GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: אני שואלת האם אפשר לאתר את אותה תופעה באירועים כמו חתונות או אירועים ציבוריים כמו מופעים.
תמר זנדברג: האם אתם רואים שיווק ישיר של חברות טבק שמגיעות לאירועים האלה, שמות דוכן ומחלקות או מוכרות באופן שהוא ספציפי ומפולח לאוכלוסייה הערבית?
<פאתן ג'טאס: בתקופה האחרונה זה פחות.
<פאתן ג'טאס: לפני כן זה היה באופן די רציני אבל בתקופה האחרונה זה פחות.
זוהיר בהלול: היה מנהג בחברה הערבית שבסלון, אם באים אורחים, היו צריכות להיות חפיסות סיגריות.
<קריאה: גם בחתונות וגם בהלוויות.
<קריאה: כך זה גם במגזר החרדי.
<פאתן ג'טאס: אני מדגיש שמבחינת העשייה הרבה עמותות עושות, משרד החינוך עושה והיה משהו של משרד הבריאות - מחוז צפון נקי מעישון.
<פאתן ג'טאס: עם כל זה, אם אני מסתכל, השאלה שלנו, הבוחן שלנו הוא השורה התחתונה.
<פאתן ג'טאס: זה הדבר שאנחנו צריכים לראות.
<פאתן ג'טאס: יש החלטת ממשלה לגבי הנושא הזה והיא כבר מ-2011.
<פאתן ג'טאס: ההחלטה הזו, אם מממשים אותה, אנחנו הולכים הרבה צעדים קדימה.
<פאתן ג'טאס: היא כללית יותר, אבל אנחנו לפי דעתי אם מממשים אותה, כן נוכל להתקדם.
<פאתן ג'טאס: צריך השקעה ותקציב רציני לקמפיינים לעידוד גמילה מעישון.
<פאתן ג'טאס: החברה בעצם משלמת מחיר גבוה בתחלואה רבה, בנטל כלכלי, בחיי אדם.
<פאתן ג'טאס: זה מחייב את הממשלה לפתרון רב מערכתי.
<פאתן ג'טאס: אי אפשר רק להגיד עוד קמפיין, עוד 500 אלף שקלים או עוד מיליון שקלים, שזה מצוין, אדרבא, אבל צריך לראות את זה בפתרון רב מערכתי שייבנה גם בשיתוף הציבור, העמותות שעובדות ויש להן את ה-SAY ומה לומר בתוך החברה הזו ולקחת את המאפיינים של החברה עצמה.
<פאתן ג'טאס: דיבר חבר הכנסת בהלול על מה שהיה בחברה.
<פאתן ג'טאס: אנחנו עכשיו למשל מנסים ליזום בעניין אולמות החתונות ומנסים ללכת ליוזמה למנהיגות, למנהיגים, למנהיגים רפואיים בחברה.
<פאתן ג'טאס: הנתונים קשים ומבחינתנו אסור שהמצב ימשיך הלאה.
<פאתן ג'טאס: צריך להסתכל על כל הנושא הזה כי אנחנו מדברים בדיני נפשות.
<פאתן ג'טאס: אנחנו קוראים לוועדה, קוראים לחברי הכנסת להתערב באופן רציני וללכת גם לחקיקה.
<פאתן ג'טאס: יש הרבה הצעות חוק.
<פאתן ג'טאס: צריכה להיות אכיפה שהיא מאוד חשובה ויישום כל החוקים הקיימים.
<פאתן ג'טאס: זה כן יכול למנוע תחלואה ויציל חיים.
תמר זנדברג: חברי הכנסת, רוצים להגיד משהו לפני שנעבור למשרד הבריאות?
עבדאללה אבו מערוף: אני אדבר בקצרה.
עבדאללה אבו מערוף: תודה רבה על הדיון החשוב ביותר.
עבדאללה אבו מערוף: תודה רבה לחבר פאתן על הסקירה החשובה.
עבדאללה אבו מערוף: היא סקירה מאוד חשובה למי שלא יודע.
עבדאללה אבו מערוף: העניין של העישון – אנחנו דנים על העישון בחברה הערבית – אני אישית בשנת 1975, עת הייתי עדיין בכיתה י"א-י"ב, שמתי בבית שלט האומר בבקשה לא לעשן כאן.
עבדאללה אבו מערוף: בזה אני גירשתי את האנשים מהבית שלי.
עבדאללה אבו מערוף: כך הייתה התרבות.
עבדאללה אבו מערוף: המנהגים, המנטליות וההתנהגות אצל האזרחים הערביים, אני מגרש אורח מהבית שלי ואני אומר שאני מוכן לגרש אורח מהבית שלי אבל אל תעשן.
עבדאללה אבו מערוף: עד עכשיו זה בשבילי העישון, ולא כרופא אלא כתופעה חברתית גרועה ביותר.
עבדאללה אבו מערוף: מה שספציפית קיים אצל האזרחים הערבים, אני חושב שכל מה שאמר פאתן הוא נכון לגבי השקעה, חוקים ואכיפה אבל אנחנו חייבים גם להתייחס לעניין ההתנהגות ואי התייחסות בן אדם שמעשן לחברה שלו.
עבדאללה אבו מערוף: אין אחריות.
עבדאללה אבו מערוף: הוא יכול לעשן באוטו, הוא יכול לעשן ליד הילד שלו שהוא בן שנה או בן חודש.
