשלה.
חיים מסנג: ראש הממשלה כבר הורה להעביר את התחום של האלכוהול, וגם את התחום של ההימורים, אגב.
חיים מסנג: כל הדברים האלה שיהיו מטופלים תחת קורת גג אחת.
חיים מסנג: לצורך העניין, גם במשרד העבודה והרווחה גם שם הולך להיות איחוד של הסמים והאלכוהול.
חיים מסנג: אז חבל על הזמן.
חיים מסנג: אני מצטער רק על האנשים.
חיים מסנג: אותם אנשים שיש להם התלות באויב הנורא הזה.
רחמים יהושע בוסי: אמרתי שנתנו לי איזה חודשיים.
רחמים יהושע בוסי: אני הייתי מכור לאלכוהול וסמים בצורה הנרקוטית ביותר.
רחמים יהושע בוסי: הכי גרועה שיכולה להיות.
רחמים יהושע בוסי: אין מקום שנקרא מקום רע, כמו בתי החולים, מוסדות, בתי סוהר שאני לא עברתי שם.
רחמים יהושע בוסי: מאז שאני הגעתי למקום הזה, בא לי לבכות כשאני שומע שסוגרים את המקום הזה.
רחמים יהושע בוסי: לא יכול להיות דבר כזה.
רחמים יהושע בוסי: באמת לא יכול להיות דבר כזה.
רחמים יהושע בוסי: אני הייתי מוכן לחסל את כל העולם.
רחמים יהושע בוסי: אני נתתי הרצאות מדן ועד אילת .
רחמים יהושע בוסי: אני עזבתי הכל, משפחה ילדים – הכל.
רחמים יהושע בוסי: אני קברתי את אשתי בחול עד הצוואר והשארתי אותה לילה שלם בחול במחצבה.
רחמים יהושע בוסי: רק בנס רועה מצא אותה.
רחמים יהושע בוסי: אז אם אחד כמוני חוזר לשתות, אני יכול לחזור להיות יותר גרוע ממה שהייתי.
רחמים יהושע בוסי: בזכות המקום הזה אני הפסקתי לשתות, הפסקתי לעשן, הפסקתי לסמם, אני עובד ואני משתדל להיות האזרח מספר אחד ביושר בהגינות, בכל.
רחמים יהושע בוסי: היום פחד ללכת ברחוב.
רחמים יהושע בוסי: ואני, שלא הגעתי לבן אדם הזה שהציל אותי, ושאני חייב לו את החיים שלי, אני אשתי והילדים שלי – אני לא יודע איפה הייתי נמצא היום.
רחמים יהושע בוסי: לא היה לי פת לחם, והייתי תופס אנשים ברחוב ככה תלווה לי עשר לירות, תלווה לי מאה לירות.
רחמים יהושע בוסי: אנשים מהפחד יודעים, והיו נותנים,לא היו רוצים להסתבך אתי.
רחמים יהושע בוסי: אני היום בוסי, שנחשב אזרח הגון בסדר.
רחמים יהושע בוסי: אבל פעם בוסי כשהיה הולך היה מפיל אימה על אנשים.
רחמים יהושע בוסי: אני לא רוצה להגיע לזה, אני לא מעוניין בזה, אני רק רוצה שכבודו יעזור לנו שלפחות המרכז הזה והמעון, ובחיפה וכל המקומות האלה.
רחמים יהושע בוסי: חיפה גם אני נלחמתי, יצאתי להפגנות משום שזה חשוב לי.
רחמים יהושע בוסי: אני יודע מה האנשים האלה סובלים.
רחמים יהושע בוסי: בעיר העתיקה הייתי הולך ונותן הרצאות, בבתי סוהר.
רחמים יהושע בוסי: מוסדות, מחנות צבא – הלכתי, עשיתי הכל.
רחמים יהושע בוסי: אני רוצה להירפא, אני רוצה להיות אזרח הגון.
רחמים יהושע בוסי: היום האזכרה לחבר שלי שתלה את עצמו בגלל שתייה.
