GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איוב קרא: אני יכול להגיד שמבחינת המשאבים שמשקיעים, רוב רובם של המשאבים שלנו מושקעים בהיבטים של סחר בסמים, סחר בנשק ובאמל"ח ורק אחר כך כל השאר.
איוב קרא: בעצם בדברי הסיכום שלך, נאמר שמורגשת עלייה בסחר בסמים בקרב הצבא וגם עלייה בדרגות שמעורבים בזה.
איוב קרא: ניר גולן: לגבי הדרגות לא הייתי רוצה לומר, אנחנו מכירים גם מהעבר מצבים שבעלי דרגות יחסית בכירות קצינים ונג"דים היו מעורבים.
איוב קרא: אבל לגבי ההיקפים בהחלט כן.
איוב קרא: חשוב לי לסייג ולומר – זה נובע לטעמי בעיקר מריכוז מאמץ כדי לאסוף.
איוב קרא: כשאתה מתאמץ יותר אז אתה גם מוצא יותר.
איוב קרא: סגן השר לבטחון פנים יעקב אדרי: כמו במשטרה, בדיוק אותו דבר.
איוב קרא: כשמשקיעים יותר כסף, יש יותר גילויים.
איוב קרא: אותו דבר אצלם.
איוב קרא: הייתי רוצה להפריד בין שני הנושאים.
איוב קרא: הנושא שקרה בסביבתו של ראש הממשלה בחווה.
איוב קרא: אני מתאר לי שהנושא נבדק מכל ההיבטים שלו, ואין לי ספק שמה שצריך לתקן יתקנו ויעשו את זה מהר.
איוב קרא: התפרסם היום שניסו לחדור ללשכת ראש הממשלה.
איוב קרא: אני חושב שהשב"כ וכל הגורמים עם עיניים פקוחות ואני מקווה שהדברים יהיו מאוד ברורים.
איוב קרא: לגבי העלייה – אני חושב שמה שקורה בתחום האזרחי קורה גם בצבא.
איוב קרא: פה יש עלייה, אנחנו רואים את זה בנתונים, וגם פה יש עלייה גם בגלל המצב הכלכלי, גם בגלל הפיתוי הכספי שיש סביב העניין הזה.
איוב קרא: וכמובן כאשר משקיעים יותר כסף – גם המשטרה השקיעה בעיקר בנוער, ואז פתאום יש מספרים שצמחו, בגלל בעיקר שהגילוי יותר גדול.
איוב קרא: מה שפעם השקיעו פחות, היום משקיעים יותר, ויש תוצאות קשות.
איוב קרא: השאלה היא איך הצבא מתמודד עם העניין הזה.
איוב קרא: הייתי רוצה לדעת מה דרגות הענישה שהצבא נותן בעניין הזה.
איוב קרא: האם זה כמו באזרחי, או שהצבא מחמיר.
איוב קרא: האם אחרי שמשתמשים בסמים מעיפים אותם מהצבא.
איוב קרא: מה הקריטריונים, אני חושב שרצוי לשמוע בהזדמנות הזאת שאתה נמצא, ואני מתאר לי שאתה נוגע בכל התחומים האלה שמניתי.
איוב קרא: יש עונש מינימום בצבא?
איוב קרא: ניר גולן: לא, אין דבר כזה.
איוב קרא: דנו בזה גם בפעם הקודמת.
איוב קרא: גם בצבא לא.
איוב קרא: אני יכול להגיד שהענישה להערכתנו מחמירה יותר.
איוב קרא: היא מחמירה יותר מרמת המשתמש, בוודאי שגם ברמת הסוחר.
איוב קרא: היום חייל שמבצע שימוש חד-פעמי בסמים, אני מדבר על חשיש או מריחואנה, מוצא את עצמו בתקופות מאסר של חודש, חודשיים, שלושה חודשים ולפעמים גם יותר.
איוב קרא: לעניין הענישה היא בהחלט מחמירה יותר.
איוב קרא: לגבי השאלות הנוספות, בגלל המורכבות שהלכה ותפחה בשנים האחרונות, אני מדבר על יותר מקרים, אני מדבר על אנשי צבא שהם גם מפקדים באחריות הבסיסית שלהם, אז גם ההתייחסות לעניין הזה היא הרבה יותר מחמירה.
איוב קרא: כלומר, זה לא רק סוחר, זה מישהו שמנצל את מעמדו כאחראי על גיזרה מסויימת או על מארב כזה או אחר.
איוב קרא: יש פה גם עניין של ניצול התפקיד לצורך הביצוע.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: מה הדרגה הכי בכירה שנתפסה בצה"ל, שמשתמש בסמים נתפס והועמד לדין?
איוב קרא: ניר גולן: נתפס סגן אלוף.
איוב קרא: גם משפטו של עומר לב עדיין נדון.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: אני מבין שאחד כזה ישר הולך הביתה אחרי המשפט שלו.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: הוא בחזקת נאשם.
איוב קרא: ניר גולן: לגבי המודיעין שנאסף, אנחנו רואים מעורבות ישירה בעבירות של סחר בסמים.
איוב קרא: הדרגה הבכירה ביותר היא אלוף משנה.
איוב קרא: לגבי הדרגה הזו עדיין אין ביסוס של ראיות מרשיעות.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: מדובר בסחר.
איוב קרא: ניר גולן: כן בהחלט.