עבדאללה אבו מערוף: אני כבר לא מדבר על אולמות שמחה בהם אני מהווה דוגמה לאחרים.
עבדאללה אבו מערוף: אני נכנס לחתונה, מברך את החתן ואת הכלה, עושה סיבוב ויוצא כי לצערי הרב אני לא יכול לשבת שם ואני אומר להם.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו חייבים לעשות תעמולה אינטנסיבית רחבה על מנת לשנות את ההתנהגות בנושא העישון.
עבדאללה אבו מערוף: נכון שזאת גמילה וזו התמכרות, אבל אני חושב שאם נוכל לשנות, אפילו בקרב עשרה אחוזים, כך שתהיה התייחסות באופן רציני שאכן זה מזיק וזאת תופעה חברתית לא נכונה, לא תרבותית ולא חברתית, אני חושב שנעשה משהו.
עבדאללה אבו מערוף: כמובן עניין ההשקעה בגמילה.
עבדאללה אבו מערוף: אני מעריך מה שעושות קופות החולים שעושות חוגים מיוחדים לגמילה.
עבדאללה אבו מערוף: זה מוצלח ואני מכיר עשרות אנשים שנגמלו באמצעות התכניות האלה אבל זה כמובן לא מספיק.
עבדאללה אבו מערוף: צריך לשים לב לעניין ההתנהגות, התרבות והמנטליות – וזאת ביקורת עצמית – ואנחנו אכן חייבים לעבוד באופן מאוד יסודי ועמוק בעניין הזה.
עבדאללה אבו מערוף: כל מה שאמר פאתן על עניין האכיפה והשקעה מצד משרד הבריאות באי פרסום.
עבדאללה אבו מערוף: צריך להיות פרסום מכוון נגד העישון לאזרחים הערביים.
עבדאללה אבו מערוף: בתי הספר לא עושים כלום.
עבדאללה אבו מערוף: לא עושים הרבה.
עבדאללה אבו מערוף: אני יודע שלא עושים בבתי הספר.
עבדאללה אבו מערוף: הייתי בבתי ספר רבים וניסיתי לחדור לבתי ספר שאפילו בשיעורי חינוך ייתנו איזה שהן הרצאות, אבל לא עושים זאת ולא משקיעים.
עבדאללה אבו מערוף: משרד החינוך גם כאן לא עושה.
<ראיד דאגר: מאיפה האינפורמציה הזאת?
<ראיד דאגר: מאיפה האינפורמציה שמשרד החינוך לא עושה?
עבדאללה אבו מערוף: אני יודע.
עבדאללה אבו מערוף: אני נכנס לבתי ספר.
עבדאללה אבו מערוף: לא עושים.
<ראיד דאגר: אתמול דווקא קיבלתי טלפון מבית ספר אצלכם בירקא, חטיבת ביניים, מהיועצת שם, בסי, שאמרה שהיא רוצה תקליט של שיעור מקוון שעשינו בשבוע שעבר.
עבדאללה אבו מערוף: עושים מעט.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא אומר שזה אפס.
<ראיד דאגר: שומעים הכללות.
עבדאללה אבו מערוף: לא עושים מספיק.
עבדאללה אבו מערוף: אני אומר שלא עושים מספיק.
עבדאללה אבו מערוף: עובדה שלא עושים מספיק.
תמר זנדברג: כל אחד יאמר את דברו.
תמר זנדברג: אנחנו נרצה לשמוע גם את משרד החינוך וגם את האורחים הנוספים.
עבדאללה אבו מערוף: זה טוב שעושים בבית הספר בירקא.
עבדאללה אבו מערוף: דרך אגב, אני מבקר שם הרבה.
עבדאללה אבו מערוף: בחצר בית הספר, המורים, המחנכים, המורה התורן רואה את תלמידי כיתה י"א ו-י"ב – אפילו תלמידי כיתה ט' – מעשנים, אז מבחינתו שיעשנו וילכו הביתה.
עבדאללה אבו מערוף: פעם בשנה באים להגיד להם שהעישון מזיק?
עבדאללה אבו מערוף: עושים מעט ולא מספיק.
<קריאה: גם המורה מעשן.
עבדאללה אבו מערוף: כרופא שאלו אותי כמה פעמים איך אני מתייחס לרופא שמעשן.
עבדאללה אבו מערוף: אמרתי שהוא מהווה דוגמה לא טובה לחולים שלו.
עבדאללה אבו מערוף: הוא מהווה דוגמה רעה.
עבדאללה אבו מערוף: הדיון הזה חשוב מאוד.
עבדאללה אבו מערוף: כמובן שיצאו המלצות לפיהן אנחנו חייבים להשקיע.
עבדאללה אבו מערוף: כמובן חשוב מאוד להיאבק בתופעת הנרגילות.
עבדאללה אבו מערוף: אני מקווה שיצאו המלצות בהתאם וכי נתחיל בקמפיין תעמולתי תרבותי שקצת יעזור ויצמצם וימזער את התופעה שהיא מאוד מזיקה ומאוד קשה בקרב המעשנים.
עבדאללה אבו מערוף: לקח זמן עד שהצלחנו לחסל את התופעה שהיו מארחים ומכבדים בסיגריות אפילו בבתי תנחומים.
עבדאללה אבו מערוף: אני זוכר שבשנת 2000 התופעה הזו הייתה קיימת בבתי תנחומים אבל עכשיו תודה לאל התופעה הזאת לא קיימת.
