GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חיאם קעאדן: שתיים, העניין, האם המודעות היא גם לסמים החדשים, לשיטות שמנסים להחדיר לתוך הילדים, ולמשוך אותם ולהרוס להם את החיים?
<חיאם קעאדן: כי לדעתי, זה גם חשוב, להפנות את תשומת לבם של הקוראים והצופים, שהאנשים שעובדים במלאכה הזאת, להרוס את החברה, להרוס את הילדים בשביל להתעשר על חשבון הבריאות שלהם ואיכות החיים שלהם, אין להם דין, אין להם דיין, יכולים לעשות הכול.
<חיאם קעאדן: צריך גם לעקוב אחר כל השיטות האלה ולהפיץ אותן ולעלות עליהן.
<חיאם קעאדן: יכול להיות שזה נודע לכם- - -
תמר זנדברג: אתה מתכוון לסמי פיצוציות?
<חיאם קעאדן: משהו מוזיקה.
<חיאם קעאדן: הוא מתמכר לזה, והוא מתחיל לקנות את זה בכסף.
<חיאם קעאדן: זה קיים ומתחיל לרוץ.
<חיאם קעאדן: שמעתי את זה לפני שבוע.
<חיאם קעאדן: חשבתי שאני פרימיטיבי.
תמר זנדברג: אני פרימיטיבית יותר ממך.
תמר זנדברג: לא שמעתי על זה.
<חיאם קעאדן: צריך להגביר את המודעות לסוגי הסם החדשים, שכל הזמן האנשים האלה, שמנסים לשווק לנו ולמכור לילדים שלנו.
<חיאם קעאדן: תודה רבה.
<חיאם קעאדן: אני אעזוב, כי יש לי עוד דיון.
תמר זנדברג: עבד אזברגה, יו"ר הוועדה למלחמה בסמים ואלכוהול- - -
<עבד אזברגה: אני חבר מועצת העיר לוד, שהיא עיר מעורבת.
<עבד אזברגה: יש בה 30,000 ערבים, והבעיה שלי, עם הרשות למלחמה בסמים.
<עבד אזברגה: אין לי משהו נגד מישהו.
<עבד אזברגה: פשוט מאוד, אתם עושים עבודה מאוד חשובה, אבל לצערי הרב, רוב מה שנאמר ומה שאמר האדון בהתחלה, זה מאוד חשוב, שבעצם הכול טוב ויפה בוועדות.
<עבד אזברגה: אני יושב-ראש ועדה שמונה כמעט 50 איש מקצוע – חינוך, רווחה, משטרה, נוער, קידום, הכול.
<עבד אזברגה: אבל כשאני יוצא לרחוב, אני לא מרגיש שמישהו אומר לי: אסור להתעסק עם הסמים, אסור להתעסק עם האלכוהול.
<עבד אזברגה: זה במגזר הרוסי, זה במגזר הערבי, ויש עלייה.
<עבד אזברגה: קצין הנוער במשטרת לוד, הוא מציג לנו עלייה ניכרת בשימוש בסמים, סמים קלים.
<עבד אזברגה: זה מתחיל בחשיש ומריחואנה, והיום בלוד ורמלה ממש יש מקומות מוכרים.
<עבד אזברגה: אולי צריך קצת לחשוב על האפקטיביות של הפרסום.
<עבד אזברגה: צריך אולי שלטי חוצות.
<עבד אזברגה: כל מה שדיברת בהתחלה – אני רואה עכשיו ידיעה, כל שנייה אני מקבל פרסום.
<עבד אזברגה: כולנו הפכנו להיות עיתונאים.
<עבד אזברגה: צריך לחשוב על שלטי חוצות.
<עבד אזברגה: לשנות את הרחובות.
<עבד אזברגה: כמו אור ירוק.
<עבד אזברגה: אני לא יודע אם זה עוזר, למנוע את תאונות הדרכים.
<עבד אזברגה: המטרה שלי – אני רוצה שתבינו את הרציונל, וכך אני גם נלחם במנכ"ל עיריית לוד, שאנחנו צריכים לקחת בזה חלק, אפילו ארצית.
<עבד אזברגה: שיהיו שלטי חוצות.
<עבד אזברגה: לקחת תקופה מסוימת, שהעניין הזה יהיה הדבר החשוב על סדר-היום הציבורי, כי זה באמת הולך וגובר, ואנחנו סתם יושבים ומנהלים דיונים שעות, ושומעים את כולם ונותנים לכולם להתבטא, וזה בתכל'ס לא עושה את העבודה.
<עבד אזברגה: אני רוצה שתבינו את המסר החיוני שאני רוצה להעביר מהשטח, כי צריך באמת להילחם בתופעה, כי בעצם כל מה שאנחנו עושים, אנחנו לא נלחמים בתופעה.
תמר זנדברג: תעזור לנו להשתמש בניסיון שלך.
תמר זנדברג: אתה יושב-ראש ועדה וחבר מועצה, כלומר אתה מכיר את הציבור שלך, בעיר שהיא גם מעורבת וגם מוחלשת, לכן סמים ואלכוהול, אני מניחה שאתה מכיר – אולי בין הטובים פה בחדר.
תמר זנדברג: מה חסר, מהניסיון שלך, כדי שתהיה יותר אפקטיביות?
תמר זנדברג: אנחנו מדברים עכשיו על הפרסום ועל ההסברה.
