GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חיים גבע הספיל: צריך לדבר עם אותם מקומות ציבוריים שיכולים להיות מושפעים ולהבין מה מבחינתם, איך הם רואים את זה.
<חיים גבע הספיל: זה תהליך שמחויב מבחינת החקיקה, עוד לפני שמפרסמים טיוטה לציבור.
<חיים גבע הספיל: נסיים את התהליך הזה ונפרסם טיוטה לציבור גם להערות הציבור, ואחרי זה נוכל להמשיך.
<חיים גבע הספיל: אלה תנאים שלפני שמגישים את הצו לוועדה צריך לעבור אותם, להבין מה המשמעות הרגולטורית של המהלכים שאנחנו רוצים לעשות וגם לקבל את תגובות הציבור.
<חיים גבע הספיל: זה תהליך ונמשיך הלאה.
<אלעד שפר: מה בקשר לייעול האכיפה?
<חיים גבע הספיל: לגבי סיגריות אלקטרוניות – נכון לעכשיו, השר כבר הצהיר שבכוונתנו להחיל על הסיגריות האלקטרוניות את אותן מגבלות שיש על סיגריות רגילות מבחינת עישון במקומות ציבוריים ומבחינת ההגבלות על פרסום ושיווק.
<חיים גבע הספיל: זה נמצא כרגע עם אותן - - -
תמר זנדברג: אותו הצוות שהכריז עליו המנכ"ל, התכנס?
תמר זנדברג: יש מועדים?
<חיים גבע הספיל: אני לא מכיר בדיוק את הפרטים, אני חושב שעד עכשיו היתה פגישה אחת של אותה ועדה.
תמר זנדברג: אתה לא חבר בצוות הזה?
<חיים גבע הספיל: זה צוות של מנכ"ל המשרד.
<חיים גבע הספיל: אני לא מכיר בדיוק את הפרטים, אבל זו ועדת השלושה.
תמר זנדברג: מי השלושה?
<חיים גבע הספיל: מנכ"ל משרד הבריאות ועוד שניים שאני לא זוכר את שמם.
תמר זנדברג: מתוך המשרד?
<חיים גבע הספיל: לא, הם חיצוניים למשרד.
<שבי גטניו: לא לוביסטים של האוזר - - -
<קריאה: זה כבר כמה חודשים, זה מאוד פשוט.
<חיים גבע הספיל: לפני חצי שנה המנכ"ל הכריז על הקמת הוועדה הזאת כדי לבחון את כל הנושא של הקשר של המשרד עם כל מיני גורמים עסקיים.
<חיים גבע הספיל: זה קשור גם למזון, אבל זה קשור כמובן גם לעישון.
<חיים גבע הספיל: מן הסתם נציג בפני הוועדה הזאת את כל המשמעויות של העישון ומה ההנחיות של האמנה או ההמלצות הבין-לאומיות.
<חיים גבע הספיל: מן הסתם יש הבדל בין שוק הטבק לבין מזון או גורמים אחרים בתעשייה – תמרוקים וכד'- - -
<ד"ר חגי לוין: אבל בינתיים נפגשים, בינתיים אין שום כללים.
<ד"ר חגי לוין: איש הישר בעיניו יעשה.
<ד"ר חגי לוין: אין דין ואין דיין.
<חיים גבע הספיל: היו מעט מאוד פגישות בתקופה האחרונה, מעל שנה אני יכול להגיד, בין מישהו ממשרד הבריאות עם התעשייה - - -
<ד"ר חגי לוין: אתה לא ידעת עליהן.
<חיים גבע הספיל: הפגישות שכן היו או שדווחו בזמנו לציבור בצורה כזאת או אחרת.
<חיים גבע הספיל: דוח שר הבריאות מכיל בתוכו עכשיו גם פרק שכולל דיווח על פגישות עם גורמים מתעשיית הטבק.
<חיים גבע הספיל: זה הופיע כחלק מהתמונה השלמה עם פירוט של מה שהיה ומה עלה בפגישה.
<ד"ר חגי לוין: התירוץ שלא זוכרים מה היה, כי לא היה תיעוד.
<רבקה זלצר פרייליך: הפגישה היתה לפני הדוח הקודם ובעקבות הפרסום זה הוכנס.
<חיים גבע הספיל: לגבי מה קורה עכשיו – בעיקרון, דוח שר הבריאות זה כלי שבו השר נותן תמונת מצב מלאה.
<חיים גבע הספיל: הדוח הזה יכלול גם דיווחים של התעשייה על ההוצאות שלהן, ויש גם פרק שמדבר על פגישות של גורמים במשרד הבריאות עם התעשייה.
<חיים גבע הספיל: מבחינת שקיפות זה נותן מענה.
<ד"ר חגי לוין: באיחור של שנה.
<חיים גבע הספיל: במסגרת אותה ועדה מן הסתם ייבחנו כלים נוספים כדי להגביר את השקיפות, כמו ששבי הציע, תוך כמה זמן לחשוף את זה, מי יהיה שותף, פרוטוקול כן/לא, שידורים חיים בפייסבוק או נוכחות של עיתונאים כמו בוועדת סל התרופות.
<חיים גבע הספיל: יש כל מיני רעיונות וכל מיני הצעות, אני מתאר לעצמי שכולם ייבחנו ויוחלט על איזשהו מנגנון.
<חיים גבע הספיל: באופן כללי לגבי הפגישות האלה – לפגישות האלה יש מטרה.