תמר זנדברג: חבר הכנסת זוהיר בהלול.
זוהיר בהלול: בעוד שאנחנו מצליחים להוציא את עישון הסיגריות מהחלון, הצלחנו להכניס את האלטרנטיבה מהדלת.
זוהיר בהלול: הפחתנו את הסיגריות אבל הכנסנו את הנרגילה מהשער המרכזי.
זוהיר בהלול: אני חושב שזו המכה החמורה ביותר.
זוהיר בהלול: שימו לב לנתונים.
זוהיר בהלול: אני לא רוצה להכביר במספרים אבל הנתונים באופן כללי אומרים שיותר בגיל הנמוך מעשנים או מנרגלים ונשים נכנסו לעניין הזה בצורה מסיבית, יחסית להבדלים שהיו בין נשים לבין גברים בעישון סיגריות לדוגמה.
זוהיר בהלול: אני חושב שהנרגילה הפכה להיות מכת חברה ערבית, מכה רצינית.
זוהיר בהלול: אתה מדבר על חפיסות סיגריות ואני גם דיברתי על בתים, אבל לאולמות שמחה אנשים באים מצוידים.
תמר זנדברג: בנרגילות?
זוהיר בהלול: כן.
זוהיר בהלול: באים מצוידים.
זוהיר בהלול: אני פעם ראיתי מישהו שנכנס.
זוהיר בהלול: אני ישבתי מסביב לשולחן וראיתי מישהו שנכנס עם מזוודה של ג'יימס בונד, כך היא נקראת, ותהיתי למה הוא בא אתה, אולי הוא טעה, אולי הוא בא למקום הלא נכון אבל מאוחר יותר הוא פרק את התיק והוציא משם את הנרגילה כלאחר כבוד והתחיל לנרגל כאשר רגל משולבת על רגל שנייה.
זוהיר בהלול: אגב, היום רוב הצעירים מגיעים בעיקר למקומות שמחה בישוב הערבי כי שם עושים את זה בלי בושה וגם שם מכפיפים את אולמות השמחה למנהגים האלה וזה כאילו הופך להיות מנהג של יום יום.
<עמוס האוזנר: ביום חמישי יצא פסק דין בחיפה על הנושא הזה של נרגילה באולם חתונות.
<עמוס האוזנר: בית המשפט בחיפה אמר את דעתו על כך, שהדבר הזה פשוט לא יתכן והטיל הוצאות נכבדות מאוד על אולם השמחה.
זוהיר בהלול: אני לא יודע אם החוקים כנגד עישון הם אותם חוקים בשימוש בנרגילה.
<עמוס האוזנר: אותם חוקים.
<עמוס האוזנר: אני מדבר על מקרה בו הכניסו נרגילה לאולם שמחות.
זוהיר בהלול: אני חושב שהדיון שאת מקיימת הוא דיון מאוד חשוב מכיוון שהוא גם מאגד אנשים מאוד רלוונטיים לעניין הזה.
זוהיר בהלול: פאתן ג'טאס הוא איש שנלחם לא מעט שנים ותמיד מפחיד את האנשים בעניין מחלת הסרטן בעקבות עישון.
<פאתן ג'טאס: זאת הזדמנות לומר שאתה היית שותף באחד הקמפיינים של האגודה.
זוהיר בהלול: כן, ואני עדיין שומר כלאחר כבוד את התעודה שאתה הענקת לי על כך שאני כאיש תקשורת לא פחדתי ותמיד הטפתי כנגד עישון וכנגד עישון נרגילות.
<עמוס האוזנר: אני זוכר שנתת עצות לאגודה למניעת עישון.
זוהיר בהלול: קיבלתי כסף?
<פאתן ג'טאס: לא.
זוהיר בהלול: אם כן, אני נקי כפיים.
זוהיר בהלול: אני קורא בזעקה מדם לבי לנסות ולהילחם מלחמת חורמה.
זוהיר בהלול: אני חושב שעמותות כמו העמותה שלך, העמותות האלה צריכות לקבל יותר כסף ממסדי כדי שתהיה להן אפקטיביות יתר כדי להילחם בצורה יותר אמיצה וכדי שנוכל גם לגייס את המנהיגים שעכשיו יושבים על הגדר ולא ממצמצים כלפי או כנגד אחת מהתופעות הקשות ביותר שפוקדות את החברה הערבית.
זוהיר בהלול: אגב, אם אני רוצה לנתח, להיות אנליסט במשפט אחד, אני אומר שהפעילות התרבותית האפקטיבית ביותר, האולטימטיבית ביותר בחברה הערבית, זה עישון נרגילה.
זוהיר בהלול: אין הרצאות, אין מתנ"סים שמכבירים בפעילות.
זוהיר בהלול: אני למשל מזמין אותם לעכו עירי, שאני מת עליה, תיכנסי לעכו ותראי אנשים מנרגלים ובוהים באוויר.
זוהיר בהלול: את תעשי את כל מה שאת צריכה בתוך עכו, תחזרי לאותה סצנה, תמצאי אותם כאילו פריז פריים.
זוהיר בהלול: אנשים שממשיכים לנרגל, בוהים באוויר, בוחנים את הרכבים והקוגניציה אצלם לא עובדת.
זוהיר בהלול: לכן כשאנחנו שואלים איפה אנחנו לנוכח הציביליזציה הנאורה ואנחנו ממנה והלאה, זה אחד מהתחלואים הקשים ביותר.