רחמים יהושע בוסי: צריך מישהו לעשות משהו בכדי להוציא אותנו מהבוץ הזה.
רחמים יהושע בוסי: עד לאן?
איוב קרא: דבר נוסף, אנחנו דורשים ממשרד הרווחה וממשרד הבריאות לזרז את נושא המכרזים כדי לפתוח את האשפוזיות קצרות הטווח וארוכות הטווח של השלושה חודשים.
איוב קרא: תהליכי המכרז.
איוב קרא: המצב ברחוב כרגע הוא קטסטרופלי.
איוב קרא: ברוח הדברים הללו תכיני מכתב לשר הבריאות ולשר הרווחה, כי אין מענה היום בכל הארץ לאשפוז ארוך טווח בנושא אלכוהוליסטים.
איוב קרא: אני יכול לומר לכם שהגשתי הצעת חוק שמדברת על כך שאלכוהול לא יימכר באופן חופשי כמו שהוא היום.
איוב קרא: יהיה רשיון, ובמקומות מוגבלים.
איוב קרא: כלומר, לא בכל מקום יוכל מישהו לשים ולארגן לו אלכוהול איך שבא לו ולקנות באופן חופשי.
איוב קרא: לא יהיה כדבר הזה.
איוב קרא: יהיו מקומות מסודרים כמו בחוץ לארץ.
איוב קרא: שם, אגב, קיים הדבר הזה.
איוב קרא: לא בכל מקום מוכרים, וצריך להיות סדר בבלגן.
איוב קרא: מי שמוכר אלכוהול צריך שיידעו שיש כתובת איפה הוא קנה, איפה הוא מכר, וכל הדבר הזה הפרוץ היום.
איוב קרא: אני הגשתי את הצעת החוק, ואני מקווה לקדם אותה כמה שיותר מהר.
ד"ר מיקי  רמט: מהמס הולך לטיפול.
איוב קרא: הסתייגות שיעלו את זה בכמה אחוזים, כדי לעזור לעמותות שמטפלות בעניין הזה.
איוב קרא: אני מבקש לקבוע לנו סיור עם עיריית ירושלים ומשרד הרווחה אצל דרי הרחוב בירושלים.
איוב קרא: חשוב לי לעשות סיור כי מדובר באלכוהוליסטים.
ליאת נוימן: שם שלושה חודשים...
איוב קרא: ביותר לנושא אשפוז ארוך , וכל האחריות נופלת כרגע על שני השרים, בגלל המחלוקת ביניהם.
איוב קרא: ברוח הדברים הללו להוציא מיד פקס לשני השרים.
איוב קרא: מעבר לכך, אני אדבר אתם באופן אישי.
איוב קרא: אני אלך לקיים ישיבה, להביא לפני הרשות את נושא הרשות להתמכרות אלכוהול, בהתאם לעמדת הממשלה מלפני מספר חודשים, זה צריך לקרום עור וגידים כל הדבר הזה.
איוב קרא: והכתובת היא משרד ראש הממשלה.
איוב קרא: אני מודה לכם על האירוח.
איוב קרא: אני לא אחכה למשרד החוץ, אנחנו נתחיל, יש פה את המשטרה ואת המכס ואת הנציגים שהוזמנו וכולם צריכים לדייק בזמנים.
איוב קרא: מה שאני רוצה בדיון הזה, לראות שאנחנו ממצים את כל הדברים סביב האפשרות, לאוו דווקא של הפרשה עצמה, אלא בראייה שאנחנו מבחינתנו, המכס, המשטרה, משרד החוץ, לא נותנים הנחות שבגללם יכולה להיות לקונה זו או אחרת במערכת ולכן אני קודם כל הייתי רוצה לשמוע את המכס, מה הם הנהלים לגבי וי.
איוב קרא: אי.
איוב קרא: פי והאם הנהלים הללו סוגרים הרמטית מבחינת
איוב קרא: כם את האפשרות בעיקר בראייה של הברחות סמים.
זאב ציגלברג: אני לא מכיר מושג שנקרא דרכון שירות דיפלומטי.