איוב קרא: בצבא יש מתכונת קבועה שלפיה כל אדם שמעורב בעבירות סמים, אני מדבר על רמות שימוש, וכמובן סחר וכו', עולה לוועדה שמתקיימת בבקו"ם, שדנה בהמשך שירותו.
איוב קרא: המדיניות קובעת שמי שהשתמש באופן חד-פעמי בסמים, מאפשרים לו להמשיך פעם נוספת.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: כולל שיקום?
איוב קרא: ניר גולן: אין בצבא מהדורה משקמת.
איוב קרא: זה לא קיים.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: לא חשבתם שכדאי אולי לעשות את זה?
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי:
איוב קרא: אם אתה תופס את זה נכון בפעם הראשונה ונותן לו גם שיקום, יכול להיות שהוא לא יחזור.
איוב קרא: אבל אם אתה משאיר את זה לאזרחות, זה מסוכן.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: האם חשבתם על זה?
איוב קרא: האם כדאי לקיים דיון בנושא?
איוב קרא: ניר גולן: ייתכן.
איוב קרא: התשובה הרשמית של הצבא שאנחנו לא יכולים להוות גוף משקם, ואנחנו מעדיפים להוציא מקרבנו את העניין.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: אני מדבר על המשתמש בפעם הראשונה.
איוב קרא: אתה הדגשת שנותנים לו אזהרה, ואומרים לו: תשמע, עד כאן.
איוב קרא: ניר גולן: הוא נשאר במערכת ככל הנראה.
איוב קרא: כשמדובר בפעם שנייה, או לחילופין במספר שימושים בסמים, או בהתמכרות כמובן, או בשימושים בסמים קשים, בוודאי שבעבירות סחר הוא מסיים את שירותו בצבא.
איוב קרא: הוא לא ממשיך לשרת.
איוב קרא: אורי אסטליין: אני מרגיש כמו מישהו שבא לחתונה והכלה לא הגיעה.
איוב קרא: בהקשר למה שאמר סגן השר.
איוב קרא: הצבא ניסה באמצעותנו להעביר את הנושא של טיפול בכאלה ששירותו ושירותם הופסק בגין עבירת סמים, שאנחנו כרשות נטפל בהם.
איוב קרא: בחנו את זה, ואמרנו שברגע שהם יוצאים מהצבא דינם כדין כל אזרח, ולכן במידה והם ירצו להשתלב בטיפולים, ישתלבו כמו כל האזרחים, ואז איפה שנערך מעקב נערך מעקב.
איוב קרא: דווקא בשירות בתי סוהר, אלה שעוברים את תהליך הגמילה ויוצאים, אחריהם נערך מעקב גם כשהם באזרחות, על המעקב הזה הרבה מסקנות להמשך עבודה, וגם תוצאות שהן לגמרי לא רעות.
איוב קרא: לגבי הנפלטים מהצבא, לנו אין אחרי זה מעקב, כי אנחנו לא יכולים.
איוב קרא: אבל בעיקרון בצבא, ברגע שהם יוצאים משערי הבקו"ם, מבחינתו הם אזרחים לכל דבר.
איוב קרא: אם אנחנו רוצים לעשות דיון על ההבדל בין חוק השיפוט הצבאי לבין הדין האזרחי, אנחנו נמצא שחוק השיפוט האזרחי יש לו הרבה שיניים.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: יש לי שאלה, אתם עושים שיקום במסגרת בתי הסוהר הצבאיים?
איוב קרא: אני מתכוון בתוך בתי הסוהר.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: אין להם שיקום.
איוב קרא: ניר גולן: בתוך בית הסוהר יש מנגנון של ניסיון להחזיר אותו לשירות תקין על ידי התאמה של תנאי שירות בעתיד.
איוב קרא: עבודות שירות יש כזה מנגנון שהוא גם כן ניסיון לשקם.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: אם זה מאסר ממושך, הוא עובר לבית סוהר אזרחי, ואז שם הוא הופך להיות נגמל.
איוב קרא: הייתי מפקד משטרה צבאית תל-אביב, אם אתה לא יודע.
איוב קרא: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר מספר משפטים.
איוב קרא: חשוב לי שיירשם בפרוטוקול שאנחנו מוחים כוועדה על כך שהמשרד לביטחון פנים לא שיתף פעולה בדרג המקצועי, ולא שלחו את הדרג המקצועי שיבוא ויסביר את הנהלים ואת מה שקשור במערכת הפנימית.
איוב קרא: זאת לא הפעם הראשונה, גם הפרקליטות ומח"ש נעלמו פה, זה לא מוסיף כבוד לא לפרקליטות, לא לאף אחד שנוגע לסוגייה שמועלית פה שהיא מאוד רגישה לדעתי לראש הממשלה, לאישים, לא"חמים בתוך מדינת ישראל.
איוב קרא: אני שמח על הבשורה ממשרד ראש הממשלה, שיש כוונה להעלות את הסיווג הביטחוני.
איוב קרא: אורן מגנזי: הכוונה היא שבודקים את העניין הזה.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: אנחנו ממליצים להעלות את הסיווג הביטחוני.
איוב קרא: אתם בודקים, אבל אנחנו ממליצים ומקבלים בהערכה רבה את הבדיקה, ורוצים לקבל את זה.
איוב קרא: פרשת הסמים מכה בכל קרן זווית פה, לכן לדעתי אין מנוס בעקבות כל מה שקורה היום.