<חיים גבע הספיל: גם האמנה הבין-לאומית שמדברת על צמצום ככל הניתן של אותן פגישות עם התעשייה ורואה בתעשיית הטבק כגורם הכי מפריע או הכי משמעותי לפגיעה בקידום המאבק בעישון, זה אותה התערבות של גורמים מתעשיית הטבק.
<חיים גבע הספיל: הפגישות שהיו במשרד בתקופה האחרונה עסקו כולן לגבי ה-IQOS, שזה מוצר חדש, וכמו שגם נאמר כאן אין עליו מחקרים מסודרים.
<חיים גבע הספיל: להבנתנו הדרך היחידה שהיתה כדי ללמוד עליו לעומק היה להיפגש עם היצרן ולהבין מה המוצר ומה הוא מצהיר על המוצר, כדי לפתח ולגבש את הרגולציה.
<חיים גבע הספיל: שוב, בהינתן שזה מוצר חדש, מעט מאוד זמן בשוק, ואין עליו ספרות עולמית, אלא למעט היצרן, היה צורך להיפגש.
<ד"ר חגי לוין: איתנו לא התקיימו פגישות.
<ד"ר חגי לוין: לא נתבקשה חוות דעתנו בנושא.
<חיים גבע הספיל: היה צורך להיפגש כדי לסייע לגבש את העמדה או לנסות להבין לאן זה הולך ומה כדאי ונכון לעשות.
תמר זנדברג: מה לגבי צעדים נוספים?
<אלעד שפר: מה עם ייעול האכיפה של החוק למניעת עישון במקומות ציבוריים?
תמר זנדברג: החפיסות, התמונות, הפרסום באינטרנט.
<חיים גבע הספיל: לגבי החוק להגבלת הפרסום והשיווק – הוגשו לשר מגוון הצעדים שאנחנו חושבים שנכון להחיל על הנושא הזה, בהתחשב גם בהצעות קודמות שהיו גם באמצעות יוזמת חקיקה מ-2012 וגם דברים חדשים.
<חיים גבע הספיל: הצענו את מגוון האפשרויות, השר כרגע בוחן את האפשרויות ואת החלופות שהצענו לאותן אפשרויות.
תמר זנדברג: מתי זה הוצג לשר?
<חיים גבע הספיל: לדעתי זה הוצג לשר – משהו כמו בחודש האחרון גיבשנו איזושהי חבילה שכוללת בגדול את כל אותה חקיקה שהיתה גם בזמנו, את הצעת החוק הממשלתית המלאה, עם חלופות להצעות שהיו להן התנגדויות.
תמר זנדברג: כלומר, זה כולל איסור פרסום בעיתונות?
<חיים גבע הספיל: כולל איסור פרסום מוחלט, כולל חפיסה אחת, כולל הצעה לתמונות, כולל איסור פרסום באינטרנט, וכל מה שהיה קיים בזמנו פלוס הצעות של חלופות להצעות שיכולות להיות בעייתיות או שנתקלו בבעיות כאלה ואחרות.
<חיים גבע הספיל: כרגע השר שוקל אותן ואני מאמין שבתקופה המאוד קרובה הוא יחליט מה הוא מוכן לקדם ומה לא, ואנחנו נרוץ עם זה הלאה.
<חיים גבע הספיל: כרגע זה ממתין להכרעת השר.
<חיים גבע הספיל: מבחינת הדרג המקצועי – הצגנו את כל מה שקיים, אפשרי, ראוי, חלופות, ועכשיו השר יחליט מה הוא חושב לקדם ומה לא.
<ד"ר חגי לוין: מה העמדה לגבי העלאת גיל מכירת הסיגריות ל-21?
<ד"ר חגי לוין: הצעת החוק של חבר הכנסת יהודה גליק.
<חיים גבע הספיל: העלאת הגיל לא נידונה בתוך היוזמה הממשלתית בשלב הזה.
<חיים גבע הספיל: ככל שתהיה הצעה כזאת והיא תגיע, מן הסתם המשרד ידון ויגבש עמדה לקראת ועדת שרים.
<חיים גבע הספיל: כרגע זו לא אחת ההצעות שאנחנו מדברים עליה, זה לא מופיע באותן הצעות שהדרג המקצועי המליץ כרגע.
תמר זנדברג: רציתי להודות לשבי על היוזמה ועל קיום הדיון הזה ותודה לכולם על ההשתתפות.
תמר זנדברג: אני שמחה לראות כאן את אותם פרצופים לאורך התקדמות הדיונים, כי מבחינתנו זה מהווה איזשהו שולחן עגול להמשך הלחץ והמפגש של כל הגורמים, כדי לעמוד על המשמר אל מול הממשלה וכמובן אל מול חברות הטבק.
תמר זנדברג: אני רוצה לסכם בכמה צעדים אופרטיביים ומסקנות.
תמר זנדברג: קודם כל, אמרתי בפתיחה ואני אגיד שוב, מבחינתנו הסיגריות באמצעות חברות הסיגריות או העישון זה הרגל שהורג, וככה אנחנו צריכים להתייחס לזה.
תמר זנדברג: זה צריך להיות היחס של מדינת ישראל וגורמי המקצוע, לרבות הגורמים הפוליטיים.
