GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: נדמה לי שאלה כרגע שלושת הדברים הבוערים ביותר בחברה הערבית.
תמר זנדברג: אנחנו נקיים דיון מעקב בעוד חצי שנה מהיום כדי לשמוע גם את משרד הבריאות, גם את משרד הפנים וגם את קופות החולים והמשרדים השונים על ההתקדמות בתחום הזה.
<קריאה: יש גם את נושא העישון בקרב הרופאים שזה קריטי.
תמר זנדברג: אנחנו נוסיף גם את זה לסיכום.
תמר זנדברג: אנחנו נפנה לכל מנכ"לי קופות החולים כתוצאה מהדיון הזה ונתריע בפניהם על כך שעלתה כאן סוגיה של עישון הצוות הרפואי שזה באמת דבר שלא יעלה על הדעת.
תמר זנדברג: הם מהווים גם דוגמה אישית וזה אבסורד שקשה לתפוס אותו.
תמר זנדברג: נבקש מהם לפעול בקרב הצוות הרפואי של הקופות עצמן.
תמר זנדברג: תודה על התוספת.
<עמוס האוזנר: שיתוף פעולה בין אזורי.
תמר זנדברג: בינתיים המנדט של הוועדה הזאת הוא בגבולות מדינת ישראל.
תמר זנדברג: דבריך נאמרו, נרשמו והם חשובים.
תמר זנדברג: אני רוצה להודות מאוד לכולם על ההשתתפות ועל היוזמה.
תמר זנדברג: שלום רב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הסמים והאלכוהול.
תמר זנדברג: ישיבה זו היא ישיבה מיוחדת לרגל יום השפה הערבית, שמצוינת כאן בכנסת היום – למעשה אחד משלושה ימים מיוחדים, ששניים מהם מאוד רלוונטיים לוועדה שלנו – אחד זה היום הבין לאומי ללא עישון, לציון המאבק בעישון.
תמר זנדברג: אני רוצה לציין בהקשר הזה גם דיון שערכנו כאן בוועדה בנושא עישון בחברה הערבית, אבל ערכנו אותו כבר.
תמר זנדברג: עדיין בוועדה הזאת אנחנו עוסקים באופן מאוד-מאוד אינטנסיבי במניעת עישון; והדבר השני שמתקיים היום הוא יום השפה הערבית.
תמר זנדברג: גם יצטרף אלינו בהמשך חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שהוא אחד היוזמים.
תמר זנדברג: את היום הזה בחרנו לציין כאן בוועדה, בגלל שזה יום השפה, בחרנו לציין בקמפיינים או הנגשה או אסטרטגיית פעולה הסברתית, נקרא לזה כך, בחברה הערבית בתחום הסמים והאלכוהול.
תמר זנדברג: יפתחו את הדיון, ותודה שהצטרפתם אלינו, החברים מהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, שגם בימים אלה נלחמת על חייה, ואנחנו כוועדה עוזרים להבטיח לפחות שהתפקידים והתפקודים החשובים מאוד של הרשות בהרבה מאוד תחומים שהוועדה גם ערה להם, כמו בעיקר שיקום וטיפול, אבל בהקשר הזה גם מניעה והסברה, יקבלו מענה ראוי.
תמר זנדברג: כרגע אנחנו בתסריט עסקים כרגיל מבחינת הרשות.
תמר זנדברג: אני רואה שהכנתם מצגת לשנת 2017, שאנחנו נמצאים בדיוק במחציתה, אז אני מניחה שתוכלו להתייחס למה שכבר נעשה ולמה שעוד מתוכנן.
<איתן גורני: הרכבת של הרשות ממשיכה לנסוע באופן סדיר עד שהיא תתנגש בקיר, אבל בינתיים אנחנו פועלים.
<איתן גורני: יש לנו תקציב, כנראה שיהיה תקציב – לא מאמין שיגמרו עד סוף השנה, אבל אנחנו עובדים במלוא המרץ בכל התחומים, כולל בתחום הערבית.
<איתן גורני: אתמול עשיתי כל כך הרבה בלגאן, ואתן את הכדור לאנשים שעוסקים במישרין בתחום.