איוב קרא: גם לגבי הסקירה שקיבלנו מקצין המודיעין במצ"ח, אנחנו ממליצים למשטרת ישראל וגם לצבא, לעשות מעקב אחרי משתמשים שנידונו למאסר בפעם הראשונה בתיק שקשור לסמים.
איוב קרא: כי ברגע שאתה מועד פעם אחת, בדרך כלל הסיכוי שתמעד פעם שנייה הוא גדול מאוד.
איוב קרא: לכן חשוב מאוד המעקב.
איוב קרא: זה שאתם נותנים לו צ'אנס פעם שנייה, זה מצויין.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: במשטרה ובמשמר הגבול זה לא קיים כמו בצבא, הזדמנות שנייה.
איוב קרא: שוטר שנתפס בעישון סמים ומורשע כמובן הוא עף.
איוב קרא: אין הזדמנות שנייה במשטרה.
איוב קרא: אני חושב שאלה נסיבות מאוד ברורות למשטרה.
איוב קרא: ניר גולן: במשטרה הצבאית, שוטר צבאי שנתפס משתמש בסמים מודח מהמשטרה הצבאית.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: חייל מג"ב שנשפט והורשע הוא לא ימשיך לשרת במשטרת ישראל.
איוב קרא: אותו דבר.
איוב קרא: הדברים ברורים.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא: אנחנו מודאגים מהעלייה בסחר בסמים בקרב הצבא.
איוב קרא: אנחנו ניזום בימים הקרובים דיון על הנושא הזה, כולל האפשרות לסייע לאנשים שמעדו בפעם הראשונה בתוך הצבא בנושא שיקום.
איוב קרא: את זה נעשה אולי עם משרד הביטחון ועם הרמטכ"ל.
איוב קרא: זה נושא מאוד חדש, מאוד כואב ומאוד חשוב לדעתי ויש למצות אותו.
איוב קרא: אי אפשר לעבור לסדר היום.
איוב קרא: כאשר אנשים מועדים בפעם הראשונה, אי אפשר לעבור לסדר היום.
איוב קרא: אתה יכול לנסות ולהציל אותם, אז למה לא לאפשר להם מעקב או שיקום?
איוב קרא: אנחנו נקיים דיון המשך לדיון הזה בהשתתפות כל הגורמים שמשום מה לא שיתפו פעולה בישיבה הזאת.
איוב קרא: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: בכל זאת שמחתי לייצג את המשרד.
איוב קרא: היו"ר איוב קרא:
איוב קרא: אני מודה לכם.
חברי הוועדה: מוזמנים: סא"ל נתי בר-נתן - מפקד משטרה צבאית מטכ"ל, משרד הביטחון סג"ד ד"ר פאבל סיפבק - ראש ענף נרקולוגיה, המשרד לביטחון פנים רפ"ק עטרה גל - עוזרת קצינת תלונות מג"ב המשרד לביטחון פנים רחל נויבאור - מדריכה מחוזית בנושא סמים, משרד החינוך והתרבות והספורט ד"ר לודמילה חלד - המחלקה להתמכרויות, משרד הבריאות ד"ר חיים מהל - ראש תחום טיפול ושיקום, הרשות הלאומית למלחמה בסמים הרב נחמן ארנרייך - מנהל קשרי קהילה וצבא, מרכז גמילה "רטורנו" איתן סלע - מנהל טיפוליות לנפגעי סמים, מרכז גמילה "אילנות" רני רוס - מנהל המרכז לנפגעי אלכוהול, עמותת אפש"ר
קצרנית: קידום תכניות גמילה משימוש בסמים ואלכוהול בצה"ל
איוב קרא: שלום לכולם, מצאנו לנכון לקיים דיון בנושא הגמילה משימוש בסמים ואלכוהול בצה"ל.
איוב קרא: בראייה שלי הנושא חשוב כדי שגם המערכת הצבאית תשים יד עליו.
איוב קרא: פעם, בתקופתו של הרמטכ"ל לשעבר, רפאל איתן, ניסו ללכת בכיוון הזה.
איוב קרא: בסופו של דבר זה לא יצא לפועל.
איוב קרא: מאחר ואני מכיר את המערכת היטב, גם כקצין לשעבר בצה"ל, ותקופה הייתי משרת כקצין משטרה צבאית בצה"ל, כאשר נפצעתי הייתי מ"פ בבה"ד 13, וגם מפקד משטרה צבאית תל-אביב.
איוב קרא: אני מכיר את המערכת די מקרוב, ואת הקונספציה באופן כולל, ולדעתי הצבא חוטא למטרה שלא בודק את האפשרות שחיילים שנתפסים בשימוש לפחות בפעם הראשונה, לא ישימו יד עליהם ויהיה מעקב בנסיון לגמול אותם מהתופעה.
איוב קרא: אני יודע שגם בחוק השיפוט הצבאי, וגם במה שקורה בתוך צה"ל, מי שנתפס פעם ראשונה, תמיד יש לו צ'אנס, אבל אין מעקב אחר האנשים האלו, כך לפחות אנחנו מתרשמים מדיווחים שמגיעים אלינו.
איוב קרא: האם יש נסיון לשלוח אותם לתכניות טיפול, ואם יש הרי זה חלק מגמילה ולזה אנחנו רוצים להגיע.
נתי בר-נתן: בסוף ההליך, בהנחה שחייל מורשע בבית דין צבאי, נקבעת סנקציה של רישום פלילי.