תמר זנדברג: אנחנו נשמע עוד כמה נציגי ציבור ואחר כך נעבור למשרד הבריאות ולמשרדי הממשלה.
<חיאם קעאדן: סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי לעניין החברה הערבית.
<חיאם קעאדן: אני אדבר בקצרה על כמה נקודות, בהמשך למה שאמרו חבריי.
<חיאם קעאדן: אני מאוד מברך על הדיון ואת היוזם שלו כי זה לדעתי דיון לא פחות חשוב מכל דיון אחר שנוגע לחברה הערבית.
<חיאם קעאדן: אני מציע, בלי להיכנס לכל התופעות השליליות להן העישון גורם, כולנו יודעים ומודעים לחומרת המצב, שטיפול בבעיית הסיגריות והעישון לדעתי משרד החינוך, עם כל העשייה שלו היום בהפצת המודעות בקרב ילדים, הוא צריך לעבוד יותר ובצורה יותר מסיבית בכל הגילאים ואפילו בבתי ספר יסודיים.
<חיאם קעאדן: להתחיל להחדיר להם שזה דבר שלילי, שאסור להתקרב לזה, זה מסוכן, זה יכול לגרום למוות.
<חיאם קעאדן: יש הרבה דוגמאות שעבדו יפה.
<חיאם קעאדן: אני בעברי הייתי מנכ"ל עירייה והיו מנהלי בתי ספר שאמרו שאצלם לא מעשנים וקודם כל המורים.
<חיאם קעאדן: אין דבר כזה שמורה מעשן בבית הספר.
<חיאם קעאדן: אתה רוצה לעשן, צא החוצה.
<חיאם קעאדן: אף אחד לא יצא החוצה.
<חיאם קעאדן: אפשר לעשות את זה.
יהודה גליק: זה חייב להיות כך בכל בתי הספר, גם יהודים וגם ערבים.
<חיאם קעאדן: אני מדבר אתך על מה שהיה לפני 12 שנים.
<חיאם קעאדן: לפני 12 שנים זה עבד וזה יכול לעבוד ומכאן אפשר להתחיל.
<חיאם קעאדן: אפשר לעבוד על הגיל הרך וממש למגר את התופעה.
<חיאם קעאדן: זה יעבוד יפה.
<חיאם קעאדן: אני עובר לנרגילה.
<חיאם קעאדן: הנרגילה היא מכה הרבה יותר גרועה מהסיגריות.
<חיאם קעאדן: כל מי שנקלע לדבר הזה, לדעתי עולמו חרב.
<חיאם קעאדן: אני רואה אותם בבתי הקפה בבקעה אל גרביה, היכן שאני יושב, ואנשים מתעוררים ב-6:00 בבוקר, אתה רואה אותם בשעה 6:05 מחכים שיפתחו להם את בית הקפה כי הם חייבים את העישון היומי.
<חיאם קעאדן: הם מעשנים עד שעה מסוימת.
<חיאם קעאדן: הם הולכים לשעתיים-שלוש ואחר כך חוזרים.
<חיאם קעאדן: כך הם עושים עד 2:00-3:00 לפנות בוקר.
<עמוס האוזנר: קוראים לזה התמכרות.
<חיאם קעאדן: זאת לא רק התמכרות.
<חיאם קעאדן: אכן, זאת התמכרות.
<חיאם קעאדן: עולמו של הבן אדם חרב, לאט לאט מפוטרים מהעבודה, הבית שלו נהרס, אשתו מתחילה להתלונן, הילדים שלו מתחילים להתלונן, והיו הרבה מקרי גירושין עליהם אני יודע בגלל התופעה הזאת.
<חיאם קעאדן: זה הולך ומתפשט כמו אש בשדה קוצים.
<חיאם קעאדן: זה מסוכן מאוד.
<חיאם קעאדן: זה ממש מסוכן.
<חיאם קעאדן: אסור לשבת בשקט מול התופעה הזאת שהיא לא פחות חמורה מהנשק הלא חוקי שמסתובב במגזר הערבי ולא מכל תופעה אחרת אבל לצערי הרב הכול מותר במגזר הערבי.
<חיאם קעאדן: גברתי, לא אחת ולא שתיים ראיתי נהגי מוניות שהם לא יעזו לעשות את זה בתל אביב אבל במגזר הערבי במשאית הוא מעשן נרגילה.
<חיאם קעאדן: אני ראיתי את זה פעמיים או שלוש ואני מתאר לעצמי שיש מקרים רבים כאלה.
<חיאם קעאדן: יש את הנרגילות הקטנות, שמים את זה במשאית ומעשנים.
<חיאם קעאדן: במגזר הערבי מותר לעשות הכול.
<קריאה: אחר כך שואלים למה יש תאונות דרכים במגזר הערבי.
<חיאם קעאדן: משטרת ישראל צריכה להיכנס לעובי הקורה וצריכה להתחיל לעשות חריש עמוק במגזר הערבי.
<חיאם קעאדן: ברגע שמוותרים כאן ומוותרים כאן, בסופו של דבר התוצאה ידועה.
<חיאם קעאדן: המערב הפרוע יהיה כאן.
<חיאם קעאדן: תודה רבה לכולם.
תמר זנדברג: הכנסת אותנו יותר לעומק המציאות.