תמר זנדברג: אני מניחה שהרבה מהעבודה שאתם צריכים היא גם עבודה סוציאלית וגם עבודה של חינוך וכו'.
<עבד אזברגה: האדון אמר שיש כל מיני גורמים שמתקשרים אתם, שיש אירועים מסוימים.
<עבד אזברגה: אבל אולי נחבר משהו לחינוך ולרווחה בחברה, שבין 18 ל-25, החתך הזה במגזר הערבי הוא בעצם חתך מופקר.
<עבד אזברגה: כל אחד יחשוב, מה עושים הערבים בין 18 ל-25 – הם משייטים.
<עבד אזברגה: מי שמסתדר, הולך למסלול נכון, מי שהולך למסלול באמצע, ומי שהולך למסלול השלילי.
<עבד אזברגה: אז מה שצריך לעשות – צריך לתגבר את התקשורת - אני לא באילו מובנים, אם זה ברשות, במשרד החינוך, משרד הרווחה.
<עבד אזברגה: הגילאים האלה, צריך לטפל – משם זה מתחיל.
<עבד אזברגה: הוא דיבר על הנרגילות.
<עבד אזברגה: אגב, משהו מוזר – ברמלה יש בית נרגילה אחת, בלוד יש 20 בתי נרגילות.
<עבד אזברגה: זה מוזר.
<עבד אזברגה: ממש רשיון עסק.
<עבד אזברגה: אגב, בנרגילות מעשנים סמים, שותים אלכוהול בפחיות כאלה.
<עבד אזברגה: מה שאני היום אומר, שצריך יותר מודעות ציבורית.
<עבד אזברגה: צריך ממש לעשות מזה עניין לאומי, להילחם בתופעה, וגם אכיפה.
<עבד אזברגה: למשל, אני רואה בלוד – יש תחנות ממכר שעובדות תחת האף של המשטרה.
<עבד אזברגה: אני לא יודע מה המטרה של העסק.
<עבד אזברגה: אני אומר שצריך יותר – קודם כל, הפרסום, שלטי חוצות – זה חשוב.
תמר זנדברג: ההחלטה להתמקד בפרסום בתחום האלכוהול.
<עבד אזברגה: ה-200,000 שקל, נראה לך- - -
תמר זנדברג: זה סכום נמוך.
תמר זנדברג: על תקציב הרשות וגם תקציב הפרסום עשינו פה הרבה – זה לא הנושא כרגע.
תמר זנדברג: ראינו – אותם 200,000 זה 15% מתקציב הפרסום השנתי של הרשות.
תמר זנדברג: שני שנייה שמה את זה בצד.
תמר זנדברג: נניח, מתוך התקציב הזה, הוצגה פה החלטה, להתמקד רק בתחום האלכוהול משיקולי תקציב וכו', אבל סתם נניח, לדעתכם, נושא הנרגילות הוא יותר חשוב לזמנים אלה?
תמר זנדברג: או גם וגם?
תמר זנדברג: או זו החלטה נכונה להתמקד באלכוהול?
<עבד אזברגה: זה קצת מסורבל, כי יש לך נרגילות.
<עבד אזברגה: יש מקומות שמוכרים סמים קלים.
<עבד אזברגה: יש הרבה מקומות אפלים, בערים המעורבות במיוחד, שהמקומות האלה באמת צריכים להיות מוארים.
<עבד אזברגה: צריך לתגבר את השיטור הקהילתי, המתנדבים.
<עבד אזברגה: אני לא בקטע הזה, אבל יש צורך.
<עבד אזברגה: הנוכחות.
<עבד אזברגה: כי כל המקומות – בתי הספר, מוסדות החינוך, שהם אפלים בלילה, הופכים להיות ממש יעד לציבור הזה שמשתמש בסמים.
תמר זנדברג: בבקשה, רק לנושא הזה של האלכוהול.
<בכר עוואדה: אני חושב שהחלוקה הזאת לא נכונה, לצערי.
<בכר עוואדה: אני חושב שמי שמעשן נרגילה, בדרך כלל גם משתמש באלכוהול וגם עושה סמים.
<בכר עוואדה: זה מה שאמרת.
<בכר עוואדה: זה בדרך כלל.
<בכר עוואדה: להתחיל לעשות מאבק לכל דבר ספציפי?
<בכר עוואדה: בחייאת.
תמר זנדברג: לא, השאלה – וזה כבר עלה בדיון הקודם שעשינו על העישון, וגם נושא בתי הנרגילות עלה שם באופן מאוד משמעותי – יכול להיות לשנה הבאה – סתם אני אומרת; או לפעם הבאה – הנושא של התרבות שנוצרת סביב בתי הנרגילות, שזה עישון ושתייה, כאילו הכול יחד, יכול להיות שאם תעשו איזו עבודת מחקר שיווקית קטנה, דרך קבוצת מיקוד או משהו כזה, ותבינו את התחום הזה – גם אני נחשפתי אליו בדיון הקודם שעשינו – גם אתם הייתם, אז תוכלו בתקציב יותר קטן לתקוף בצורה יותר אפקטיבית משהו יותר רחב, כי הוא יהיה ממוקד לנושא בתי הנרגילות.
<אלי טנא: אני מסכים ב-100%.
<אלי טנא: אני גם חושב – עשו הבחנה בין העובדה שאתם יודעים לפחות טוב כמונו, מה צריך, ולהתייעץ אתכם זה חשוב, לבין שלפעמים, אחרי שאנחנו מגיעים למסקנה, הפלטפורמה והדרך לעשות, זה קצת אחרת ממה שאתם חושבים.