תמר זנדברג: העובדה שלאורך השנים נחשפה כאן, בציבור, לרבות בתחקירים עיתונאיים, רשת תמנונית ונסתרת של אינטרסים שמניעה את כולם, ממקבלי ההחלטות ועד כמובן העיתונות והתקשורת ועד גורמים אזרחיים, כמו מכוני מחקר ואוניברסיטאות, היא מזעזעת והיא מחשידה.
תמר זנדברג: מבחינתנו היא נותנת שני קווים של אחריות: האחד, לחשוף אותה, השקיפות, כי ידוע שאור השמש הוא גם מחטא וגם מחסן מפני התופעות עצמן; והשנייה זה לגייס את הגורמים שפועלים בשם האינטרס הציבורי, החל מהכנסת ועד הגופים של החברה האזרחית והפעילים והעמותות, ויש רבים כאלה בתחום והרבה מהם מיוצגים כאן סביב השולחן, שהם לא כלואים בסבך האינטרסים האלה, אלא רוצים לפרק אותם ולהתיר אותם.
תמר זנדברג: זו המשימה שלקחנו על עצמנו.
תמר זנדברג: אני רוצה לסכם בשלוש-ארבע נקודות אופרטיביות: קודם כל, הוועדה פונה ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה לחקור את הקמפיין של פיליפ מוריס, עם העתק ליועצת המשפטית של המשרד, שכידוע לנו היא כפופה ליועץ המשפטי לממשלה.
תמר זנדברג: התשובה שהתקבלה עד כה מהיועצת המשפטית של המשרדים היא בעינינו חלשה ולא מספקת, וזה בלשון המעטה.
תמר זנדברג: הוועדה מבקשת מהיועץ המשפטי לממשלה לפתוח בחקירה, גם על-פי חוק איסור הפרסום הקיים וגם לגבי האלמנט של הטעיית הציבור - - -
<ד"ר חגי לוין: הגנת הצרכן.
<ד"ר חגי לוין: הם אמרו הגנת הצרכן.
תמר זנדברג: היועץ המשפטי לממשלה יודע איזה חוק להפעיל ומתי.
תמר זנדברג: יש כאן ללא ספק קמפיין אדיר ממדים, וגם אם הוא מנסה באמצעות ייעוץ משפטי קנוי, מאוד מאוד יקר, ללכת על גדר החוק, אנחנו – הייעוץ המשפטי של המדינה, בהובלת היועץ המשפטי לממשלה, לא נופל מהייעוץ המשפטי הזה, ובהחלט יכול לתת פייט, קודם כל בזירה המשפטית על הקמפיין הזה ולעשות את זה באופן מיידי.
תמר זנדברג: הקמפיין הזה באוויר כבר כמה שבועות, זה כבר הובא לידיעת היועצת המשפטית של המשרד על –ידכם, ליועץ המשפטי לממשלה על-ידי באופן פרטי, אבל עכשיו הוועדה תפנה ואני בהחלט חושבת שראויה כאן חקירה.
תמר זנדברג: דבר שני, הוועדה הזאת תפנה לוועדה לביקורת המדינה פה בכנסת בבקשה לקיים דיון משותף של שתי הוועדות בנושא בקשה לחוות דעת מבקר המדינה על קשרי הון-שלטון-עיתונות-טבק.
תמר זנדברג: בחומר ההכנה לדיון הזה ראיתי שהנושא עלה בעבר, בקדנציות קודמות, בוועדה לביקורת המדינה.
תמר זנדברג: אני בהחלט חושבת שיש כאן מקום לחקירה של מבקר המדינה, להיכנס לעניינים, איך היו בעבר תהליכי קבלת ההחלטות במשרד ולרבות היום.
תמר זנדברג: זו איזושהי רשת מתמשכת.
תמר זנדברג: אני לא בטוחה שזה שר כזה או אחר, לאור מה ששמענו כאן, באמת יש פה התמשכות - - -
<שבי גטניו: לא ימין ושמאל.
תמר זנדברג: לוועדה לביקורת המדינה יש סמכות לבקש חוות דעת מבקר המדינה.
תמר זנדברג: אנחנו נבקש שיתקיים דיון משותף של שתי הוועדות, הגורמים האלה יבואו, יביאו את הממצאים, כל גורם שיש לו, גם אחורה, ושמבקר המדינה יכין חוות דעת מיוחדת בנושא הזה, בכפוף לעיקרון השקיפות ושבאמת אור השמש ופרסום דוח הוא דבר מאוד מאוד חשוב ומשמעותי.
תמר זנדברג: הדבר השלישי מופנה למשרד הבריאות.
תמר זנדברג: הוועדה פונה לשר ומבקשת ממנו – שוב זה דיון מעקב.
תמר זנדברג: למעשה מכלל הצעדים שמשרד הבריאות הכריז עליהם, גם בציבור וגם כאן לוועדה, הדבר היחיד הקונקרטי ששמענו כרגע זה הרחבה של הצו, הייתי אומרת מינימלית ומתבקשת, שכבר היתה צריכה לקרות אולי לפני 10 או 20 שנה, לגבי איסור עישון במקומות ציבוריים.
תמר זנדברג: גני משחקים – אפילו בכנסת הקודמת היתה הצעת חוק פרטית שעברה, וכך גם לגבי אזורים חיצוניים בבתי-קפה.
תמר זנדברג: אלה דברים מתבקשים.
תמר זנדברג: אפילו דברים כמו גני חיות וביטול חדרי עישון – התרשמנו מדבריך שזה בצריך עיון מאוד מאוד ועוד לא ברור מה גורלם.