<אלי טנא: שמי אלי טנא, ואני יועץ הפרסום של הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.
<אלי טנא: אנחנו הכנו מצגת קטנה על הפעילות שלנו במגזר הערבי.
<אלי טנא: אנחנו מתכננים את כל השנה לפי מגזרים.
<אלי טנא: המגזר הערבי, כאשר התחלנו לתכנן את השנה מתוך סל תקציבי גדול, הקצבנו כ-15% מסך התקציב בתחום הפרסום.
<אלי טנא: אני מדגיש – פרסום, זה לא כולל תהליך ההסברה שאנחנו עושים.
תמר זנדברג: כלומר מסך תקציב הפרסום של הרשות למלחמה בסמים, 15% ממנו הוא בשפה הערבית?
<אלי טנא: אכן.
תמר זנדברג: אגב, למה רק 15%?
תמר זנדברג: קודם כל, זה פחות מאחוז דוברי הערבית באוכלוסייה, אבל ההשוואה הרלוונטית היא לשיעור המשתמשים בסמים ובאלכוהול או בסיכון שאנחנו מעריכים מכלל הלקוחות.
<איתן גורני: חלק מאוד ניכר של האוכלוסייה הערבית, במיוחד האוכלוסייה הצעירה – אם אני עכשיו עושה פרסום נגד אלכוהול בחופש, בעברית, הוא פועל אותו דבר על שתי האוכלוסיות.
<איתן גורני: זה מאוד ייחודי, כי זה בשפה הערבית.
<איתן גורני: האוכלוסייה הערבית משולבת.
<איתן גורני: אולי לא מספיק, אבל משולבת.
תמר זנדברג: החלטה על הנתח, על סמך אילו שיקולים?
<אלי טנא: יש פה מספר החלטות שלובות אחת בשנייה: אחת, שאנחנו מטפלים אך ורק באלכוהול בתחום הפרסום ולא בתחומים אחרים של סמים.
<אלי טנא: הסיבה היא שכל נושא הסמים הוא מסובך מדי, גם בחברה הערבית בפרט, ובחברה הכללית בכלל.
<אלי טנא: יש עמדות נוגדות.
<אלי טנא: בכלל, אם לדעתנו צריך לשנות במשהו את הדברים – ההליך אינו אפקטיבי.
<אלי טנא: אנחנו מתמקדים במה שאפקטיבי.
<אלי טנא: יש לנו בעיה של תקציב, התקציב שלנו- - -
תמר זנדברג: נגיד סמי פיצוציות, למשל, שיצאתם בשנה האחרונה במגזר- - -
<אלי טנא: זה עובד במגזר היהודי.
תמר זנדברג: בעברית ואפקטיבי.
תמר זנדברג: בחברה הערבית לא זיהיתם את זה כבעיה?
תמר זנדברג: זה נובע מזה שזה פחות בעיה?
תמר זנדברג: כי לא הבנתי את ההסבר שלך.
תמר זנדברג: אתה אומר שזה מורכב.
תמר זנדברג: מה מורכב פה?
<אלי טנא: כשיש לנו מגבלה של תקציב – התקציב שלנו הוא כ-200,000 שקל, שזה 15%.
<אלי טנא: למה 15% ולא 20%?
תמר זנדברג: 200,000 זה רק בחברה הערבית.
תמר זנדברג: זה אותם 15%.
<אלי טנא: כן, אותו מספר.
<אלי טנא: בהגדרה אי אפשר לעשות חלוקת תקציב לחתיכות – בלתי רלוונטי.
תמר זנדברג: זו החלטה שאני יכולה להבין אותה.
תמר זנדברג: אתה אומר: מיעוט המשאבים מביא אותנו לומר: סדר עדיפויות.
תמר זנדברג: אי אפשר דברים קטנים מדי, כי פחות מדי להשקיע, זה לא אפקטיבי.
תמר זנדברג: אבל אני חוזרת צעד אחד אחורה – אולי זו שאלה לא אליך, כי קיבלת את זה נתון, אלא לאיתן – איך התקבלה ההחלטה על הקצאת ה-15% הזה?