תמר זנדברג: אנחנו עוד לא שם.
<אלי טנא: אנחנו ממש בעד.
תמר זנדברג: ד"ר מוחמד ח'טיב, אגודת הגליל, הפורום האזרחי, מכללת צפת.
תמר זנדברג: איש אשכולות.
<מוחמד ח'טיב: קודם כל, תודה על הדיון.
<מוחמד ח'טיב: תיקון קטן לסטטיסטיקה שנתת – המוסלמים הם לא 90% אלא 80%, אלא אם כן אתה מדבר על בני הנוער המוסלמי.
<מוחמד ח'טיב: שני דברים: אחד, בנושא המקצועי – ג'לאל, המסר פה הוא מסר שלילי.
<מוחמד ח'טיב: מהניסיון שלי בנושא של בריאות המתבגרים, כל הנושאים של בריאות לא מדבר אליהם; מה שמדבר אליהם זה יותר קשור בלקיחת סיכונים, שזה האופי שלהם.
<מוחמד ח'טיב: זה אחד המאפיינים של בני הנוער האלה.
<מוחמד ח'טיב: לא רק שזה חלק מההתפתחות שלהם; זה צורך אצלם, לקחת סיכונים, וחלק מזה, זה מה שקורה עם האלכוהול ועם הנרגילה ועם הסמים ועם ההתנהגויות הנוספות.
<מוחמד ח'טיב: לדבר אליהם בשפה הזאת, זה לא משיג את המטרה.
<מוחמד ח'טיב: צריך לחפש מסר חיובי.
<מוחמד ח'טיב: למה לתת את התמונה הקשה?
<מוחמד ח'טיב: אפשר גם להציג משהו חינוכי.
<מוחמד ח'טיב: אנחנו כן רוצים שהם ייקחו סיכונים, כי זה חלק מההתפתחות שלהם, אבל לקחת סיכונים מחושבים, מבוקרים, חיוביים.
<מוחמד ח'טיב: מה שאני רוצה לומר, אולי צריך קצת יותר למידה לעומק, לנסח מסרים יותר חיוביים שיגיעו לבני הנוער האלה.
<מוחמד ח'טיב: לגבי הדיונים – נכון, אתם המומחים.
<מוחמד ח'טיב: אני מציע לכם גם לערוך דיונים עם אנשי מקצוע בכלל בחברה הערבית.
<מוחמד ח'טיב: לא מזמן הקמנו את ועדת המעקב לענייני בריאות באוכלוסייה הערבית, שזה רק אנשי מקצוע.
<מוחמד ח'טיב: זה 30, 40 אנשי מקצוע ממש מהמובילים בארץ.
<מוחמד ח'טיב: אני מזמין אתכם לבוא לדיון.
<מוחמד ח'טיב: אתם יכולים להשתמש בזה.
<מוחמד ח'טיב: זה יכול להיות משהו שמאוד יעזור לעשייה שלכם.
<מוחמד ח'טיב: הדבר האחרון – אני חושב שגם בתקציב הזה צריך לייעד תקציב נפרד לנושא של הערכה של מה שעושים.
<איתן גורני: חבל שלא הבאתי את המדען הראשי, כי עושים.
תמר זנדברג: אנחנו נעשה דיון המשך.
תמר זנדברג: הנקודה של האפקטיביות וההערכה היא נקודה חשובה.
<מוחמד ח'טיב: רק אסיים בנקודה אחת – אין שום ספק שכל פעולה היא מבורכת.
<מוחמד ח'טיב: רק צריך ללמוד מהניסיון.
תמר זנדברג: אלעוברה חסן, בבקשה, מרהט.
<אלעוברה חסן: אזרח.
תמר זנדברג: אזרחים ברוכים הבאים אצלנו בוועדה.
<אלעוברה חסן: אני חושב, קודם כל, שהתקציב הוא בכלל לא נכון, לא צודק, לא שוויוני, כי האוכלוסייה הערבית נמצאת היום 21%, וגם הבעיות, הסמים והאלכוהול זה הרבה יותר מאשר 21% בתוך האוכלוסייה הערבית, אם ניקח את האוכלוסייה הערבית לכל אזרחי מדינת ישראל.
<אלעוברה חסן: רואים שזו אפליה שהיא מאוד קשה, גם בתקציב הזה.
<אלעוברה חסן: לכן אני חושב שצריך להעלות את התקציב, כדי להילחם.
<אלעוברה חסן: ניקח דוגמה.
<אלעוברה חסן: אני הייתי פעם בלוד בבית אבלים, וראיתי לצערי הרב, את המשטרה עומדת ומסתכלת, והיתה תחנה של סמים.
<אלעוברה חסן: אתה רואה את האדם בא עם מוניות, שם את היד בפנים עם חלון קטן, והמשטרה מסתכלת.
<אלעוברה חסן: המשטרה גם מתעלמת מהמגזר הערבי.
<אלעוברה חסן: הם, כנראה, משתפים פעולה עם האנשים שמוכרים את הסמים.
<אלעוברה חסן: לא משנה להם מה קורה במגזר הערבי.
<אלעוברה חסן: לא מעניין אותם.
<אלעוברה חסן: זה אחד.
<אלעוברה חסן: שתיים, ניקח את הנרגילות.
<אלעוברה חסן: אני רואה את הידידים שלי השוטרים מחייכים, אבל זו עובדה קיימת במדינת ישראל.