תמר זנדברג: זה הדבר היחיד ששמענו כרגע, שהוא ממש קונקרטי, מכל הצעדים שהוכרזו עליהם.
תמר זנדברג: אז הוועדה שמעה את זה באכזבה ופונה לשר, לאור הדיווח שנמסר לנו כאן שהדרג המקצועי במשרד הגיש את כל ההמלצות, שהן כבר ידועות לנו, שכלולות היו בהצעת החוק הממשלתית, שכידוע נפלה יחד עם נפילת הממשלה הקודמת וקרסה ברעש גדול.
תמר זנדברג: אז הוועדה פונה לשר ומבקשת ממנו לשקול בכובד ראש ובחיוב את ההמלצות האלה של הדרג המקצועי ולדווח לוועדה.
תמר זנדברג: אנחנו נקיים דיון המשך - - -
<חיים גבע הספיל: ככל שיהיה מה לדווח - - -
תמר זנדברג: ברור, אבל אנחנו גם רוצים להאיץ בכם שיהיה מה לדווח.
<ד"ר חגי לוין: ב-11 ביולי.
תמר זנדברג: ב-11 ביולי יש כאן יום ללא עישון, אנחנו בוודאי נעסוק בנושא בהרבה מאוד ועדות בכנסת.
<חיים גבע הספיל: השר עצמו אמור להגיע לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
תמר זנדברג: בואו נגיד ככה, הוועדה מבקשת מהשר לקראת הדיון הזה לדווח לכנסת מה נעשה ומה עמדתו בנושא.
תמר זנדברג: ועדת הסמים תמשיך לעקוב – יש לנו אפילו מספר מסוים של דיונים שאנחנו יכולים לעשות בפגרה ואחד מהם נקדיש לזה.
תמר זנדברג: ניכנס לשגרה של דיווח, אולי כל חודשיים או משהו כזה, מעכשיו והלאה בשנה הקרובה, כדי לעקוב אחרי הצעדים.
תמר זנדברג: הדבר האחרון הוא הנושא שהועלה על-ידך בנושא הלוביסטים - - -
<שבי גטניו: סעיף 5.3 לאמנה שנקיים עליו דיון.
תמר זנדברג: אני מבינה שיש דיון בוועדות אחרות, אבל אנחנו נקיים דיון כאן בתחום הספציפי הזה.
תמר זנדברג: אנחנו נבקש דיווח ממנכ"ל משרד הבריאות, גם אפרופו הוועדה שהוא הקים, שידווח לנו, ספציפית במנדט שלנו של הטבק.
תמר זנדברג: מזון ודברים אחרים הוא ידווח בוועדות אחרות, אבל אצלנו בנושא הטבק – איך נאכף הדבר הזה, גם לאור הפגישות שנחשפו ביומן של מנכ"ל משרד האוצר.
תמר זנדברג: אנחנו נבקש דיווח ממנכ"ל משרד הבריאות על הצוות הזה שהוא הקים, איך זה מתקדם, איזה נהלים הוא מפרסם, מתי, מה לוח הזמנים, את מי מחייבים מבחינתו ואיך הוא מתכוון לעקוב אחרי הנושא.
תמר זנדברג: אני מאוד מאוד מודה לכולם על ההשתתפות, על היוזמה, על השיתוף.
תמר זנדברג: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הסמים והאלכוהול של הכנסת.
תמר זנדברג: אני חייבת להגיד שאני קצת מתרגשת, כי הנושא שאנחנו נדון בו היום הוא אחד הנושאים שהוועדה הזו מלווה מיום תחילת עבודתה בקדנציה הזו, שזה כבר יותר משנתיים.
תמר זנדברג: זה עוד אחד מהתחומים שבהם אמרו לנו, עזבו אתכם, זה לא יקרה, זה קשה, יש בעיות, יש התנגדויות וכולי וכולי.
תמר זנדברג: ואני חייבת לומר שזה גם המשרד הממשלתי השלישי.
תמר זנדברג: זה מתחיל במשרד הבריאות, עם רפורמת הקנאביס הרפואי שהוועדה הזאת זוכה ללוות אותה.
תמר זנדברג: היא עוד לא הושלמה, אבל בהחלט אנחנו מלווים את ההתקדמות שלה.
תמר זנדברג: זה עובר במשרד הפנים, עם רפורמת האי-הפללה של השר ארדן, שזה אולי התחום המרכזי שבו אמרו לנו שאין סיכוי.
תמר זנדברג: גם שם זה עוד לא הושלם, אבל אנחנו בהחלט רואים ספינה מאוד גדולה שמתחילה לשנות את הכיוון שלה.
תמר זנדברג: ועכשיו אנחנו נשמע את משרד האוצר, שהוא לא משרד שבדרך כלל נמצא בוועדה הזו, שלקח על עצמו תחום שהוא תחום כלכלי, תחום שמדינת ישראל צריכה להיות מובילה בו.
תמר זנדברג: אני גאה לומר שבעוד מספר דקות תוצג כאן רפורמת היצוא.
תמר זנדברג: תראו, יצוא קנאביס רפואי זה תחום שצריך להסתכל עליו בצורה מאוד עניינית כדי לראות את התועלות שבו.
תמר זנדברג: מדינת ישראל התחילה והייתה, אולי אפילו עדיין, מובילה בעולם בתחום המחקר והפיתוח והתעשייה והרגולציה של הקנאביס הרפואי.