תמר זנדברג: אגודת הגליל.
תמר זנדברג: אחריך דוקטור חאלד היבי.
<בכר עואודה: תודה רבה.
<בכר עואודה: אני מברך על הדיון החשוב הזה.
<בכר עואודה: באמת דיון חשוב ומבורך במציאות עגומה וקשה מבחינה בריאותית.
<בכר עואודה: אני נשען על נתונים גדולים ורחבים של סקר בריאות ראשון שנערך בחברה הערבית על ידי אגודת הגליל, סקר אקדמי שכלל 2,300 בתי אב.
<בכר עואודה: זאת אומרת, יותר מ-15 אלף אנשים.
<בכר עואודה: הסקר הצביע על מגמות בריאותיות ממש קשות שצריכות טיפול דחוף ואפילו דחוף ביותר.
תמר זנדברג: מתי הוא נערך?
<בכר עואודה: נערך ב-2015 ופורסם.
<בכר עואודה: יש גם תקציר שהגיע למשרד הבריאות.
<בכר עואודה: אמנם אנחנו עדיין מחכים לחלק מהתשובות אבל הוא הגיע לשם וגם השתתפנו במספר כנסים והבאנו את הנתונים האלה.
<בכר עואודה: על סמך סקר זה וסקרים אחרים יש יוזמה בחברה הערבית להקמת ועדה עליונה לטיפול בנושא בריאות וזאת מתוך אחריות פנימית של החברה לקחת על עצמה בנושא הטיפול כאשר מדובר בכל ההנהגה הפוליטית, החברתית והאקדמית שמתאגדת ביחד להקים ועדה עליונה לטיפול ולקידום נושא הבריאות.
<בכר עואודה: אני משער שאתם קראתם את הנתונים האלה.
<בכר עואודה: אני לא אחזור עליהם אלא אביא דווקא כמה דברים חיוביים לנושא הזה.
<בכר עואודה: באופן מידי עולה מהנתונים ששליש מהגברים הערבים רוצים להפסיק לעשן.
<בכר עואודה: שליש כבר רוצים, מביעים רצון.
<בכר עואודה: מחצית מהאוכלוסייה חושבת שחינוך והסברה וחקיקה, גם הם גורמים מרכזיים להתחלת העישון או להפסקתו.
<בכר עואודה: גם הסברה, גם אכיפה וגם חינוך.
<בכר עואודה: שישים אחוזים מאלה שהפסיקו, מאלה שניסו ולא הצליחו להפסיק לעשן, תלו זאת בהיעדר תכניות תמיכה והדרכה.
<בכר עואודה: שאלנו אותם למה הם חזרו לעשן ואלה ההסברים שלהם.
<בכר עואודה: עוד ממצא משמעותי אחר שאני רוצה לדבר עליו הוא ש-75 אחוזים מקרב אלה הנגמלים העלו כי הפסיקו לעשן בשלב מאוחר יותר, אפילו שזה עזר להם לשפר את הבריאות שלהם.
<בכר עואודה: מה זה אומר.
<בכר עואודה: חברים, משרד הבריאות משקיע כסף בגמילה ולא משקיע במניעה.
<בכר עואודה: הוא משקיע בגמילה.
<בכר עואודה: רק כשאני מגיע לרופא כבר על גלגלים, הוא אומר תפסיק לעשן.
<בכר עואודה: אבל הוא לא נגיש לאוכלוסייה ברמת המניעה, גם בחינוך ובהסברה בכל מיני מוקדים.
<בכר עואודה: התכניות שנעשות בישראל הן מתורגמות לחברה הערבית והן לא מותאמות, לא תרבותית, לא שפתית וגם לא מכירים במספר אלמנטים שצריך לקחת אותם בחשבון.
<בכר עואודה: אני חושב שיש לנו מומחים ואנשי מקצוע שצריך לשתף אותם, בטוח ברמת הכנת התכניות אבל גם ברמה המקצועית.
<בכר עואודה: אי אפשר לתרגם משהו מרחוק.
<בכר עואודה: בשנת 2015 משרד הבריאות הוציא דוח להפסקת עישון.
<בכר עואודה: הוא הודיע שהוא הקים ועדה לצמצום נזקי העישון ועישון בחברה הערבית.
<בכר עואודה: האמת היא שעד היום לא יודעים עם הוועדה הזאת.
<קריאה: ממתינים.
<בכר עואודה: לא יודעים מה קרה עם הוועדה הזאת.
<בכר עואודה: הוא הודיע על כך שהוא הקים ועדה מותאמת תרבות ומבוססת ראיות לצמצום העישון בחברה הערבית.
<בכר עואודה: זה בדוח משרד הבריאות.
<בכר עואודה: חבר'ה, מה קרה?
<בכר עואודה: זה לא מספיק להקים תכנית.
<בכר עואודה: אנחנו רוצים גם לראות מדדים.
<בכר עואודה: אני רוצה לראות מדדים לפיהן ב-2018 אנחנו נצמצם ב-15 אחוזים, בעשרים אחוזים, כי בלי מדדים זאת סתם תכנית.
<בכר עואודה: אז משקיעים כסף ולא מבקרים מה קורה וזה חבל.
<בכר עואודה: אם יהיו מדדים, תהיה התחשבות בגורמים בשטח, גם ברשות המקומית, גם בעמותות, גם באנשי דת.
<בכר עואודה: יש המון גורמים.