<אלעוברה חסן: הנרגילות היום במגזר הערבי – אתה רואה ברחוב שש, שבע נרגילות, וכולם שמים לילדים שם סמים בתוך הנרגילה.
<אלעוברה חסן: הביאו לנו את זה ממצרים, והנרגילה הזו היא בכלל הרסה לנו את הנוער.
<אלעוברה חסן: אתה רואה היום גם בתוך בתי הספר, יש מין סם שמוכרים אותו לילדים – בסוכריות, בדברים כאלה.
<אלעוברה חסן: לצערי, כמה שפנינו ופונים ומדברים, זה לא עוזר כלום.
<אלעוברה חסן: גם הדברים האלה הביאו לאלימות.
<אלעוברה חסן: אם אתה רואה את המגזר הערבי – האלימות גדלה בכל כך הרבה אחוזים, רצח, הריגה, יריות במגזר הערבי.
<אלעוברה חסן: אתה רואה כל יום שני – אשה נרצחה, ילד נרצח, זקן נרצח, כתוצאה גם מהתעלמות.
<אלעוברה חסן: אני הייתי מבקש, גם לדון בנושא הזה של הסמים והאלכוהול, וגם התערבות של המשטרה.
<אלעוברה חסן: זה תפקידה של המשטרה במדינת ישראל, לשמור על האזרחים, להגן על האזרחים, לדעת איך להוציא את העוול הזה, את כל הסמים האלה ואת כל הנשק והטרור שנמצא בתוך הערים העריות.
<אלעוברה חסן: כולם מתעלמים.
<אלעוברה חסן: שלחתי מכתב לשר לביטחון הפנים דאז, ולצערי מה הוא כתב בתשובתו – מה אתה רוצה שנעשה?
<אלעוברה חסן: זו המנטליות של הערבים – בחתונות יורים.
<אלעוברה חסן: זו לא תשובה של שר.
תמר זנדברג: מאהב אגבאריה, מועצה מקומית מעלה עירון.
<מאהב אגבאריה: אני עוזר ראש מועצה ויועץ.
<מאהב אגבאריה: השתתפתי בהרבה ועדות היום.
<מאהב אגבאריה: אני הופתעתי שיש ועדה, אבל אני כאיש ציבור, בתוך מועצה, שמעתי פעם על הרשות למלחמה בסמים, אבל מעולם לא הייתם במועצה שלנו.
<מאהב אגבאריה: זה צריך להעלות סימן שאלה, למה לא נכנסים לרשויות ולעיריות, לתפקידים.
<מאהב אגבאריה: דבר שני, אנחנו מדברים על השפה הערבית ועל הפרסומת, על הסמים ועל המשקאות, אבל אנחנו כחברה ערבית נתקלים גם בערוץ 10, 22, בערוץ 5, 6, 7.
<מאהב אגבאריה: תוך כדי ספורט מביאים פרסומת ל-XL ולבלו ולהייניקן וכל מיני.
<מאהב אגבאריה: 80% זה צעירים, והם מסתכלים בתום על משחק של כדורגל, ורואים הייניקן באמצע.
<מאהב אגבאריה: אני שואל את הבן שלי, מוסלמי-- -
תמר זנדברג: בערבית?
<מאהב אגבאריה: בעברית.
<מאהב אגבאריה: זה גם יותר מושך בעברית, ואם הם מביאים את בר רפאלי, עוד יותר חמור המצב.
<מאהב אגבאריה: ..
<מאהב אגבאריה: לנושא המשטרה, אני אוהב את המשטרה, אבל הם לא עושים מספיק.
<מאהב אגבאריה: אנחנו מצדיעים להם.
<מאהב אגבאריה: כתובות, איפה סוחרי סמים – מעניין אותם, אבל אין להם כוח.
<מאהב אגבאריה: אין להם הכלים.
<מאהב אגבאריה: דבר שני, אני חושב שהרשות צריכים להתחבר עם אנשי החוק במדינת ישראל, חוץ מהמשטרה – רשות המסים.
<מאהב אגבאריה: המוקדים יודעים.
<מאהב אגבאריה: צריכים לעשות לסוחרים הגדולים אמבושים כל הזמן, ולחסל אותם גם כלכלית.
תמר זנדברג: נשארו לנו עשר דקות לדיון הזה.
תמר זנדברג: נשמע את משרדי החינוך, הרווחה והמשטרה, ואז נסכם יחד אתכם.
תמר זנדברג: אני כבר אומרת שעלו פה הרבה נושאים שקשורים לסמים באופן כללי בחברה הערבית, ונעשה על זה דיון.
תמר זנדברג: כבר עשינו דיון אחד על עישון; נעשה דיון המשך נוסף.
תמר זנדברג: כאן הוא הוגדר דיון בנושא ההסברה והקמפיינים, לכן נתמקד בזה, אבל מן הסתם זה גולש גם לדברים אחרים.
תמר זנדברג: בבקשה, התייחסות ספציפית לחברה הערבית ולנושא ההסברה וכו'; לא כל שאר הנושאים – נעשה על זה דיון נפרד.
<אהרון שבי: באופן כללי, ובאופן קצר, משרד הרווחה לא עסק עד עכשיו בהסברה בכלל בהקשר של סוגיית האלכוהול והסמים; גם לא במגזר הערבי, אבל יש כמה מיקודים בכל זאת של ביצוע שנוגע לחלק הזה.