תמר זנדברג: מתי הוקמה היק"ר?
<יובל לנדשפט: נובמבר 2011.
תמר זנדברג: מצטרף אלינו מנכ"ל משרד האוצר.
תמר זנדברג: מדינת ישראל התחילה להכיר בתועלת הרפואית ובתחום של טיפול רפואי בקנאביס למטופלים ישראלים כבר כמה שנים, ואפשר לומר שהיא מובילה בהתקדמות גם מבחינת המחקר התעשייתי וגם ברגולציה הרפואית.
תמר זנדברג: אבל מדינת ישראל היא קטנה והשוק הוא קטן, ולכן די מהר היה לנו ברור שאם אנחנו רוצים ליהנות מהיתרון היחסי של התעשייה הפארמה-חקלאית שצומחת כאן - - -
<יובל לנדשפט: אגרו-פארמה-הייטק.
תמר זנדברג: אם מדינת ישראל רוצה ליהנות מהיתרון היחסי הזה ולמצות אותו – ומי שמומחה בכלכלה בין-לאומית בטח יודע שיתרון יחסי מבחינת ידע ופיתוח זה מאוד משמעותי בתחום הזה – אז אנחנו נהיה חייבים לפרוץ את הגבולות של מדינת ישראל ולבסס יצוא.
תמר זנדברג: אני נזכרת בתחילת הקדנציה שלי בפגישה עם בכיר ממשלתי בממשלה הקודמת – איש נבחר, לא איש מקצוע – שאמר לי את המשפט הבא: מדינת ישראל לא תהיה יצואנית נשק וסמים.
תמר זנדברג: עכשיו, תעשיית הנשק – שאני בין הפעילות לשקיפות שלה והגבלה שלה – היא תעשייה מזיקה והורגת, אבל היא כן מתקיימת, בה אף אחד לא חשב ליגוע.
תמר זנדברג: אבל תעשיית יצוא הקנאביס הרפואי, שזה תכשיר רפואי עם תועלות כלכליות משמעותיות ואדירות – דווקא שם המשפט הזה משום מה חל.
תמר זנדברג: זה המקום לקדם בברכה את שי באב"ד, מנכ"ל משרד האוצר.
תמר זנדברג: עם מינוייך לתפקיד הזה היו לנו הרבה שיחות, ואני באמת חייבת להגיד שהופתעתי לשמוע ולראות גישה מאוד פתוחה, מאוד עניינית, מאוד חיובית, שמאוד מזהה את הפוטנציאל.
תמר זנדברג: יצאה לדרך ועדה ממשלתית, ועדה בין-משרדית, בראשותך ובראשות מנכ"ל משרד הבריאות, שעשתה עבודת בזק במונחים של ועדות ממשלתיות.
תמר זנדברג: אספה את הנתונים, צוות באמת מקצועי, שחלקו הגדול נמצא פה – חנן, ממשרד החקלאות, שכבר נפגשנו וכבר שיבחנו את הגישה החיובית והקונסטרוקטיבית שלו; יואל הדר מהמשרד לביטחון פנים, יפעת רווה ממשרד המשפטים, שעמדתה הייתה תומכת וחשובה, ואיתן קופרשטוך ממשרד הכלכלה, שגם יציג את הדברים.
תמר זנדברג: בקיצור, גאווה.
תמר זנדברג: אז ברכות על העבודה שעשיתם ועל המסקנות.
תמר זנדברג: כמובן שזו תחילתה של דרך ולא סופה, ובלי עיכובים מיותרים נפנה אליך, שי, שתציג לנו את עבודת הצוות, את המסקנות שלכם, ואת התכניות שלכם מעכשיו והלאה, ואיך אנחנו גורמים לזה שהוועדה הזאת, שעבדה מקצועית ועניינית ומהר, גורלה לא יהיה כגורל הרבה ועדות ממשלתיות אחרות, שהדוח נשאר על המדף.
תמר זנדברג: שי באב"ד, מנכ"ל משרד האוצר, בבקשה.
<שי באב"ד: תודה רבה.
<שי באב"ד: כמו שתמר אמרה, הנושא הזה הוא נושא שהתחיל עוד לפני הבדיקה של היצוא וההסדרה של קנאביס במדינת ישראל כטיפול רפואי נוסף שניתן לחולים במדינה.
<שי באב"ד: חשוב לציין שכשמדובר על קנאביס רפואי כתרופה, לא מדובר על תרופה שמרפאה מחלות אלא יותר על תרופה שמקלה בכאבים ותסמינים של מחלות מסוימות.
<שי באב"ד: זה נוגע להתקפי אפילפסיה, פרקינסון, תסמונת טורט וגם מחלות יותר קשות כמו איידס וסרטן, כאשר יש מחקרים שכבר מוכיחים שהדבר הזה מקל מאוד על החולים, וחלק מהניסויים שנעשו אומרים שזה אולי אחד הטיפולים היחידים שמקל בהתקפים קשים או כאבים מאוד קשים.
<שי באב"ד: במסגרת ההסדרה שהתחילו לעשות בנושא הייצור המקומי למשק המקומי הייתה החלטת ממשלה, ביוני 2016, שדיברה על איך מתחילים לבחון ולהסדיר את כל תחום היצוא של הקנאביס והאם נכון להיכנס לתחום היצוא של הקנאביס.