<בכר עואודה: אני רוצה גם לשאול שאלה אחרת.
<בכר עואודה: זה לא נושא של משרד הבריאות.
<בכר עואודה: גם משרד הפנים צריך להתערב.
<בכר עואודה: איך יתכן שבכפר הערבי יש קרוב לארבעים בתי נרגילות?
<בכר עואודה: מי נתן להם רישיון עסק?
<בכר עואודה: זה בניגוד לחוק.
<בכר עואודה: מי נותן לאנשים האלה רישיון עסק?
<בכר עואודה: זה פשוט מאוד, בגלל שבכפר אין שום דבר אחר חוץ מבית נרגילה.
<בכר עואודה: אתה נכנס פנימה ואתה לא יכול לבקש שום דבר חוץ מנרגילה, אז מה תעשה?
<בכר עואודה: תבקש נרגילה.
<בכר עואודה: צריך שמשרד הפנים לא ייתן רישיונות למקומות האלה דרך הרשויות המקומיות.
<בכר עואודה: רשות מקומית שנותנת רישיונות, למשרד הפנים יש כלים להגביל אותה.
<בכר עואודה: זה כלי מאוד חשוב שאפשר להפעיל אותו.
<קריאה: לשם כך צריך להוציא אותם מהחוק.
<בכר עואודה: בסדר.
<בכר עואודה: אני לא יודע מה הכלים, אבל אני מראה את הדרך.
<בכר עואודה: במקביל צריך לבנות מקומות לבילוי.
<בכר עואודה: מקומות תרבותיים רגילים שאנשים יכולים לבלות.
<בכר עואודה: בכפר הערבי, חוץ מבית נרגילה אין מקום לבלות בו.
<בכר עואודה: תבקרו שם ותראו.
<בכר עואודה: אתה רוצה להיפגש עם מישהו שבא מחיפה, אין מקום.
<בכר עואודה: אולי בישוב כלשהו יש קפה קפה או ארומה או משהו כזה, אבל ברוב המקומות אלה בתי נרגילות ושם אין מה לבקש משהו חוץ מנרגילה.
<בכר עואודה: אני רוצה לומר מה ההמלצות לפי דעתנו, אגודת הגליל והפורום האזרחי לקידום בריאות בצפון שאנחנו חברים בו ושהוא מקדם את כל נושא הבריאות בפריפריה ובצפון.
<בכר עואודה: אנחנו חושבים שצריכה להיות הכרזה של משרד הבריאות כי מדובר בסוגיה דחופה שיש לתת לה מענה באופן מיידי כולל ביצוע מיידי של תכנון ותקצוב ופעילות רחבת היקף לטווח ארוך כולל מדדים.
<בכר עואודה: החלפת התכנית הלאומית למלחמה בעישון והנגשתה לכלל הציבור הערבי.
<בכר עואודה: לדעתנו פיתוח תכנית ויישומה צריכה להיות במשותף עם צוותים רב-תחומיים ומומחים בתוך החברה הערבית.
<בכר עואודה: אי אפשר להתעלם יותר.
<בכר עואודה: אי אפשר.
<בכר עואודה: אי אפשר לעשות תכניות מלמעלה ולזרוק אותן.
<בכר עואודה: קביעת אבני דרך ומדדים הצלחה בפעילות משרד הבריאות להפחתת שיעורי העישון.
<בכר עואודה: הפעלת תכניות למניעת עישון כי זה דבר שלא נמצא.
<בכר עואודה: אנחנו מטפלים תמיד בגמילה אבל במניעה ממש מעט.
<בכר עואודה: בכל המסגרות החינוכיות לפעול בשיתוף פעולה יחד עם גורמים מקומיים, כולל הרשות המקומית שהיא גורם מרכזי.
<בכר עואודה: תקצוב יוזמות.
<בכר עואודה: חבר'ה, אין יוזמות.
<בכר עואודה: יש המון יזמים ועכשיו תשמעו את דוקטור היבי.
<בכר עואודה: אנשים באים מתוך הצעקה ומתוך מחויבות חברתית ורצון לקדם נושא, אותו חקרו ורוצים לקדם בכפר שלהם – אין מענה ואין תומך.
<בכר עואודה: משרד הבריאות לא ממש מושיט את היד לעזרה לאנשים שרוצים לעזור בהפחתת נזקי העישון.
<בכר עואודה: אנחנו חושבים שצריך להתאים ולהנגיש סדנאות לגמילה ולמניעה מעישון לחברה הערבית.
<בכר עואודה: דרך הרצון הרב שיש אצל אנשים, לפחות זה נתון מאוד חשוב והוא שכאשר רוצים להפסיק, לא יודעים איך.
<בכר עואודה: אני מקווה שתרמתי משהו לדיון.
תמר זנדברג: דוקטור חאלד.
<חאלד היבי: אני כתבתי את הדברים ואקריא אותם אבל קודם אני אציג את עצמי.
<חאלד היבי: אני רופא שיניים.
<חאלד היבי: זה מוזר, כאילו רופא שיניים מטפל בנושא.
<עמוס האוזנר: לא מוזר בכלל.
<עמוס האוזנר: ידוע שעישון פוגע בשיניים.
<חאלד היבי: אני מכאבול, מאזור עכו בצפון.