<אהרון שבי: המערכת, מבחינתנו לפחות, של השירות לטיפול בהתמכרויות, מפעילה יחידות נוער, יחידות איתור, יחידות למבוגרים, סמים ואלכוהול, ומערכת חוץ ביתית, ייעודית גם.
<אהרון שבי: בתוך המערכת הזאת, שהיא מערכת טיפולית, יש החלק של מה שקרוי הסברה, גם ברמה של המטופלים עצמם וגם ברמה של משפחה, וזה נעשה סביב סדנאות וסביב פעולות אחרות, אבל חשוב לציין שזו מסגרת מאוד מסוימת שמכילה את ההסברה לגבי אוכלוסייה שכבר נמצאת במערכת.
<אהרון שבי: ברמת העיקרון, ניתן לומר שהפעלת פרסום כוללת מאוד נדרשת.
<אהרון שבי: אנחנו יכולים לכוון לפחות לשלושה גורמים עיקריים שצריכים לעשות את זה, אלא אם יוחלט שגם המערכת של הרווחה צריכה להיכנס פנימה, וזה כמובן הרשות שצוינה כאן; הרשויות המקומיות הוזכרו פה.
<אהרון שבי: בהחלט יש להם מקום מרכזי להיכנס גם הם לתוך התהליך הזה, ומשרד החינוך – החלק של בני הנוער.
<אהרון שבי: אם מוסכם שהפרסום הזה צריך להיות יותר מקיף ויותר אפקטיבי, יש לציין שרווח אחד יהיה ממנו, והוא בעצם הפניה של אוכלוסיות רבות יותר למערכת הרווחה בהקשר הזה.
<אהרון שבי: אנחנו רואים את זה ככלי שיכול לכוון אוכלוסיות בהקשר הזה, אז כמה שבעיקרו של דבר ייעשה מאמץ להרחיב את העשייה, אני חושב שהרווח של המערכות האחרות – וכמובן של האוכלוסייה עצמה – תהיה יותר משמעותית.
<קרן רוט איטח: גם לנו אין הסברה ספציפית בכלל ולא למגזר הערבי, אבל אני אתייחס למה שאמר פה החבר לגבי הנושא שכיוונתם אליו בהסברה, החיבור של האלכוהול לאלימות.
<קרן רוט איטח: בעיניי, זה קצת סטיגמטי ויכול לעורר התנגדות.
<קרן רוט איטח: הקמפיין בשפה העברית של יותר אלכוהול – פחות אתה, בעיניי הוא מצוין, וחבל שלא בחרתם אותו סלוגן גם לחברה הערבית, כי הוא בעצם מדבר על המשמעות של הזהות, של המשמעות, ובעיניי זה כיוון שהוא הרבה יותר מתאים כמסר שיעבור לבני הנוער, כי זה המסר שאנחנו מכוונים אליו והעשייה החינוכית שלנו.
<קרן רוט איטח: מה שאנחנו עושים בעניין הדבר הזה, אנחנו כן מפתחים חומרי עבודה מותאמים לחברה הערבית – גם בנושא עישון, גם בנושא האלכוהול וגם בנושא סמים.
<קרן רוט איטח: אנחנו לא מתרגמים אלא עושים התאמות- - -
תמר זנדברג: למשל, אגודת הגליל, שהוצג כאן, והוצג כאן גם בדיון הקודם מטעם אגודת הגליל, שעושים פעילות עם בתי ספר – יש פה סנכרון?
תמר זנדברג: כי יש פה גורם- - -
<קרן רוט איטח: יש לנו בתוך בתי הספר את המובילים הבית ספריים.
<קרן רוט איטח: אני מניחה שכל גורם שנכנס לתוך בית הספר, נכנס על בסיס הזמנה מסוימת ולא סתם כך.
<קרן רוט איטח: נכנס על בסיס הזמנה ועל בסיס תוכנית כוללת שנעשית.
<קרן רוט איטח: אצור קשר אתו, ואבדוק איך אנחנו עושות חיבורים בהחלט בשמחה.
תמר זנדברג: כי הוצג כאן בוועדה בעבר גם מטעם איגוד הגליל וגם מטעמכם הרבה פעילות שנעשית בבתי ספר בישובים ערביים.
תמר זנדברג: זה נראה לי רק מתאים.
<קרן רוט איטח: יש לנו מדריכים בחברה הערבית.
תמר זנדברג: הכול בסדר, אבל יש פה מכפיל כוח.
<איתן גורני: העבודה בבתי ספר, במועצות וכל אלה – זה לא- - -
תמר זנדברג: אתה לא צריך לקפוץ.
<יוני מזרחי: שמי יוני מזרחי.
<יוני מזרחי: אני דובר המינהלת לשיפור חיי החברה הערבית בישראל, מינהלת שהוקמה לפני כשנה.
<יוני מזרחי: חבל שהאזרח שדיבר פה מרהט, זרק פצצה ויצא.
תמר זנדברג: איפה המינהלת הזאת נמצאת?
<יוני מזרחי: מה שהיה בית הספר הארצי בשפרעם.
תמר זנדברג: לא פיזית אלא מבחינה ארגונית.
<יוני מזרחי: פריסה כלל ארצית.
תמר זנדברג: אבל זה מינהלת עצמאית בתוך המשטרה, כפופה ל- - -
<יוני מזרחי: מינהלת עצמאית.
<יוני מזרחי: אנחנו כרגע בשלב של בניית האמון בין האוכלוסייה הערבית למשטרה.