נתי בר-נתן: במידה והוא אוחז ברשיון נהיגה צבאי, זה כרוך בהטליית רשיון הנהיגה הצבאי.
איוב קרא: זאת אומרת מאסר בפועל הוא חובה.
נתי בר-נתן: לא, זה אחד העונשים, אבל בדרך כלל זה הנפוץ מבין העונשים.
נתי בר-נתן: בדרך כלל אנחנו רואים אנשים שמסתכנים משבועות ועד חודשים, תלוי בהיקף השימוש, בסוג הסם, בנסיבות השימוש, בתוך בסיס צבאי, מחוץ לבסיס הצבאי.
איוב קרא: מה קורה אחרי שהוא משתחרר?
נתי בר-נתן: במהלך השהייה שלו בכלא הצבאי, בהנחה שנגזר עליו עונש מאסר בפועל, הוא עובר ועדת סמים.
נתי בר-נתן: הוועדה מורכבת מנציגי בקו"ם, מפקדים.
איוב קרא: כאילו בלת"ם?
נתי בר-נתן: פחות או יותר אותה מתכונת, במסגרת אותה ועדה מוחלט על פי קריטריונים, ועל בסיס המלצות מפקדים האם החייל יכול להמשיך בשירות, כלומר לתת לו את אותה הזדמנות שנייה שציינת.
נתי בר-נתן: בדרך כלל זה במקרים שבהם השימוש הוא נמצא כמעין מידע.
נתי בר-נתן: אם חייל בא, הודה שהוא משתמש באופן חד-פעמי, ובזה הוא גם מורשע, והוא אומר רבותי, אני מבקש את ההזדמנות להמשיך את השירות, והמפקד גם ממליץ על העניין הזה.
נתי בר-נתן: אז במקרים האלה הוא ממשיך את השירות, תוך מעקב.
נתי בר-נתן: כידוע, יש ועדת סמים צה"לית בראשות סגן ראש אכ"א.
נתי בר-נתן: כאשר לאורך התקופה שהחייל הזה משרת, ניתנות הנחיות אחת לחצי שנה ליטול ממנו באופן יזום דגימת שתן נוספת כדי לראות באמת שהוא לא חזר לעניין.
איוב קרא: למה חצי שנה?
נתי בר-נתן: זאת פחות או יותר התקופה.
נתי בר-נתן: אפשר גם לקצוב את זה גם לתקופות יותר קצרות, ליטול ממנו דגימת שתן ולבצע איזשהו מעקב בעניין הזה.
נתי בר-נתן: כמובן שלאורך התקופה הזאת, אנחנו כמשטרה צבאית או כיחידת מצ"ח ממשיכים - - -
איוב קרא: מה בתקופת המאסר קורא איתו?
איוב קרא: שום טיפול, שום גמילה, שום דבר?
נתי בר-נתן: אני מכיר מקרים שבהם הוכרז על אנשים, או על ריבוי של אנשים, שהם מכורים לסם.
נתי בר-נתן: או שבא מישהו וקבע האיש הזה מכור לסם.
איוב קרא: גם אם הוא לא אמר, לדעתי אפשר לזהות.
נתי בר-נתן: אני לא המומחה לעניין.
נתי בר-נתן: בכל אופן אם זה לפני השירות הצבאי, אז כמובן לא מגייסים אנשים כאלה.
נתי בר-נתן: אם זה אנשי מילואים, הם גם לא מתגייסים לשירות מילואים, בהנחה שהדבר ידוע לשילטונות.
נתי בר-נתן: אם זה מתגלה, הבן אדם הזה מפוטר משירות, וכמובן שמעבירים את הדיווח לשלטונות הנוגעים בדבר.
נתי בר-נתן: טיפול גמילתי במונחים של איזשהו מוסד, הדבר הזה לא קיים.
נתי בר-נתן: הוא מקבל תמיכה במהלך שהותו בכלא כמו כל חייל למעשה, שהוא יכול לראות קצין בריאות נפש, או יכול לראות קצינת ת"ש.
נתי בר-נתן: תמיכה של מפקד בכלא, זה פחות או יותר התהליך שעובר אותו חייל שהשתמש לרעה בסמים המסוכנים.
איוב קרא: מזווית הראייה שלך אתה חושב שהטיפול מספיק במשתמשים?
נתי בר-נתן: מומלץ שינותח היקף התופעה של אותם אנשים שאפשר להגדיר אותם כמכורים.
נתי בר-נתן: אני לא יודע להעיד על המספר הזה, ולפי זה כדאי לקבוע את האמצעי לטפל בו כמובן.
חיים מהל: מעריכים כ-30-40 בשנה, הפרקליטות הצבאית.
איוב קרא: מה קורה לגבי סוחרי סמים בתוך הצבא?
איוב קרא: ידוע לנו על תופעה שהולכת וגוברת בצבא בסחר סמים, גם בתוך הצבא, גם עם גורמים מבחוץ.
נתי בר-נתן: בדומה לתופעת השימוש בסמים, המספרים עולים בשנים האחרונות, לפחות אנחנו יודעים את זה מתוך מה שאנחנו תופסים, אני לא מדבר כרגע על סקרים.
נתי בר-נתן: אגב, מתבצע סקר מדגמי במהלך השיחרור של חיילים משירות סדיר של חיל רפואה, סקר אנונימי שבו הם נשאלים לגבי הרגלי בריאות שונים, ביניהם גם השימוש לרעה בסמים.