<איתן גורני: חתכנו את העוגה הכוללנית, חילקנו גם לפי סמים ואלכוהול, וזה מה שיצא.
<איתן גורני: תמיד אפשר לומר, לו היה תלוי בי, בהחלט הייתי רוצה שיהיה יותר, אבל כשיש לך עוגה ואתה צריך לחלק אותה – אם היינו עושים 20%, גם אפשר לשאול למה רק 20%.
תמר זנדברג: 20% אפשר לשאול, אבל יש תשובה טובה: כי 20% זה החלק באוכלוסייה.
<אלעוברה חסן: אני חושב שהאוכלוסייה הערבית צריך להיות לא 15% אלא 20% או 21%, וגם במגזר הערבי האלכוהול והסמים הוא גדול מאוד, אפילו מעבר ל-20%.
תמר זנדברג: אז יש פה שני קריטריונים רלוונטיים: אחד זה שיעור האוכלוסייה באוכלוסייה הכללית הישראלית, שזה 20%, 21%, ושניים זה השיעור – אולי אפילו זה יותר רלוונטי, אומרים לי כאן בצדק – מה אתם מעריכים כרשות, כי אתם גם עורכים סקרים ומחקרים, שיעור בני ובנות החברה הערבית מכלל קהל היעד, שזה המכורים לאלכוהול, משתמשי אלכוהול, משתמשי סמים.
<אלי טנא: אני רוצה לתת דוגמה.
<אלי טנא: כמו המגזר הערבי יש לנו בישראל מגזרים נוספים.
<אלי טנא: אחד מהם הוא המגזר הרוסי.
<אלי טנא: המגזר הרוסי, המורכבות של צריכת האלכוהול שלו היא לפחות כמו של המגזר הערבי, ובכל זאת חלקו בתקציב יותר נמוך מ-15%, למרות שחלקו באוכלוסייה יותר גדול.
<אלי טנא: ההשערה שלנו בתוך הסד של התקציב, שכשאנחנו נותנים את המהלך המרכזי במדיה כללית – אגב, עכשיו אנחנו נמצאים בקמפיין קיץ למגזר הכללי – זה משפיע גם על מגזרים אחרים.
תמר זנדברג: כלומר אתה אומר שיש זליגה.
תמר זנדברג: יש לכם בדיקה של אפקטיביות של השפעה של הקמפיין, מי נחשף אליו?
<אלי טנא: אחת לרבעון או אחת לשליש שנה עושים אצלנו מחקר.
<איתן גורני: גם האוכלוסייה הרוסית, עולי חבר העמים היום, חלק גדול מהאוכלוסייה הזאת, העבודה בשפה העברית עובדת אליו.
תמר זנדברג: יש לכם מדידה לזה, החשיפה?
<איתן גורני: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שחלקים נרחבים בתוך אותן אוכלוסיות נוספות פועלת לגבי העבודה בשפה העברית.
<איתן גורני: כשהיו השנים הראשונות של האוכלוסייה הרוסית, גם הנוער לא דיבר עברית.
<איתן גורני: היום- - -
תמר זנדברג: סבבה.
תמר זנדברג: אני רק שואלת אם מה שאתה אומר עכשיו, בדקתם אותו.
תמר זנדברג: אם אתם יודעים מה מידת ההשפעה.
תמר זנדברג: יכול להיות שזה נכון, אבל צריך לבדוק את זה.
תמר זנדברג: לפני שאתה מתחיל – הצטרף אלינו חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שהוא יוזם היום הזה בכנסת.
תמר זנדברג: אני יוזמת היום ללא עישון, ואני יודעת איך תיזזתי בבוקר בין הוועדות, אז אני מבינה למצבך.
תמר זנדברג: ברשותכם, אתן לו לומר כמה מילים ולברך לרגל היום ואחר כך נמשיך.
תמר זנדברג: הוא פה יעודכן.
יוסף ג'בארין: קודם כל התודות לך, יו"ר הוועדה, על ההיענות לבקשה שלנו לקיים את הדיון החשוב הזה.