<שי באב"ד: הוקמה ועדה משותפת למשרד האוצר ומשרד הבריאות, שבה חברים גם משרד המשפטים, משרד החקלאות, משרד הכלכלה ומשרד הבט"פ.
<שי באב"ד: חשוב לציין שלמרות שהוועדה הגישה את ההסכמות שלה, יש לנו עדיין חילוקי דעות עם משרד הבט"פ, שאותן נצטרך ללבן עד החלטת הממשלה, ואם לא אז תהיה חוות דעת מיעוט של משרד הבט"פ בתוך התהליך הזה.
<שי באב"ד: אבל אני מקווה מאוד שנצליח ללבן.
<שי באב"ד: עוד מעט אציין מה המחלוקות, ואם יואל ירצה הוא יוסיף על זה.
<שי באב"ד: הוועדה עשתה שישה מפגשים ארוכים, שבמסגרתם היא גם שמעה את הסקירה הכלכלית, גם פגשה את החקלאים הפוטנציאליים, את החוות, שמעה כמובן את היק"ר, שמעה את משטרת ישראל, וקיבלה ממשרד החקלאות סקירה כלכלית מקיפה על הפוטנציאל וההיבטים האחרים.
<שי באב"ד: זה לא נושא יותר מד סבוך ולכן לא נדרשה פה ועדה שם שנים.
<שי באב"ד: אבל, יש היבטים מאוד חשובים בנושא הזה שמצאנו את הצורך להתייחס אליהם ולקחת אותם בחשבון.
<שי באב"ד: עד היום בישראל הוגשו 500 בקשות לרישיון לגידול, אבל בפועל יש רק שמונה מגדלים, שמגדלים על כ-50 דונם.
<שי באב"ד: הביקוש הגדול נובע מזה שהתחום הזה הוא תחום חדש מאוד ובו לישראל יש יתרון משמעותי במו"פ, כלומר, אנחנו מאוד מתקדמים מבחינת היכולת שלנו לייצר מזה את המוצרים הרפואיים ולזקק את החומרים הפעילים הנדרשים לצורך המוצרים הרפואיים, ויש לא מעט מקומות שרוצים ללמוד מהידע שלנו ומהניסיון שלנו.
<שי באב"ד: יש לא מעט כסף שהוקצה למחקר בנושא הזה, במשרד הבריאות ואני חושב שגם במשרד החקלאות, ובמסגרתו אנחנו חוקרים את הזנים, חוקרים את ההשפעות של החומרים הפעילים והלא פעילים.
<שי באב"ד: יש עשרות חומרים פעילים בצמח, והמטרה במחקרים האלה היא איך מזקקים את אותם חומרים שיש להם אלמנטים רפואיים של הקלות בכאב ועזרה בהתקפות כאלה ואחרות.
<שי באב"ד: העבודה בוועדה התחלקה לשלושה חלקים מרכזיים.
<שי באב"ד: קודם כול בחנו את ההיבט המשפטי, כמובן יחד עם משרד המשפטים.
<שי באב"ד: בדקנו מה אומרת פקודת הסמים, מה הדגש על היצוא, ובחנו את האמנות הבין-לאומיות לגבי הסחר בתרופות או חומרים מסוכנים.
<שי באב"ד: בדקנו איך צריך לנהוג, איך אפשר או אי אפשר לייצא חומרים מסוכנים, באיזו הסדרה זה צריך להיעשות, ומה אומרת פקודת הסמים אצלנו.
<שי באב"ד: בנוסף, דנו לא מעט על ניתוח הפוטנציאל הכלכלי.
<שי באב"ד: זה לא סוד שענף החקלאות סובל בשנים האחרונות, במיוחד בשנתיים-שלוש האחרונות, מירידה משמעותית ביצוא.
<שי באב"ד: חלק מזה נובע מכך שהמדינות שאליהן ייצאנו בעבר למדו לפתח את זה בעצמם, וחלק מזה נובע מזה שאצלנו יש שער חליפין מאוד גבוה ולפעמים גם כוח העבודה והעלויות יותר גבוהים, דבר שגורם לתחרות להיות יותר קשה כשאנחנו מייצאים את התוצר החקלאי לחו"ל.
<שי באב"ד: ואכן שמענו לא מעט מהחקלאים בערבה על הצורך שלהם לעשות הסבה, כי אחרת השטחים האלה יעמדו ריקים או יינטשו.
<שי באב"ד: בנוסף, בחנו את הנושא הרגולטורי של איך מייצרים פיקוח, איך נכון לתת רישיונות.
<שי באב"ד: הייתה פה שאלה מאוד גדולה – וזה הנושא שבגללו בט"פ נמצאים בעמדת מיעוט – איך אנחנו מצליחים לייחד את המוצר הרפואי כמוצר רפואי ולשמור שלא תהיה זליגה לעולמות הפליליים או לעולמות שהם לא ברישיון ולא מותרים ואיך לא תהיה זליגה של קנאביס למטרות של עישון ג'וינט באירועי פנאי – שזה לא חוקי כמובן, למי שלא יודע.
תמר זנדברג: בינתיים.
<שי באב"ד: בינתיים, כן.
<שי באב"ד: הרעיון היה איך מייחדים את העולם של המוצרים הרפואיים כך שלמרות שנגדיל את כמות החומר זה עדיין יישאר מוצר רפואי ולא יזלוג, ואיך זה יגודל ברמה גבוהה, במינונים הנכונים, עם החומרים האקטיביים הנכונים, כדי שזה יגיע לרמה שבה זה יוכל להיות מוצר רפואי על פי סטנדרטים של משרד הבריאות.