נתי בר-נתן: בהקשר הזה ראוי לציין, שחייל שנדון לתקופת מאסר לא בהקשר לעבירת סמים , אבל אלה בדרך כלל העבירות הנפוצות, של מעל שנת מאסר, עובר בוועדה משפטית בהחלטה לשירות בתי הסוהר.
נתי בר-נתן: חייל שנדון מעל שנת מאסר, עובר לשירות בתי הסוהר.
נתי בר-נתן: אם זה סוחר סמים, בדרך כלל העונשים הם כבדים, יש חיילים שנדונו לשנות מאסר לא מעטות בעניין של סחר בסמים.
איוב קרא: ברגע שהוא סוחר סמים בפועל, הוא גמר.
איוב קרא: מבחינת הצבא אין לו שום תקנה.
נתי בר-נתן: מבחינת חזרה לשירות, הסיכויי שלו לחזור לשירות אפסי.
איוב קרא: יש לך נתונים על כמה מקרים של שימוש בסחר בסמים בצבא ב-2004, מתחילת השנה, וב-2003 סך הכל?
נתי בר-נתן: ב-2003 פתחנו רק בנושא סמים 1,352 תיקים פליליים, שבהם היו מעורבים 2,074 חשודים.
נתי בר-נתן: אני מדבר רק על חיילים.
נתי בר-נתן: מתוך המספר הזה, מספרם של הסוחרים בשנת 2003 עמד על 107 מ-2,074.
איוב קרא: כמה מתוך זה סחר?
נתי בר-נתן: בתיקים אני לא יכול להגיד לך, אני יכול להגיד לך באנשים.
נתי בר-נתן: משהו כמו 4%.
חיים מהל: זה לא סוחרים, זה תיקי סחר, יכול להיות שלכל אחד יש עשרות תיקים.
נתי בר-נתן: אני מדבר על עבירת סחר שיוחסה להם, מדובר על כתבי אישום.
איוב קרא: מתוך 2,074 כמה הורשעו בדין?
נתי בר-נתן: אנחנו עומדים היום על אחוז הרשעה בעבירות הסמים כאשר רובם המוחץ בדרך כלל מורשע.
נתי בר-נתן: אם בדרך כלל הפרקליטות לא מגישה כתב אישום אין לה ראיות.
נתי בר-נתן: אנחנו מדברים היום על אחוז זיכויים בבתי דין של חקירות מצ"ח של 0.4% זיכוי.
נתי בר-נתן: הרוב המוחץ בעצם מורשע.
נתי בר-נתן: יכול להיות שבעסקאות טיעון כאלה ואחרות מתוקן סעיף אישום כזה או אחר כמקובל.
איוב קרא: ברגע שיוגשו תיקים פלילים, בעצם כל 2,074 הושעו.
נתי בר-נתן: רובם מגיעים להרשעה כאן.
חיים מהל: בשנה האחרונה עסקנו בנושא הזה, יש פה חלק שמעניין אותנו יותר.
חיים מהל: אנחנו מסכימים עם המדיניות של הצבא, השתתפנו בוועדת סמים של הצבא.
איוב קרא: סליחה, אתה דיברת על 2003.
איוב קרא: יש לך נתונים על 2004?
נתי בר-נתן: אנחנו מדברים על תיקי חקירה ברבעון הראשון כעלייה, על 414 תיקים.
נתי בר-נתן: מול 1,352 זה מגיע ל-1,600 וזה מסתמן כעלייה.
איוב קרא: עלייה של 20% לעומת שנה שעברה ברבעון הראשון.
נתי בר-נתן: מ-2002, ל-2003 היתה עלייה של 4% במספר תיקי החקירה.
איוב קרא: ממה זה נובע?
איוב קרא: תיגברתם כוחות או שזה סטנדרט?
נתי בר-נתן: עשינו מספר פעולות בדגש על הגברת האכיפה המודיעינית, זה דבר משמעותי.
נתי בר-נתן: הקמנו יחידה מרכזית לטיפול בעבירות משק, אמל"ח וסחר בסמים בעיקר.
נתי בר-נתן: פן נוסף שאנחנו מכניסים בימים אלה, זה ערכת שדה לגילוי משתמשים בסמים.
נתי בר-נתן: עד היום היינו נוטלים דגימות שתן בבקבוקים.
נתי בר-נתן: היינו שולחים למעבדה לתל-השומר, היינו מקבלים תשובות בין 10 ימים לחודש ימים.
נתי בר-נתן: היום אנחנו בתהליך רכש, עברנו את שלב הניסוי של ערכות שבטווח של כמו ערכה לגילוי הריון, תוך שלוש דקות במקום מגלים, וכמובן שולחים את זה למעבדה כמובן, אבל העניין הזה כבר מהניסוי גרם ללא מעט פרפורים אצל אלה שלקחנו את הדגימות, וזה מתחיל להוכיח את עצמו.
איוב קרא: מתוך כל התיקים שנפתחו, אם היית מגדיר באחוזים, כמה מתוכם עבור מודיעין, עבור אמל"ח.
נתי בר-נתן: היקף התיקים הוא תולדה של מודיעין , אנחנו מדברים על כ-25%.
נתי בר-נתן: היקף תיקי מצ"ח באופן כללי - 25% ממנו הוא תולדה של מודיעין.