<חאלד היבי: אני מומחה פעמיים, פעם ראשונה אני מדריך ומנחה מגמילה וצמצום העישון בכל קופות החולים, ופעם שנייה אני מעשן כבד לשעבר אשר חקר את הנושא והכנתי יחד עם שותפים תכנית פיילוט לצמצום העישון ואורח חיים בריא בכפר שלי, כאבול.
<חאלד היבי: כולם חזרו על הממצאים ועל הנתונים ואני בקצרה אתייחס.
<חאלד היבי: באוכלוסייה הערבית לכל כפר יש את הסיפור שלו ולי יש את התכנית לצמצום העישון בכאבול.
<חאלד היבי: אני מתכבד להגיש לך את זה.
<חאלד היבי: יש שני תנאים או קריטריונים להצלחת תכנית צמצום העישון בחברה הערבית.
<חאלד היבי: האחד, מי שמכין את התכנית חייב להכיר די טוב את הקהילה ואת מאפייני האוכלוסייה הערבית כי אחרת לא ילך.
<חאלד היבי: חייבים לטפל בצמצום העישון בגיל בו בני נוער מתחילים לעשן, בסביבות גיל 12-14.
<חאלד היבי: כפי שאמר בכר, אם אתה תטייל בכפר כלשהו, אתה תמצא אנשים עם נרגילה.
<חאלד היבי: אנחנו צריכים ממשרד הבריאות ומכל שאר משרדי הממשלה הקשורים לנושא העישון שיתמכו ויתקצבו את התכניות שאנחנו מבצעים ומביאים מהשטח.
<חאלד היבי: אני מאוד שמח על הדיון המיוחד.
<חאלד היבי: כולי תקווה שכולנו ביחד נצליח במשימה הקדושה הזאת.
<חאלד היבי: שיעור מספר המעשנים בקרב הגברים הערבים הנו אף כפול משיעור המעשנים בקרב הגברים היהודים.
<חאלד היבי: גם בעישון בקרב הנשים הערביות נרשמה עלייה ניכרת וכמו כן עישון של בני נוער בחברה הערבית במגמת עלייה וגם מתחילים לעשן בגיל צעיר יחסית, במיוחד עישון נרגילה.
<חאלד היבי: הממצאים האלה מעידים על מגמת עלייה באחוז המעשנים באוכלוסייה הערבית לעומת מגמת ירידה באחוז המעשנים במגזר היהודי.
<חאלד היבי: העישון הוא הגורם העיקרי ומספר אחד למוות במדינת ישראל בכלל ובאוכלוסייה הערבית בפרט.
<חאלד היבי: כמו כן תחלואה ממחלות אשר נגרמות על ידי עישון כמו סוגים שונים של סרטן וכאן נרשמה עלייה ניכרת במגזר הערבי לעומת ירידה במגזר היהודי.
<חאלד היבי: לחברה הערבית יש כמה מאפיינים ובכל תכנית שתהיה אסור להתעלם מהם.
<חאלד היבי: האחד, מצב כלכלי חברתי, השכלה ועישון, התחלת גיל העישון, עישון נרגילה כאילו אירוע חברתי או טקסים.
<חאלד היבי: מצב בריאותי במגזר הערבי, מצב חברתי ועוני.
<חאלד היבי: הממצאים הקשים, החמורים והעצומים מחייבים את מדינת ישראל לפתרון כולל וייחודי של העישון בקרב האוכלוסייה הערבית אשר ייתן מענה גם למאפייני החברה הערבית והייחודיות שלה.
<חאלד היבי: תכנית הפעולה למאבק בעישון באוכלוסייה הערבית מחייבת משאבים והקצאת תקציבים ליישומה והמשכיותה של התכנית, השתתפות משרד הבריאות וכל שאר המשרדים הקשורים בנושא.
<חאלד היבי: המלצות לתכנית פעולה: הרחבת התכנית הלאומית למלחמה בעישון והתאמתה למאפייני האוכלוסייה הערבית ויישומה על ידי מומחים ובעלי מקצוע מהחברה הערבית אשר מכירים די טוב את הקהילה.
<חאלד היבי: הפעלת תכניות חינוכיות לימודיות בבתי הספר ובמוסדות ציבוריים על מנת לחנך דור עם אחריות אישית לא מעשן.
<חאלד היבי: נתחיל כבר מגיל צעיר, אז נחנך אנשים ונגדל אותם כשהם דור עם אחריות.
<חאלד היבי: מסעי הסברה וקמפיינים להעלאת הגברת המודעות בקרב כל האוכלוסייה על נזקי כל סוגי העישון, אם אלה סיגריות או אם זאת נרגילה או אם זאת סיגריה אלקטרונית ואם זאת המודה החדשה, האייקוס, כאילו הוא לא מוצר טבק.
<חאלד היבי: חקיקה ואכיפה.
<חאלד היבי: תקנון ותקצוב תקני פיקוח והכשרת פקחים בכל רשות מקומית וגם יישום אמנת המסגרת של ארגון העומד בפיקוח על מוצרי טבק אשר מדינת ישראל חתמה עליהם בשנת 2005.
<חאלד היבי: תקנון ותקצוב תקנים של מקדמי בריאות.
<חאלד היבי: עד היום יש רשויות בהן אין מקדמי ומתאמי בריאות.
<חאלד היבי: הקמת מחלקה לבריאות הציבור בכל רשות מקומית אשר תנוהל על ידי מתאם ומקדם בריאות.
<חאלד היבי: יש רשויות שנכון להיום יש להן מחלקת תברואה אבל מחלקת בריאות הציבור לא קיימת.