זאב ציגלברג: יש או דרכון דיפלומטי או דרכון שירות, נתחיל מזה.
זאב ציגלברג: משרד החוץ יודע את זה, זה לא התפקיד שלי.
זאב ציגלברג: כמו שתגובת המכס היא בכתב, דרכון רשמי של ישראל אינו פוטר את בעליו מבדיקת חפצים או תישאול במהלך בדיקה, במידה ויתבקש לעשות כן בבדיקה אקראית או במידה ויעורר חשד.
זאב ציגלברג: זה תגובת המכס הרשמית.
זאב ציגלברג: אין שום פטור מבדיקה לבעל דרכון רשמי.
זאב ציגלברג: או מעורר חשד או בדיקה אקראית.
איוב קרא: אין הנחות.
זאב ציגלברג: אין הנחות.
איוב קרא: משרד החוץ, איך הנהלים לגבי וי.
איוב קרא: אי.פי, מה הוא הנוהל, מי זכאי, מי לא זכאי, מי יכול לקבל דרכון דיפלומטי ואיך החלוקה.
דוד ליבנת: יש רשימה עם קריטריונים מי זכאי לקבל דרכון דיפלומטי ומי זכאי לקבל דרכון שירות.
איוב קרא: דרכון שירות זה בדרך כלל אדם שהוא בשירות החוץ.
דוד ליבנת: לא, דרכון דיפלומטי מקבלים אנשי משרד החוץ שיוצאים בשליחות דיפלומטית ועוד רשימה מצומצמת של אנשים שזכאים לקבל דרכון דיפלומטי כדוגמת שרים.
דוד ליבנת: חברי כנסת מקבלים דרכון שירות.
דוד ליבנת: יש קריטריונים כאשר רק דיפלומטים שיוצאים בשליחות דיפלומטית וקבוצה מאוד מצומצמת, נשיא, ראש ממשלה, שר החוץ, שר הבטחון ועוד מספר אנשים, ויש עוד רשימה של אנשים שזכאים לקבלת דרכון שירות שהם יוצאים מטעם המדינה.
איוב קרא: עובד משרד החוץ מקבל דרכון דיפלומטי?
דוד ליבנת: עובד משרד החוץ אם הוא יוצא בשליחות דיפלומטית אז הוא זכאי לקבל דרכון דיפלומטי.
איוב קרא: מה קורה עם הדרכון הרגיל הישראלי שיש לו, אז הוא מחזיק שניים?
דוד ליבנת: מי שיש לו דרכון ישראלי מחזיק בו אבל הוא לא יכול להשתמש בו כשהוא נוסע בשליחות המדינה רשמית לחוץ-לארץ, אז הוא משתמש בדרכון הדיפלומטי.
איוב קרא: וכשמסתיים תפקידו, למשל אם מישהו היה שר והוא הפסיק להיות שר, הוא מחזיר אותו?
דוד ליבנת: הוא צריך להחזיר את הדרכון שניתן לו לצורך מילוי תפקידו.
איוב קרא: האם השר גונן שגב החזיר את הדרכון הדיפלומטי שלו?
דוד ליבנת: לא, גונן שגב למיטב ידיעתי לא החזיר את הדרכון ואני רק רוצה לציין שבכל דרכון מופיעה ההערה הזאת:
דוד ליבנת: דרכון זה יש להחזיר למשרד החוץ עם גמר התפקיד הרשמי למענו ניתן.
איוב קרא: כשהוא לא מחזיר אתם לא דורשים את זה?
דוד ליבנת: כעיקרון אנחנו צריכים לדרוש, צריכים לבקש, זה נמצא בהליך משפטי אז אני לא אכנס ספציפית.
איוב קרא: אני לא רוצה להיכנס לפרשה עצמה, אבל אולי משטרת ישראל קצת תעדכן אותנו.
איוב קרא: האם הדרכון הדיפלומטי של השר שגב הוחזר בזמן, הוא כבר הרבה שנים לא שר אבל אני מבין שהוא השתמש בו עד הפרשה.