איוב קרא: מתוך התיקים שנפתחים עבור הסחר בשימוש בסמים, כמה מתוכם עבור נשק ותחמושת שהחיילים או המפקדים סחרו.
נתי בר-נתן: הוכח באחוזים בודדים.
נתי בר-נתן: בדרך כלל העבירה הזאת עומדת בפני עצמה עבירת הסמים, אבל היו מקרים שבהם הוכח באמת שהסחר בסמים נעשה עבור מכירת נשק ואמל"ח.
נתי בר-נתן: דוגמה בולטת שאני יכול לציין, גניבת אותם מקלעים במחנה סירקין לפני כשנה וחצי.
איוב קרא: לפחות לגבי הסחר.
נתי בר-נתן: אני יכול לדבר על הוכחה.
נתי בר-נתן: מה שהוכח זה בודדים.
נתי בר-נתן: פלילי נטו לטובת הכרת השימוש לרעה בסמים.
חיים מהל: אני מפריד את זה לשני חלקים.
חיים מהל: אחד שפונים ומיוזמתם מבקשים טיפול עקב בעייה של סמים, תוך כדי שהם חיילים.
חיים מהל: הם פונים ל"אל-סם", ליחידות אמבולטריות של מרפאה, הם לא פונים לקהילה טיפולית.
חיים מהל: ההנחייה של הצבא שיש לנו אותה בכתב היא, שהמטפל צריך לקבל אותו לטיפול, ואומר לו, שהוא החייל צריך לדווח למפקדיו על הנושא.
חיים מהל: המטפל לא מדווח על זה.
חיים מהל: אני רוצה להגיד שהיו מקרים יוצאי דופן, למשל, דוגמה שהגיעה לסניף "אל-סם".
חיים מהל: מכונאי מחיל האוויר שהזריק הירואין, ועל פי האתיקה אולי לא היו צריכים לדווח על זה, דאגתי שהאינפורמציה תעבור.
חיים מהל: בסוף הוא בעצמו ניגש וסיפר על העניין.
חיים מהל: כשמדובר בסיכון חיים, גם האתיקה צריכה להתגמש בנושא.
חיים מהל: בדרך כלל האנשים שמגיעים למרפאה, הם אנשים שמשתמשים בגראס, קצת יותר, קצת פחות.
חיים מהל: ההורים תפסו אותם והם באים לטיפול, וכן הלאה.
חיים מהל: הם לא באים לטיפול של אישפוז ולטיפול של גמילה.
חיים מהל: היתה לי פגישה עם הפרקליט הצבאי הראשי, ועם הסנגור הצבאי הראשי, הם מעריכים כ-40, 50 בשנה, הם אנשים או שמוגדרים כמכורים או כמשתמשים כבדים מאוד.
חיים מהל: משתמשים כבדים יכול להיות גם לא הירואין, יכול להיות גם קאנביס.
חיים מהל: לגבי החלק הזה, הפגישה שלי איתם היתה על מנת לברר, אין לנו תשובה על זה, מה אתה עושה שהאיש הזה לא יפול בין הכיסאות.
חיים מהל: בסדר, פולטים אותו מהצבא החוצה.
חיים מהל: אבל פולטים אותו מהצבא, אבל בחוץ הוא לא נמצא במסלול טיפול אזרחי.
חיים מהל: זו נקודה בעייתית שעליה אנחנו בדיבורים על זה.
חיים מהל: פה ושם אנחנו גם קולטים במערכת אנשים כאלה, שהם בעצם נפלטו מהצבא בגלל התמכרות, ואתה צריך לדאוג שיהיה רצף טיפולי.
חיים מהל: בצבא לא יטפלו בו, לא צריכים לטפל בו, לא צריכים לקבל אותו בחזרה לצבא לדעתנו, אבל צריך לדאוג שיהיה לו המשך טיפול.
חיים מהל: זו הנקודה העיקרית פה מבחינת הנושא הזה.
איוב קרא: נשמע את מג"ב, איך אתם מטפלים בחיילים.
עטרה גל: שלום, אני קצינת תלונות ציבור במשמר הגבול.
עטרה גל: בדומה למה שנתי הזכיר, החלק הראשון דומה גם אצלנו.
עטרה גל: יש פעילות הסברתית חינוכית במערך הקורסים וההכשרות שהם מקבלים, נושא של מניעה והנזקים שבנושא הסמים.
איוב קרא: תני לנו את הנתונים במג"ב.
איוב קרא: בדיוק אותם נתונים שנתן לנו צה"ל.
עטרה גל: אין לי את אותם נתונים, משום שפתיחת התיקים נמצאים במח"ש, הם חסויים מאיתנו.
עטרה גל: מה שיש לי זה הנתון של מספר השוטרים שהועברו לצה"ל בכל שנת 2003.
עטרה גל: אם אנחנו מדברים על 4,000 פלוס שוטרים, שוטרי חובה.
עטרה גל: אז הועברו 13 שוטרים לצה"ל בגלל השימוש בסמים.
עטרה גל: אני יודעת על חצי שנת 2004 שמדובר על 8 שבינתיים הועברו.
עטרה גל: אלה הנתונים.
איוב קרא: ברגע שפעם אחת הוא מועד, הוא מועבר אוטומטית לצה"ל?
עטרה גל: הנושא של פעם אחת מועד, זה כבר עניין של חקירה פלילית וזה מח"ש חוקר.