עבדאללה אבו מערוף: אני הגשתי שאילתה גם למשרד הפנים וגם למשרד הבריאות.
<חאלד היבי: אימוץ וקידום עיר, כפר, סביבה נקייה מעישון על ידי הרשות המקומית.
<חאלד היבי: גיוס רופאים וצוותים מקצועיים ומקדמים בקהילה לעודד את המטופלים להפסיק לעשן.
<חאלד היבי: אי הנפקת רישיונות ואי אישור עסקים ובתי קפה של נרגילה ועישון על ידי הרשות המקומית או הרשות המוסמכת לכך.
<חאלד היבי: תקנון ותקצוב תכנית טיפול פרטנית.
<חאלד היבי: אני הייתי אפילו מציע להעביר את הטיפול מהסדנאות לטיפול פרטני אחד על אחד, כמו רפואת משפחה.
<חאלד היבי: ישבו שם מומחים בכל הקופות ויטפלו באנשים כי יש גם בעיות בסדנאות.
<חאלד היבי: בסדנה לא כולם רוצים להיפתח ולדבר על הדברים הפרטיים שלהם.
<חאלד היבי: הקמת ימי שיא ומובילות חברתיות במוסדות הציבוריים ובבתי הספר כמו יום ללא עישון, יום ספורט ובריאות גופנית, תזונה ואורח חיים פעיל ובריא.
<חאלד היבי: גיוס בעלי דעת קהל ובעלי השפעה חברתית כמו אנשי דת, שחקנים וספורטאים.
<חאלד היבי: צמצום פערים באוכלוסייה הערבית כמו פערים בריאותיים, חברתיים, כלכליים והשכלה, התאמה והנגשת הסגנונות לגמילה מעישון לאוכלוסייה הערבית.
<חאלד היבי: תודה רבה על ההקשבה.
תמר זנדברג: אנחנו נשמע עוד שלושה דוברים ואז נעבור למשרד הבריאות ולמשרדי הממשלה.
תמר זנדברג: נרצה לשמוע גם את נציגי קופות החולים.
תמר זנדברג: דוקטור ניהאיה דאוד, מומחית לבריאות הציבור, אוניברסיטת בן גוריון בנגב.
זוהיר בהלול: מכיוון שאני חייב לצאת, רק משפט אחד.
זוהיר בהלול: לא דנתם כאן ולו במילה אחת על סממנים עברייניים בהשתלטות על בתי הנרגילות בחברה הערבית.
זוהיר בהלול: לכן יש בעיה לסגור את המקומות האלה מטעם ראשי הרשויות המקומיות הערביות.
זוהיר בהלול: אני ממש מצטער אני מכניס עוד אלמנט וחבל שהנושא הזה לא יידון בצורה מפורטת אבל זו בעיה מאוד מאוד חמורה שמסכנת את המלחמה בבתי הנרגילה.
<ניהאיה דאוד: אני מומחית לנושא של בריאות הציבור.
<ניהאיה דאוד: אני חוקרת באוניברסיטת בן גוריון ולשעבר אני גם יושבת ראש המועצה הלאומית לקידום בריאות שהיא יחידה שמייעצת למשרד הבריאות בנושאים שנוגעים לקידום בריאות.
<ניהאיה דאוד: אני רוצה לפתוח ולהגיד שהבעיה של עישון בחברה הערבית היא בעיה כרונית שנמשכת כבר הרבה מאוד שנים והיא בעצם מבטאת סיפור של הזנחה קלאסי של מדינת ישראל.
<ניהאיה דאוד: את זה אני רוצה להגיד כפתיחה.
<ניהאיה דאוד: הבעיה של העישון היא לא בעיה של תרבות אלא היא בעיה של מדיניות ובאמצעות מדיניות מתקנת אנחנו יכולים להתגבר על הבעיה הזאת.
<ניהאיה דאוד: אני יכולה לדבר על הזנחה בשלושה מישורים - גם במישור של הגמילה, גם במישור של המניעה וגם במישור של האכיפה.
<ניהאיה דאוד: בנושא של מניעה, אמרו קודמיי שיש מעט מאוד השקעה בתכניות בית ספריות בנושא של מניעת עישון.
<ניהאיה דאוד: אנחנו יודעים את זה גם ממחקרים שאני ערכתי.
<ניהאיה דאוד: אני ערכתי שני מחקרים כאשר אחד איכותני ואחד כמותי בהשתתפות של כאלף גברים בכל מחקר.
<ניהאיה דאוד: נפגשנו עם גברים שאף פעם אף אחד לא דיבר אתם על נזקי העישון.
<ניהאיה דאוד: זה משהו שהוא באמת לא קיים.
<ניהאיה דאוד: בנושא של גמילה אני רוצה לומר – דווקא כאשר נמצאים כאן נציגי קופות החולים – שבמחקר עלה שרק ארבעים אחוזים מהגברים הערבים, הרופאים דיברו אתם על הנושא של עישון ואלה גברים מעשנים.
<ניהאיה דאוד: מתוך האלף, דיברו רק עם ארבעים אחוזים.
<ניהאיה דאוד: זה אומר שרופאים לא מתייחסים ולא מדברים עם הגברים המעשנים על עישון.
<ניהאיה דאוד: זאת אומרת, אין להם הזדמנות ללכת ולנסות להפסיק לעשן.