שגית אפיק: עדיף שלא להיכנס לעובדות המקרה, לדבר רק באופן תיאורטי, חבל שועדה מועדות הכנסת - -
דני אבימאיר: אני כנציג היחידה החוקרת רציתי לומר שמאחר והנושא נמצא בהליכים משפטיים ועל מנת לא לחרוג מכללי הסוביודיצה, אין לי שום כוונה לומר דברים מעבר לדברים שפורסמו או דברים שמופיעים בכתב האישום שהוגש כנגד גונן שגב וחבריו.
דני אבימאיר: על-פי כתב האישום גונן שגב החזיק דרכון דיפלומטי, כיצד הוא נשאר ברשותו זה פתוח כרגע.
איוב קרא: אני לא רוצה לדבר על גונן שגב, אני בכוונה לא רוצה להיכנס לזה, אבל הייתי רוצה לדעת האם דיפלומטים שמסיימים את תפקידם, על-פי הנתונים שיש לכם, החזירו כולם את הדרכון הדיפלומטי שלהם?
דוד ליבנת: אני לא עשיתי בדיקה מסודרת לגבי כל אחד ואחד, אני מניח או מצפה להניח שאנשים בגמר הכהונה שלהם בתפקיד החזירו את הדרכון, אבל אני לא עשיתי דו"ח ספציפי על כל אותם גורמים האם כל אחד ואחד מהם החזיר את הדרכון, אני מצפה מכל אחד מהם שיחזיר את הדרכון בסיום התפקיד.
איוב קרא: אני מבין שאין לכם נתונים רשמיים.
דוד ליבנת: אני הבנתי שמדובר על הנושא הספציפי.
רשף חן: אני הבנתי ששרים זכאים להמשיך ולהחזיק דרכון דיפלומטי אחרי שהם סיימו את כהונתם.
איוב קרא: כבר הודיעו לנו פה שהוא מחוייב וגם כתוב בדרכון שצריך להחזיר אותו.
דוד ליבנת: לגבי שרים הנוהל מאפשר להם להחזיק את זה שנה לאחר סיום הכהונה.
רשף חן: התלוננו בפני על שר אחר שגם כן הסתבך קצת.
איוב קרא: מי זה?
רשף חן: זה לא רלוונטי, שמשתמש בדרכון הדיפלומטי שלו.
איוב קרא: חבר הכנסת רשף חן אומר שהתלוננו בפניו על עוד שרים שלא החזירו את הדרכון הדיפלומטי, ואתה יכול לגלות, אתה רק מייעל לנו את הדיון ואתה יכול בהחלט לעזור למערכת.
איוב קרא: כי סך הכל המטרה היא לא לפגוע פה במישהו, אלא לבדוק נהלים והאם נעשה פיקוח או מעקב אחרי הדבר הזה.
איוב קרא: אנחנו רצינו לשמוע מהמכס דברים לגבי בדיקות שנעשות ובמכס לפחות הנציג, סגן מנהל המכס אומר חד משמעית שאין הנחות במכס לאנשים שמחזיקים דרכון דיפלומטי.
איוב קרא: מה שעלה פה, וזה מה שמדאיג אותי, שאין מעקב אחרי החזרת דרכונים דיפלומטיים ועל-פי מה שעלה פה מבלי להיכנס, הדרכונים של בכירים לא מוחזרים למערכת והם ממשיכים להשתמש בהם וזה כנראה מה שקרה גם בפרשה שלפנינו.
אורי אסטליין: השאלה היא אם תוקף הדרכון הוא מה שנקרא for good, כי הרי כל דרכון רגיל בשנה מסויימת פג תוקפו ואתה חייב לחדש.
רשף חן: נניח שאני מחר מפסיק להיות חבר כנסת ואני לא זכאי יותר לדרכון שירות, אין שום סיבה שיהיה דרכון שירות ואני צריך את הדרכון הכחול הרגיל שלי.
רשף חן: המצב הזה בוודאי צריך להיות, כמה דרכוני שירות ודרכונים דיפלומטיים כבר יש, צריך להיות נוהל מסודר שמישהו מרים טלפון אומר, איפה הדרכון שלך, תחזיר אותו.