<יוני מזרחי: ביעדים שלנו אנחנו צריכים לגייס שוטרים מוסלמים בחמש השנים הקרובות, ולהקים 12 תחנות משטרה בישובים ערביים בחמש השנים הקרובות.
<יוני מזרחי: אבל תוך כדי זה אנחנו גם עושים שותפויות עם האוכלוסייה הערבית.
<יוני מזרחי: אנחנו עושים ערבי חשיפה, וכרגע בנושא הסמים אני רוצה לומר באופן כללי – אין לי נתון על לוד או דברים כאלה.
<יוני מזרחי: העבודה המבצעית של המשטרה בנושא הסמים נעשית ביום-יום.
<יוני מזרחי: המשטרה לא סוגרת עין בנושא הזה, והיא מטפלת בנושא הזה 365 יום בשנה.
<יוני מזרחי: הטיפול במשתמש הסמים ובסוחר הסמים, כפי שהציגו אותו פה בלוד, בכספומט או משהו כזה, זה דבר שונה.
<יוני מזרחי: יכול להיות כתוצאה מהמורכבות של הנושא, של האזרח שצופה מהצד, נראה שמתעלמים אבל הפעילות הזאת היא גלויה וסמויה, כי בסוף, אם נבוא ובאותו רגע ניקח את אותו סוחר שראו אותו, אחרי דקה התחנה ממשיכה לעבוד, והיעד הוא לחסל מהשורש.
תמר זנדברג: זה לא נושא הדיון.
תמר זנדברג: זה דיון נפרד ושלם ומוכר וידוע.
תמר זנדברג: רק תן לי לכוון אותך במשפט האחרון שתגיד – דווקא מתוך המינהלת שלך, שזו פעם ראשונה שאני שומעת עליה, ואני אשמח גם לשמוע – היו פה היום, סתם לדוגמה, שני דיונים בוועדות אחרות, גם עם המפכ"ל וגם בנושא אום אל-חיראן על המון-המון אתגרים, נקרא לזה, בשפה הכי ניטרלית שאפשר, ביחסים בין החברה הערבית לבין המשטרה, אבל דווקא התפקיד שלכם בהקשר שלנו, שהוא תפקיד גם הסברתי וגם חינוכי וגם הוא מהדהד מנושא הסמים, שבסוף עבורכם הוא נושא עברייני, אבל הוא גם נושא חברתי, עבור האוכלוסייה, דווקא פה יש הרבה פוטנציאל לעבודה.
תמר זנדברג: יש לך פה גורמים, גם אזרחיים, כמו אגודות- - -
<יוני מזרחי: אז אסיים במשפט אחד, ואם תרשי לחברתי, זה יהיה מצוין.
<יוני מזרחי: מה שחשוב לי ברמת הידיעה, שהפורום יידע שהנושא הזה מוכר, הנושא הזה ידוע ומטופל.
<יוני מזרחי: אף אחד לא מטפל, וחמור לומר שהמשטרה מתעלמת מהטיפול.
תמר זנדברג: אז בואי ספרי לנו קצת מה אתם עושים בהקשר הזה.
<מיכל מישורי לב טוב: אני קצינת מניעה והסברה של מחוז צפון, מכשירה קצינים לכל מחוז בארץ.
<מיכל מישורי לב טוב: מערך ההסברה שלנו עובד כבר מספר שנים, אבל בשלוש השנים האחרונות תפס תאוצה, בגלל החשיבות שאנחנו נותנים, של לא רק לטפל בהיבט של אכיפה אלא גם בהיבט של הסברה.
<מיכל מישורי לב טוב: עושים שיתופי פעולה עם הרשות למלחמה בסמים, משרד החינוך, נכנסים לכל המגזרים וגם למגזר הערבי.
<מיכל מישורי לב טוב: מנגישים הסברה וכל ההתנהגויות הסיכוניות לרבות סמים ואלכוהול, בשפה הערבית.
תמר זנדברג: לציבור, לאוכלוסייה?
<מיכל מישורי לב טוב: לבני הנוער, ולצוות שעובד אתם – הורים, מורים, צוותי חינוך.
תמר זנדברג: איך אתם עושים את זה?
<מיכל מישורי לב טוב: נכנסים יום-יום שעה-שעה לבתי הספר.
<מיכל מישורי לב טוב: עובדים ביחד.
<מיכל מישורי לב טוב: הרצאות, ימי עיון, תוכניות ארוכות טווח.
<מיכל מישורי לב טוב: אנחנו מנגישים השנה מצגות בשפה הערבית, מניעה בשפה הערבית, כל הזמן.
תמר זנדברג: העצה היחידה שיש לי לתת לכם, ואומר את זה גם בסיום – מה שעולה לי מכאן זה שיש איזשהו פער או נתק בין כל גורמי המדינה, שזה משטרה, משרד החינוך ואולי גם רשות, קצת לבין גורמים שבאים מהשטח, ובמיוחד בחברה הערבית, שזו חברה שיש לה רגישות מיוחדת, בגלל אפליה ובגלל גזענות ובגלל דברים כאלה של איזשהו חוסר אמון, אז על אחת כמה וכמה שהדברים נעשים לא בשיתוף, באופן טבעי ייווצר נתק.
תמר זנדברג: לכן העצה היחידה שיש לי כרגע – אני כרגע מנתקת את נושא הקמפיינים – תחום ההסברה והחינוך, יש שיתוף פעולה, משרד החינוך ומשטרה.