עטרה גל: אני לא יודעת מהו שיקול הדעת של החוקרים במח"ש.
עטרה גל: אני חושבת שגם שם משתמשים עם זה חד פעמי, מעידה, אולי סוגרים את התיק בכלל, עם איזושהי אזהרה.
עטרה גל: המקרים שעוברים לצה"ל, הם אותם מקרים שזה לא בדיוק מקרה חד-פעמי או מעידה קטנה, אלא קצת יותר.
חיים מה"ל: קצת יותר, אבל לא בטוח שזאת התמכרות.
עטרה גל: אני לא חושבת שמכורים.
עטרה גל: לא נתקלנו במשמר הגבול במכורים.
עטרה גל: לא ראינו מכורים כאלה שלא מתפקדים על רקע של שימוש בסמים.
איוב קרא: לגבי סחר בסמים בתוך מג"ב?
עטרה גל: אני לא יודעת על תופעות כאלה.
עטרה גל: לאחרונה היה ארוע באזור עזה עם שוטר שנתפס.
עטרה גל: זה נמצא בחקירת מח"ש, אני לא יודעת פרטים מה קורה שם בדיוק.
עטרה גל: נדמה לי שהיה חשד שהוא גנב סכין של סם.
עטרה גל: זה קרה באחד המעברים, היה חשד כזה וזה נמצא בבדיקה של מח"ש.
עטרה גל: זה פורסם בתקשורת.
עטרה גל: מעבר למה ששמעתי בתקשורת, אני לא יודעת פרטים.
עטרה גל: הוא נחשד באיזושהי הזדמנות, שהיה לו מידע.
עטרה גל: מעבר לזה אני לא רוצה להגיד דברים שאני ממש לא בקיאה בפרטי החקירה.
איוב קרא: לגבי חוות השיקמים?
עטרה גל: זה הסיפור הזה בעצם.
עטרה גל: אני לא מכירה את הנושא.
עטרה גל: מח"ש חוקר והפרטים חסויים.
לודמילה חלד: עד כמה שידוע לנו, חיילים בשירות סדיר לא פונים למרכזים שלנו.
לודמילה חלד: ידוע לנו על פניות במוסדות פרטיים, כאלה שמתעסקים בטיפול קצר מועד.
לודמילה חלד: כמו שלא מזמן דיברנו על טיפול בזריקה, ידוע שחולים לוקחים חופשות, ותוך 24 שעות מנסים לפתור את הבעיה.
לודמילה חלד: מי שמכור כבר להירואין וגם לקוקאין, וחייב להשיג כסף בכל מחיר, מסוכן להשאיר אותו בשירות צבאי כי הוא ינצל את השימוש שלו כדי להבריח סמים בכל מיני צורות.
איוב קרא: אני רוצה משירות בתי הסוהר, שיספרו על הקשר בין הצבא לביניכם בהקשר לאנשים שנפלטים מהצבא, או מבקשים להעביר אותם אליכם לתקופת מאסר.
איוב קרא: מה קורה בקונספציה הזאת.
פאבל סיפבק: עד כמה שידוע לי, ממש מקרים בודדים שאנחנו מכירים באסיה, שהאדם נפלט מהצבא וקשור לסמים ומייד עובר אלינו, מקרים בודדים.
פאבל סיפבק: רטרו-אקטיבית אנחנו מאבחנים אסירים שנמצאים אצלנו בעיקר בגיל הצעיר עד גיל 25.
פאבל סיפבק: מדי פעם מגיעים למידע שהוא נפלט מהצבא אבל זה כבר לפני שנים.
פאבל סיפבק: לא בסמוך לשירות הצבאי.
פאבל סיפבק: לכן המקרים האלה בהחלט בודדים.
פאבל סיפבק: רטרו-אקטיבית, קשה לומר כרגע באחוזים, אבל יש לא מעט כאלה שהיו להם לא מעט בעיות בזמן השירות הצבאי, הם נפלטו מהצבא וכנראה המשיכו להשתמש והתדרדרו להתמכרות.
פאבל סיפבק: לכן העניין של האיבחון בגישה אינדיבידואלית לגבי כל מקרה, יעזור לאבחן בשלב ראשון, כי הם זקוקים להתערבות, וההתערבות יכולה להיות שונה, וזה נושא לדיון בנפרד.
פאבל סיפבק: איך ואיזה תכניות אולי להקים, ולתת להם טיפול פרבנטיבי, לא ממש גמילה, אבל למנוע התדרדרות.
פאבל סיפבק: לדעתי יש כאן מה לעשות.
פאבל סיפבק: גם עם החיילים בצבא, לתת להם הזדמנות ליצור דינמיקה שחייל יהיה מעוניין להגיע לתכנית פרבנטיבית מיידית, שיהיה מעוניין להמשיך בשירות סדיר, שיידע שהשימוש הראשון עדיין משאיר לו פתח להמשיך בשירות סדיר, בתנאי שהוא יצטרף לתכנית טיפולית, לא נקרא לזה גמילה, אולי עדיין הוא לא מכור.
פאבל סיפבק: שיהיה במעקב יותר אינטנסיבי, ולא פעם בחצי שנה בדיקת שתן , אלא פעם בחודש, במשך חצי שנה.
פאבל סיפבק: ואם הוא יהיה בסדר, לתת לו צ'אנס.