איוב קרא: הם מדברים על תוך שנה.
איוב קרא: לדעתי שנה זה הרבה זמן, זו הראייה שלי.
רשף חן: למה בכלל.
רשף חן: למה שר לשעבר צריך להסתובב שנה עם דרכון דיפלומטי, הוא לא שר.
רשף חן: הוא לא שר, הוא לא דיפלומט, הוא לא שירות, הוא אזרח, איזה הצדקה יש לזה.
איוב קרא: איך אתם מתייחסים ל-וי.
איוב קרא: פי שמגיעים לשדה התעופה?
עוזי שליט: אנחנו מדברים על טרקלין מצדה שיש לנו בנמל התעופה בן גוריון שמשמש את ה-וי.
עוזי שליט: אי.
עוזי שליט: פי שנכנסים לארץ, יש לנו נוהל מסודר שנכתב עם המכס לבדיקת האנשים וכבודתם שנכנסים לטרקלין הזה, יש לנו חברות וי.
עוזי שליט: פי שמטפלות באנשים שמזמינים את השירות הזה והם מתודרכים, יש נהלים מסודרים, כל כבודה של האנשים האלה עוברת בדיקה של מכס כולל כבודת יד.
רשף חן: יותר מאזרח רגיל?
עוזי שליט: יותר מאזרח רגיל כי יש הצהרה של הנוסע, ההצהרה הזאת הולכת למכס, החברה שמלווה את הנוסע לוקחת את ההצהרה הזאת עם הכבודה אל המכס ושם הם עושים את הבדיקות שלהם.
עוזי שליט: לוקחים גם את הכבודת יד של הנוסע שבא לטרקלין, חברת הליווי לוקחת את זה למכס, אם הם רוצים לפתוח ולבדוק הם בודקים, לא רוצים לא בודקים.
איוב קרא: מי האנשים שבדרך כלל מגיעים עד פתח המטוס כמעט עם רכב?
עוזי שליט: חברות וי.
עוזי שליט: פי.
עוזי שליט: יש לנו בנמל התעופה בן גוריון שתי חברות וי.
עוזי שליט: פי שרשאיות ומוסמכות ויש להם את האישורים הנדרשים לעשות את הליווי הזה.
עוזי שליט: החברות האלה הן היחידות שעושות את זה.
איוב קרא: למי מגיע השירות הזה?
עוזי שליט: כל נוסע שמשלם כסף.
עוזי שליט: זה הזמנה, מזמינים את זה, משלמים כסף, הנוסע הזה יש לו תהליך מסודר של ליווי.
עוזי שליט: אם הם רוצים להזמין ליווי הם מזמינים ליווי, בא רכב שלהם למטוס, לוקחים אותו לטרקלין מצדה ובטרקלין מצדה יש תהליך מסודר.
עוזי שליט: בתוך הטרקלין יש שילוט בעברית ובאנגלית לכל הנוסעים שהם מחוייבים להצהיר על כל הכבודה שלהם, לוקחים את כבודת היד שלהם, יש להם הצהרה נוספת בכתב למכס, כל זה הולך למכס לבדיקה ולפי שיקולים של המכס, המכס בודק.
רשף חן: נדמה לי שהשאלה כאן היא אחרת, נדמה שמה שיושב-ראש הועדה שואל זה על אנשים שהם וי.
רשף חן: אי.
רשף חן: פי במובן המהותי, מתוקף תפקידם הם זכאים לאיזה שהוא יחס מיוחד והאם יש חשש שמישהו שנושא דרכון מסוג זה או אחר או ממלא תפקיד כזה או אחר במדינת ישראל, יכול לחמוק מהמכס אחרת מאשר כל אזרח אחר.
עוזי שליט: אין הנחות לאף אחד.
עוזי שליט: אין הנחות לאף אחד כולל שרים, כולם עוברים את אותו תהליך ואותה בדיקה.
איוב קרא: אני שוב שואל, אני היום קיבלתי שירות מחברת וי.