תמר זנדברג: תכניסו פנימה גם את הגורמים האזרחיים והחוץ פרלמנטריים שעובדים עם האוכלוסייה, כולל אגב רשויות מקומיות- - -
<מיכל מישורי לב טוב: כל מי שמכפיל כוח שלנו בכוח המניעה- - -
תמר זנדברג: את ממחוז צפון, אגודת הגליל היא אגודה שאנחנו נתקלנו בה כמה פעמים.
תמר זנדברג: צרו קשר, מה שנקרא, רשויות מקומיות וכו'.
תמר זנדברג: זה רק לשפר את העבודה של כןלם.
תמר זנדברג: משרד הבריאות, ונסכם.
<עפרה אוסטין שיפריס: שמי עפרה אוסטין, אני רכזת במחלקת לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות.
<עפרה אוסטין שיפריס: למשרד יש הנחת עבודה בסיסית של הנגשה- - - לשונית.
<עפרה אוסטין שיפריס: זה משהו שהוא אחיד בכל המחלקות, בכל התחומים.
<עפרה אוסטין שיפריס: לכן אם תפתחו את אתר משרד הבריאות, תמצאו שם חומרים בכל תחום שהוא, וכמובן גם בתחום המחלקה לטיפול בהתמכרויות.
<עפרה אוסטין שיפריס: יש שם בתי הסברה מתורגמים לערבית וגם לשפות אחרות, לצורך העניין.
<עפרה אוסטין שיפריס: בנוסף, יש אותו מוקד תרגום טלפוני, שדיברנו עליו בישיבה בנושא יוצאי אתיופיה, שמאפשר לבתי חולים ממשלתיים ומרפאות, כולל מרפאות של כוחות החולים, לצלצל בזמן אמת, כשלקוח מגיע, ולבקש סיוע בתרגום לשפה – לצורך העניין הערבית – כדי להקל על השירות.
<עפרה אוסטין שיפריס: למרות שאין לנו תקציב ייעודי לנושא של הסברה - לא להתמכרויות, לא לשפה הערבית, אנחנו מעלים – אני מאמינה שעד סוף החודש – קמפיין בנושא שימוש בסמי פיצוציות, שיהיה מתורגם גם לערבית.
תמר זנדברג: אתם מעלים כמשרד?
<עפרה אוסטין שיפריס: כן.
תמר זנדברג: דרך הדוברות של המשרד?
<עפרה אוסטין שיפריס: ואני מזמינה את כולכם להיכנס.
<עפרה אוסטין שיפריס: בנוסף, פנינו לרשות, ואנחנו באמת מקווים שזה יצליח כדי שגם ספקים שלנו, שזה אשפוזיות לגמילה מסמים, מרפאות לטיפול תרופתי ממושך- - - ותחליפים אחרים, גם הם ייהנו מהשירות הזה של מוקד תרגום טלפוני, ונוכל להנגיש את השירותים אף יותר.
תמר זנדברג: תודה לכולם על ההשתתפות ועל התרומה.
תמר זנדברג: אני שמחה לומר שיש פה בוועדה מסורת, שכל פעם יש יום מיוחד, אנחנו נענים לבקשה, ואז מתחילים להיאסף דברים, ואז הוועדה הופכת למין מקום מפגש לכל הגורמים שעוסקים בדבר, וגם יוצאים ממנה, בתקווה, דברים קונקרטיים.
תמר זנדברג: אני רוצה לסכם בכמה דברים שלי נראים המרכזיים לגבי קמפיינים והסברה.
תמר זנדברג: זה מופנה לרשות, אבל גם, למשל – בדקה האחרונה של הדיון גיליתי שגם משרד הבריאות עורך קמפיין משלם עצמו, שזה כמובן דבר מצוין, רק הנקודה היא לאגם את כל המשאבים ולמנף אותם כדי שנוכל להוציא יותר ממה שקיים.
תמר זנדברג: הדבר הראשון – ושוב, זה גם לרשות וגם למשרד – נושא שעלה פה הוא הנושא של מינוף, היעזרות בחברה האזרחית הערבית, שהיא קיימת, והיא חזקה ובעצם מהווה איזשהו לצערי, אחרי הרבה שנים של הדרה ואפליה, החברה האזרחית הערבית הוציאה מתוכה הרבה כוחות טובים וחשובים, שמכירים את החברה ופועלים בתורה, והם קונסטרוקטיביים, ומוציאים מתוכה גם אנשי מקצוע, שרתומים לכל הנושא, ויש להם מטרה של תיקון החברה שהם חלק ממנה.
תמר זנדברג: זה משאב אדיר, שרשויות המדינה – מהמשטרה, שאולי אפילו נמצאת במצב הכי בעייתי מול האוכלוסייה, ועד הרשות, יכולים להיעזר בה.
תמר זנדברג: אני מציעה לכם כרשות להקים איזו ועדה מייעצת שתורכב מדמויות מפתח בחברה הערבית – ממנהיגים קהילתיים ואזרחיים ומקומיים ועד אנשי מקצוע בתחומי השפה, בתחומי הבריאות.
תמר זנדברג: צוינה כאן ועדת המעקב לענייני בריאות.
תמר זנדברג: לאתר מתוכם אנשים שמומחים גם בתחומים החברתיים, עובדים סוציאליים וכו', וגם מתחום ההתמכרות, שיוכלו להיות מסננת, להעביר דרכם – אמר לי עכשיו הדובר שלי, שמה שהיה פה זה היה כמו בפרסומת של יטבתה, שכאילו מתכנסים כולם, וכל אחד נותן רעיון חדש לפרסום.