פאבל סיפבק: אם שוב פעם הוא נתפס בשימוש סמים, אין לו מה לחפש כאן, אין מה להשאיר אותו בצבא.
פאבל סיפבק: אבל בהחלט לעשות שיטה מודולרית לכל אחד.
פאבל סיפבק: אחרת הם באים אלינו, אחרי שנה שנתיים שלוש, אחרי שהוא נפלט מהצבא ואף אחד לא טיפל בו, הוא מתדרדר.
חיים מהל: אני רוצה לחלוק עליך.
חיים מהל: זו גישה טיפולית.
חיים מהל: יש פה מסר מאוד אמביוולנטי.
חיים מהל: אם אתה עוד לא מכור, אתה משתמש, ונשאיר אותך בצבא ונטפל בך, השוליים מתחילים להתרחב.
חיים מהל: מחלחל בו מסר שאפשר להשתמש.
חיים מהל: אסור לנו להעביר מסר כזה.
איוב קרא: אז מה צריך לעשות?
חיים מהל: כל מי שמשתמש בצבא, לא צריך להיות בצבא.
חיים מהל: נקודה.
חיים מהל: זה צבא, לא גן ילדים.
נחמן ארנרייך: אני אחראי קשרי קהילה-צבא ב"רטורנו".
נחמן ארנרייך: משוחרר מהצבא כסגן אלוף במילואים, מזה שנה עובד מול הצבא.
נחמן ארנרייך: זה התחיל עם קשרים אישיים, עקב הרקורד הצבאי שלי, וזה נכנס לאיזשהו מסלול.
נחמן ארנרייך: אז יש מסלול אחד של הגיוס של החבר'ה מלש"בים, שזה כבר נכנס לרוטינה עם הנהלים, עם מינהל גיוס.
נחמן ארנרייך: זה בסדר גמור, עובד יפה מאוד עם המלצות וכו'.
נחמן ארנרייך: הנושא הנוסף שאני מטפל בו, היום הוא נושא פרטני מאוד.
נחמן ארנרייך: ברטורנו לצורך העניין, יש שלושה חיילים שנתפסו רגע לפני שנכנסו לבית סוהר.
נחמן ארנרייך: הוצאנו אותם משם, כרגע עם פרופיל 24, מה שהיה פעם פרופיל 21, עבודה עם אלוף משנה חיים פלוגר, הצבא נותן להם 24, הם באים לטיפול לא כחיילים כרגע, ועכשיו הם במסלול של החזרה לצבא של החבר'ה האלה.
נחמן ארנרייך: לכן אני חושב שלו רק בהיבט הזה, של לתת לו אפשרות לבוא ולהודות, כן צריך למצוא את הדרך ואת המסלול, כמובן עם אנשי המקצוע לאפשר לחיילים כחיילים לבוא ושהיה להם מסלול טיפולי כזה או אחר, ואפשר לעשות את זה.
איוב קרא: כמה חיילים הגיעו אליכם בשנה הזאת?
חיים מהל: יש הבדל בין מי שמבקש עזרה, יכול להיות שהמצוקה שלו היא מעבר לסמים - מתחת לסמים יש גם דברים אחרים - לבין מי שמכור, משתמש כבד, הסיכוי להצליח איתו 20%-25%, ואתה לוקח אותו, מטפל בו בחזרה בצבא, והוא יגרור איתו עוד 5, עוד 6, 8.
נחמן ארנרייך: אני לא נכנס עכשיו לפרמטר השימוש – כבד, ואני לא רוצה לפרמט את החיילים האלה, מי משתמש כבד, או פחות כבד.
נחמן ארנרייך: תהיה ועדה או אנשי מקצוע לעשות מסלול כזה.
חיים מהל: אני חולק על המסלול.
חיים מהל: אני בעד שהוא ייצא מהצבא, יקבל את הטיפולים הפסיכיאטריים כאזרח.
נחמן ארנרייך: רציתי להביא לפה איש מצ"ח לשעבר, כרגע הוא מדריך אצלנו, שטוען ואומר שעשרות חיילים נשארים בצבא, עם כל המשמעויות של זה כי הם מפחדים להודות, והצבא אחר כך משלם בריבית דריבית.
איוב קרא: למשל אם חייל הודה, מה לדעתך צריך להיות ההליך?
נחמן ארנרייך: אני חושב שצריכה להיות ועדה מסויימת שתהיה מורכבת מאנשי מקצוע, ותוכל לתת לחייל תחושה שיש סיכוי, אופציה כמו שאמר נציג שב"ס, או גמילה או אמבולטורי, איזשהו סוג של טיפול כדי שאפשר יהיה לחזור, והוא יהיה אחר כך חייל מצויין.
נחמן ארנרייך: כולנו נרוויח, מה שהיום לא קיים.
נתי בר נתן: למה זה צריך להיות במסגרת הפרוייקט?
קריאה: כי הוא לא יודה.
נחמן ארנרייך: אני גם לא מבין מה ההבדל בין חייל שהתחיל להשתמש בגלל הצבא, לבין חייל שקיבל מחלה, או נהיה נכה פיזי.
נחמן ארנרייך: מה ההבדל?
חיים מהל: גם אדם שלוקה במחלת לב או בסרטן, לא נשאר בצבא.
נחמן ארנרייך: אז משרד הביטחון מטפל בו.
נחמן ארנרייך: מישהו מטפל בו.