איוב קרא: פי, היא מכניסה אותי עד המטוס בלי בדיקה כביכול?
עוזי שליט: כניסה זה משהו אחר.
איוב קרא: אני מדבר על שניהם.
איוב קרא: היציאה מהמטוס, וי.
איוב קרא: אי.פי.
עוזי שליט: ביציאה אל המטוס נוסע עובר תהליך רגיל, אין הבדל.
איוב קרא: ראיתי בכירים שנכנסים עם אוטו עד המטוס.
עוזי שליט: אם הם נכנסים עם אוטו עד למטוס אז יש אישורים לרכבים שלהם להיכנס, זה לא משהו יוצא דופן, יש להרבה אנשים אישורים כאלה.
איוב קרא: מי קובע שהמכוניות הללו יגיעו עד המטוס?
עוזי שליט: יש אישורים שמנפיקים לרכבים האלה, האנשים האלה יכולים להגיע עד המטוס.
עוזי שליט: יש ועדה מיוחדת ברשות שדות התעופה, ועדת רשיונות, הם מגישים את הבקשות, יש כמובן שרים וחברי כנסת שיש להם אישורי כניסה לרכבים שלהם והם נכנסים, יש אישורים גם לקבל כל מיני משלחות או מי שצריך בנוהל מסודר של הנפקת רשיונות, אבל אם מישהו נוסע לחוץ-לארץ הוא עובר תהליך מסודר, הוא צריך לעבור ביקורת גבולות, הוא לא עוקף את התהליך, אין עקיפת תהליך, הוא עובר ביקורת גבולות כמו שצריך, מכס ביציאה יש רק את החוק של הלבנת הון עד כמה שאני ידוע, אין הצהרה אחרת.
איוב קרא: מי שיוצא מפה קשה לו יותר לצאת מאשר זה שנכנס לפה.
איוב קרא: כי חברת וי.
איוב קרא: פי לוקחת אותו מהמטוס ומכניסה אותו - -
עוזי שליט: חברת וי.
עוזי שליט: פי לוקחת את כל הנוסעים וי.
עוזי שליט: פי שלה בתהליך מסודר, עושה לה צ'ק אין, עושה להם ביקורת גבולות, לוקחת אותם לטרקלין, מושיבה אותם אומרת להם תודה רבה שלום והולכת.
עוזי שליט: אם בא שר או מישהו שיש לו אישור כניסה לשטח האווירי זה שוב תהליך מסודר.
עוזי שליט: אם צריך לעשות ביקורת גבולות אז הביקורת גבולות באים אליו, מזהים אותו, עושים לו ביקורת גבולות כמו שצריך ולא שהוא עוקף איזה שהוא תהליך.
עוזי שליט: אין עקיפת תהליך לאף אחד.
עוזי שליט: יכול ששר יכנס וילך ישר לטרקלין ולא יכנס בתהליך של הצ'ק אין לצורך הענין וזה ביציאות.
איוב קרא: לגבי רשות הנמלים.
איוב קרא: מה קורה בנמלים?
איציק שריטי: ברשות הנמלים אין סידור מיוחד ל-וי.
איציק שריטי: אי.
איציק שריטי: פי, כל הנוסעים עוברים תהליך מסודר של בדיקה בטחונית, ביקורת גבולות ומכס.
איציק שריטי: אין עקיפה של תהליכים.
איוב קרא: גם מי שיש לו דרכון דיפלומטי.
איציק שריטי: כן.
איוב קרא: הרשות למלחמה בסמים, אתה שמעת את מה שנאמר פה.
אורי אסטליין: אני שמעתי ואני חושב שאנחנו צריכים לחלק את זה לשניים.
אורי אסטליין: הנושא הזה של מי זכאי ומה הפרוצדורה ודבר שני זה המעקב והבקרה על תפוגה של דרכונים כאלה.
אורי אסטליין: אין היום בעיה גם מבחינת מיחשוב למצוא את השדה המתאים ולציין ברגע שהאיש סיים את תפקידו שדרכון דיפלומטי או דרכון שירות מספר זה וזה לא תקף.