<שי באב"ד: עכשיו, הזליגה היא לא רק לעולם הפלילי, היא גם עניין תדמיתי.
<שי באב"ד: משרד הבט"פ עשה צעד מאוד אמיץ כשהוא עבר לפעילות של אי-הפללה.
<שי באב"ד: אבל כשאתה גם עובר לפעילות של אי-הפללה וגם מתחיל לייצא קנאביס, הציבור יכול לחשוב שהסם הזה הוא גם סם טוב ולכן כדאי להתחיל לצרוך אותו.
<שי באב"ד: לכן משרד הבט"פ עומד, בצדק, על זה שלמרות מדיניות האי-הפללה, צריך לייצר סיטואציה שבמסגרתה הציבור מבין את ההבדל הדיכוטומי שיש בין קנאביס כמוצר רפואי לבין קנאביס שנצרך באופן לא חוקי, שהוא גם לא מוצר רפואי, ואיך אנחנו מונעים את הזליגה.
<שי באב"ד: אלה נושאים שעדיין נצטרך ללבן אותם, גם ברמה התדמיתית וגם ברמה הפרקטית.
<שי באב"ד: היינו כמובן גם צריכים לבחון את כל הצעדים שנדרשים כשאנחנו רוצים לייצא.
<שי באב"ד: לאיזה מדינות מייצאים, איזה רישיונות צריך בשביל היצוא, איזו בקרה ואיזו אכיפה צריך בשביל היצוא.
<שי באב"ד: אלה שלושת האלמנטים המרכזיים שהוועדה התעסקה בהם.
<שי באב"ד: ואז, כשטיפה נכנסנו לתוך הפוטנציאל הכלכלי, ראינו שהיצוא הכולל בעולם עמד על 1.3 טון בשנת 2000 וקרוב ל-60 טון בשנת 2014 וראינו שזה הולך בקצב מאוד מאוד גדול.
<שי באב"ד: כי ההכרה בסגולות של הקנאביס הרפואי להקלה במחלות כאלה ואחרות הולכת וגדלה בהרבה מאוד מדינות, וההנחות אומרות שב-steady state, אם חס וחלילה 2.5 אחוז מאוכלוסיית העולם חולה במחלות הספציפיות שבהן קנאביס יכול לעזור ולהקל על הכאבים, אז הסחר העולמי בקנאביס יכול להגיע במיצוי מלא עד לכ-100 מיליארד דולר.
<שי באב"ד: היום אנחנו לא שם, היום אנחנו בעשרה או שמונה.
<שי באב"ד: אני לא יכול להגיד נתון מדויק, כי אנחנו לא יודעים בדיוק את הנתונים הספציפיים בכל מדינה, אבל אנחנו כן יודעים שזה הולך ומתפתח.
תמר זנדברג: רק בשימוש הרפואי?
<שי באב"ד: אני מדבר רק על שימוש במוצרים הרפואיים בקצה.
<שי באב"ד: זה תחום שמתפתח עכשיו, עדיין לא כל המדינות מכירות ויודעות.
<שי באב"ד: אבל אם תיקחו את מדינת ישראל, שהיא מאוד מתקדמת, שיש לנו היום כבר למעלה מ-30,000 מטופלים, ביחד עם הפוטנציאל שמדברים עליו, אז ברגע שיכשירו מספיק רופאים בארץ אפשר יהיה לתת מרשמים, אפשר יהיה להגיע ל-60,000 חולים.
<שי באב"ד: אם תיקחו את זה ותשימו את זה כנגד אוכלוסיית העולם - - -
<קריאה: יש 200 או 300 אלף חולים בישראל שמשתמשים - - -
<שי באב"ד: בסדר, אני לקחתי הערכה זהירה.
<שי באב"ד: אני לא מחליף פה את משרד הבריאות ואני לא מתיימר לזה, ואני לא רוצה לומר כמה נזקקים ומי זכאי לרישיונות וכו', זה לא הדיון פה היום.
<שי באב"ד: אני רק אומר שכשניסינו לתחום את הפוטנציאל הכלכלי, אז במקרה של מיצוי של כל החולים שזה יכול לעזור להם, מדובר בסחר משמעותי מאוד.
<שי באב"ד: ולכן, כשבאנו להסתכל על זה אמרנו, רגע, מדינת ישראל היא חלוצה בתחום המו"פ, היא מייצרת מוצרים שהם ה-high end, בדומה למה שאנחנו עושים בסייבר.
<שי באב"ד: אנחנו כבר ניצלנו את כל היתרונות היחסיים של מדינת ישראל בסייבר, והיום למעלה מ-10% מהשקעות הסייבר בעולם נעשות בישראל.
<שי באב"ד: אנחנו 0.1% מאוכלוסיית העולם, אבל למעלה מ-10% מהשקעות בסייבר בעולם נעשות בישראל.
<שי באב"ד: הסיליקון וואלי של הסייבר נמצא בבאר שבע היום.
<שי באב"ד: אז אמרנו שזה גם תחום שבו אנחנו יכולים להיות חלוצים וליהנות מזה בצד הכלכלי, וגם יכולים לסייע, כי אנחנו תוחמים אותו רק למוצרים הרפואיים ורק למדינות שמכירות בזה כמוצר רפואי ומשתמשות בזה בצינורות המקובלים.