תמר זנדברג: לפעמים חוכמת ההמון זה לא כדי להחליף את אנשי המקצוע בתחום הפרסום; זה כדי להביא את עצמם וגם את המקצוע שלהם, ולקיים איזשהו הדהוד חוזר בין אנשי המקצוע בתחום הפרסום לבין האנשים שבסוף מייצגים את קהל היעד.
תמר זנדברג: אני, למשל, לא דוברת ערבית, אבל יש אנשים, ואפשר להיעזר בהם, וזה רעיון מאוד חשוב.
תמר זנדברג: עוד שני דברים שאני רוצה לציין – אחד, כבר אמרת שאתם נותנים מענה, וגם אני מציעה לעשות את זה בשיתוף, זה הנושא של סמי פיצוציות.
תמר זנדברג: בדיונים הקודמים שלנו וגם בסיור – לפחות אחד שערכנו באזור הצפון, ראינו שנושא סמי הפיצוציות מהווה אתגר ובעיה קשה גם בחברה הערבית.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים שזו בעיה גם בחברה היהודית.
תמר זנדברג: אז באמת – אני לא יודעת, ההתמקדות באלכוהול – יכול להיות שהיא נכונה, ויכול להיות שהיא נכונה להשנה, אבל בהסתכלות קדימה גם סמי הפיצוציות זה תחום ששווה לתת עליו את הדעת, וגם – ואולי בעיקר – התחום שעולה פה באופן מאוד חזק כבר פעם שנייה, זה נושא הנרגילות, בתי הנרגילות ו-HUB שמתפתח סביבן, ששמענו כאן שהוא גם מקור לעישון, גם לעישון סיגריות, גם לעישון סמים וגם לשתיית אלכוהול, ואולי גם לתרבות של עבריינות או אפילו תרבות שוליים, נקרא לזה, עוד לפני שהיא עבריינית.
תמר זנדברג: תרבות שהיא לא קונסטרוקטיבית, שהיא לא עבודה ותפקוד וכו'.
תמר זנדברג: אני חושבת שזה דבר ששווה לתת עליו את הדעת, כל משרדי הממשלה, מרווחה ועד הקמפיין הבא שעושים.
תמר זנדברג: והדבר האחרון, שהוא הדבר שהתחלנו בו – אני רוצה לקרוא לכם בשנה הבאה להעלות את הנתח של התקציב לחברה הערבית או בשפה הערבית לפחות לנתח של החברה הערבית מהאוכלוסייה, שזה 20% עד 21%.
תמר זנדברג: יכול להיות ששווה אפילו יותר, אם יש יותר צורך, כי אם זאת חברה שהיא בהקצאת משאבים צודקת, היא לא רק שוויונית אלא היא גם לפי הצורך, אבל לפחות, וזה הסף המינימלי, זה החלק באוכלוסייה.
תמר זנדברג: אני חושבת שזה רק צודק ורק יהיה נכון, אלא אם – וזה אני שמה בסוגריים – דיווחתם שיש השפעה מהפרסום בעברית גם על החברה הערבית.
תמר זנדברג: נשמח בדיון הבא לראות נתונים על זה.
תמר זנדברג: מאוד יכול להיות שזה נכון.
תמר זנדברג: נאמר כאן שאולי בעברית זה אפילו יותר, כי זה יותר מושך – מישהו פה הזכיר כדורגל, אז בהחלט אני יכולה להבין את זה, אבל זה חייב להיות מגובה במידע ונתונים, כי בלי זה לא נדע הרבה.
תמר זנדברג: נערוך דיון המשך במושב הבא, במושב בחורף, נאמר באמצע מושב החורף, וגם נרצה לקבל עדכון על כל מה שדיברנו, וגם, אם אפשר- - -
קריאה: אם נהיה.
תמר זנדברג: איפה שזה לא יהיה, איפה שלא נהיה.
תמר זנדברג: אנחנו רוצים לחשוב שיש פה זיכרון ארגוני שממשיך עם כולם.
תמר זנדברג: לא יודעת מי יהיה ואיפה ומה וכו', אבל שאנחנו נשים את הדברים, כי יש פה פרוטוקול, ושנוכל להמשיך לעקוב.
תמר זנדברג: לא יודעת מי יהיה בוועדה, מי יהיה בכנסת, מי יהיה ברשות, אבל המשרדים יהיו.
תמר זנדברג: הסמים יהיו, האזרחים יהיו, ולכן חשוב שתהיה המשכיות לעבודה.
תמר זנדברג: בוקר טוב לכולן ולכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הסמים והאלכוהול של הכנסת.
תמר זנדברג: נמצא איתנו חבר הכנסת מיקי רוזנטל וחבר הכנסת לשעבר מוסי רז, תודה שהצטרפתם ותכף תדברו.
תמר זנדברג: בשנה וחצי האחרונות בוועדה הזאת נגענו – גם כתוצאה מדברים שהגיעו לפתחנו ואני חייבת לומר שגם כתוצאה מכמה תחקירים עיתונאיים.
תמר זנדברג: נמצא איתנו גם חיים ריבלין מערוץ 2 – תודה על התחקיר החשוב שלכם.
תמר זנדברג: גם דה-מרקר ליוו אחר כך את הנושא וכן עוד עיתונים.