אורי אסטליין: ואז הוא לא יכול לשחק לא בנמל התעופה, לא בנמל ימי ולא בחוץ-לארץ ועל זה צריך להיות מעקב וביקורת ממוחשב אחרי תום תוקף הדרכונים האלה.
אורי אסטליין: זאת נקודת התורפה שמבחינתנו היום נמצאה בתחום הזה.
אורי אסטליין: אדם שגם הדרכון שלו פג תוקפו וגם אחר כך שיחק, ואני לא רוצה לדבר על המקרה הספציפי, אבל יכול לשחק בשינוי תאריכים כשמחשב אין בשום מקום הודעה שהדרכון הזה חדל תוקף.
איוב קרא: אני יוצא פה מודאג.
איוב קרא: אני יצאתי מודאג היום בראייה שלדעתי אין פיקוח על דרכונים דיפלומטיים ודרכוני שירות.
איוב קרא: מה שקורה בפועל, מי שיש לו דרכון שירות או דיפלומטי ממשיך בפועל להחזיק אותו ואם לא היתה מתעוררת היום הפרשה הזאת אף אחד לא היה יודע על זה וזה קרה אחרי שהפרשה הזאת התפוצצה, אנחנו מבינים את מה שקורה ולכן זה שאין מעקב ושאנשים לא נדרשים להחזיר את הדרכונים הדיפלומטיים ודרכוני השירות, לדעתי זה לקונה בתוך המערכת במלחמתה בכל מיני דברים.
איוב קרא: זה שאנשים לא מחזירים כמה שנים את הדרכון הדיפלומטי, גונן שגב כבר לא בממשלה ובכנסת כבר כמה שנים טובות, לא שנה והדרישה לשנה גם היא מוגזמת.
איוב קרא: אני יודע שאת דרכון השירות צריך לחדש כל חמש שנים וכנראה במקרה הזה הוא חודש.
רשף חן: זאת צריכה להיות עבירה להשתמש בדרכון שירות כשאתה כבר לא בתפקיד.
איוב קרא: אני פונה למשרד החוץ, לכל הגורמים הנוגעים בדבר, לדרוש מיד עם סיום תפקידו של איש שקיבל דרכון שירות או דרכון דיפלומטי את החזרת הדרכון למשרד החוץ או לגורם שהנפיק לו את הדרכון, וגם לקצר עד בכלל, לדעתי ברגע אדם סיים את תפקידו חובה עליו תוך פרק זמן של 30-60-90 יום להחזיר את הדרכון למדינת ישראל ואין שום סיבה בעולם שהוא ימשיך להחזיק בדרכון שנה.
איוב קרא: כתוב על הדרכון שצריך להחזיר אותו, מישהו צריך לעקוב שזה מתבצע ואם הדרכון לא מוחזר מיד להתקשר ולדרוש את החזרת הדרכון.
איוב קרא: אני חושב שצריך להיות שיוויון בפני החוק ואין פריווילגיה לאנשים וצריך להבין שהבדיקה היא דבר מאוד חשוב למערכת, היא מאוד נחוצה למערכת ולא צריכות להיות הנחות בכניסה וביציאה לישראל.
איוב קרא: אני מודה לכם שבאתם פה ואני מקווה שלא נדע יותר פרשיות שיזעזעו את המערכת כתוצאה מלקונות לא נעימות.
איוב קרא: אני מקדם בברכה את כל מי שטרח והגיע לישיבה.
איוב קרא: מבחינתי, הנושא הזה הוא מאוד חשוב מכיוון שבעיניי כל המציל נפש אחת מציל עולם ומלואו.
איוב קרא: אתמול ביקרתי במרכז בראשון לציון שבראשו עומד ד"ר וייסמן, והתרשמתי מאוד לטובה ממה שקורה שם.
איוב קרא: לכן רציתי להמשיך ולדון במה שקורה שם בצורה יותר עניינית.
איוב קרא: אני שמח שנציגי המשרדים השונים נמצאים כאן.