<שי באב"ד: בישראל יש כיום ביקוש לכעשרה טון בשנה, ל-30,000 משתמשים.
<שי באב"ד: עדיין אין הסדרה מלאה במדינת ישראל ואנחנו מניחים שככל שתהיה הסדרה מלאה לעניין הזה, יהיה ביקוש יותר גדול.
<שי באב"ד: המחיר הוא סדר גודל של 10 לגרם - - -
תמר זנדברג: יובל, כמה המחיר לגרם בישראל ברפואי?
<יובל לנדשפט: עכשיו אין מחיר - - -
תמר זנדברג: מה הממוצע?
<יובל לנדשפט: זה בממוצע עשרה שקלים לגרם.
תמר זנדברג: ובעולם זה עשרה דולר לגרם?
<שי באב"ד: אבל אני חושב שבמדינה אנחנו עדיין לא משרשרים את כל ההוצאות שכרוכות בלהפוך את זה למוצר רפואי.
<יובל לנדשפט: מצד שני אנחנו לא בכלכלת שוק חופשי, כך שזה לכאן או לכאן.
<שי באב"ד: בסדר.
<שי באב"ד: אני משער שהמחיר הזה לא יישאר, כי התהליך של ההסדרה הוא תהליך שעולה לא מעט כסף, שכולל דרישות מאוד גדולות של משרד הבריאות ודרישות גדולות של הבט"פ, ואלה דרישות שיצטרכו להתמלא כדי שתהיה הסדרה כזאת, וזה דבר שישורשר למחיר בסופו של דבר.
<שי באב"ד: עכשיו, אנחנו מדברים על פוטנציאל יצוא התחלתי – מדינות כמו גרמניה, אוסטרליה, דנמרק, צ'כיה וקפריסין, שכבר הביעו עניין לייבא מישראל – שיכול להיות בין מיליארד לארבעה מיליארד ש"ח בשנה.
<שי באב"ד: אנחנו גם חושבים שנכון לעשות את זה באופן מדורג.
<שי באב"ד: לישראל יש פוטנציאל כלכלי לא קטן שאפשר ליהנות ממנו, ובהמשך זה יכול לגדול בצורה משמעותית.
<שי באב"ד: יש ערך אדיר לזה שכשנכנס מוצר חדש לשוק, אתה בין הראשונים שמכניסים אותו.
<שי באב"ד: כי ככה אתה מייצר לך נתח שוק.
<שי באב"ד: היכולת להיות חלוץ ולהיכנס מוקדם מאוד, מתווה את נתח השוק בהמשך, בתחרות, ואת היכולת לנגוס את נתח השוק הגדול.
<שי באב"ד: המסקנות של הוועדה היו שקיים פוטנציאל כלכלי מאוד-מאוד-מאוד גדול ליצוא קנאביס, ואנחנו משערים שעם הזמן זה יכול לגדול בצורה עוד יותר משמעותית.
<שי באב"ד: הוועדה החליטה שכתוצאה מזה היא תאפשר יצוא קנאביס, אבל תחת המגבלות הבאות:
<שי באב"ד: היצוא ייעשה על ידי משרד הבריאות או ישירות על ידי הצדדים, תוך פיקוח אדוק של המדינה.
<שי באב"ד: הרעיון כרגע הוא לא שמשרד הבריאות הוא זה שייצא, אלא שאותן חוות שמגדלות יצטרכו לקבל אישורים פרטניים - - -
<קריאה: היצרנים.
<שי באב"ד: היצרנים, סליחה, כי זה לא רק החווה, כי אחר כך גם צריך לייצר את התרופה מזה.
חיים ילין: זה מיצוי, זה משהו אחר.
חיים ילין: דרך אגב, שתדע, החוק לא מכיר בזה.
חיים ילין: הצמח הוא חקלאי, אבל המיצוי הוא תעשייה.
חיים ילין: אלא שאין תעשייה חקלאית, היא לא מוכרת, היא לא מקבלת מענקים ולא מקבלת כלום.
חיים ילין: זה חלק מהחקיקה שצריך לשנות.
<שי באב"ד: אני יכול לבדוק את זה.
<שי באב"ד: אז דבר אחד הוא שיהיה על היצרנים פיקוח אדוק והם יצטרכו לקבל רישיון ספציפי ממשרד הבריאות, אחרי היתרים של משטרת ישראל.
<שי באב"ד: רק על ידי זה הם יוכלו לייצר.
<שי באב"ד: דבר שני, היצוא יאושר רק למדינות המתירות שימוש בקנאביס רפואי ואשר התירו יבוא מישראל במפורש.
<שי באב"ד: כלומר, אנחנו נייצא לגוף בתוך מדינה, לא לפרטיים, וזאת רק אחרי שאותה מדינה היא שותפה לאמנה ואחרי שאותה מדינה הביעה את הרצון לייבא מישראל ויש לה את כל ההסדרים כדי לקבל יצוא מישראל.
<שי באב"ד: אנחנו לא רוצים שמדינת ישראל תקבל תדמית של מדינה שמעודדת פשיעה או מעודדת הפצה של קנאביס בערוצים לא חוקיים או ערוצים לא מוסדרים.
<שי באב"ד: זה דבר שהיה מאוד חשוב בתוך המלצות הוועדה; לעשות את זה רק מול מדינות מוסדרות ורק בדרך המוסדרת של אותן מדינות, שהן חלק מהאמנה.