יוסף ג'בארין: זה בעצם המשך לשיח שכל הזמן מתקיים.
יוסף ג'בארין: אני מניח שכל הנוכחים יודעים שבקרב הציבור הערבי קיימת בעיה ייחודית, לצערי לרעה, בכל הקשור לעישון – גם העישון הרגיל וגם השימוש באלכוהול ובסמים.
יוסף ג'בארין: אנחנו תמיד מעלים את השאלה, האם מושקעים מספיק מאמצים ברמת המודעות בקמפיינים.
יוסף ג'בארין: חשבנו שחשוב לנסות להעריך מה קורה, אבל גם להגיע למצב בוועדה שנוכל לקבל תמונת מצב ולראות מעקב, ואז אני מניח שהכיוון העיקרי של ההמלצות – איך מגבירים את הקמפיינים האלה מתוך מטרה גם להשיג תוצאות.
יוסף ג'בארין: אני מסתכל מסביבי ורואה שמהחברה הערבית נוכחים אנשי מפתח שעוסקים בתחומים הללו.
יוסף ג'בארין: האמת היא שרציתי שהישיבה הזאת תהיה בבוקר, כדי שאוכל להיות נוכח ופעיל בה, אבל היה שינוי, ואני מנהל כרגע ועדה אחרת, אז אצטרך לחזור לנהל אותה, שגם היא עוסקת בקמפיינים של בטיחות ילדים, כל מה שקשור לתאונות הדרכים וכו'.
יוסף ג'בארין: אבל אני גם יודע שיו"ר הוועדה מעורבת ומכירה מקרוב את הנושא הזה, ובטח נוכל להתעדכן.
תמר זנדברג: גם נתעדכן, וגם אני מבטיחה לך כסיכום, שנמשיך לעקוב, ונעשה פולו אפ – נאמר חצי שנה מהיום, ונעשה בקפיצות במחצית השנה כדי לראות איפה הדברים עומדים.
יוסף ג'בארין: בינתיים אני חוזר לדיון.
<איתן גורני: תעזור לנו גם שיהיו לנו יותר תקציבים.
<איתן גורני: חבל שאתה לא יכול לראות את המצגת.
תמר זנדברג: אנחנו נשלח לו את המצגת והוא יתעדכן.
תמר זנדברג: יש לו פה נציגים.
<אלי טנא: חשוב לדעת שתקציב הפרסום הוא לא התקציב היחיד שמוקצה להסברה במגזר הערבי.
<אלי טנא: יש לנו פעולות הסברה שהן לא פעולות שהן מדיה אלא יש לנו אנשים שנמצאים בקהילה, ואולי ואליד יוכל יותר להרחיב בנושא הזה.
<אלי טנא: זו עבודה יסודית לא פחות מהפרסום, שבסך הכול קורה פעמיים בשנה, ובין לבין לא קורה דבר בעצם.
<ואליד חדאד: רציתי להוסיף משפט אחד – שמתקציב המתאם, בכל ישוב יש לנו חמישים מתאמים שפועלים בתוך הישובים, ובתוך התקציב אנחנו מאפשרים להפעיל תוכניות כאילו של הסברה, ותקציב ייחודי לתוך הישוב או לכנסים, שזה מאוד מוצלח.
<ואליד חדאד: זה לא נכלל ב-200,000 האלה.
תמר זנדברג: מכיוון שהישיבה הזאת מוקדשת להסברה ולקמפיינים, בואו נתמקד בזה.
תמר זנדברג: כידוע לכם, גם סיירנו וגם אנחנו מלווים הרבה משאר העבודה, ונמשיך לעשות את זה, אבל היום נתמקד בנושא הזה.
<אלי טנא: אנחנו לאורך השנים בודקים מה, מי ולמה הדברים, ובסוף אנחנו עושים את הפעולה.
<אלי טנא: בדקנו וגילינו שבמהלך השנים צריכת האלכוהול במגזר הולכת וגדלה.
<אלי טנא: יתרה מזאת, אנחנו יודעים שזה קורה גם במגזר היהודי.
<אלי טנא: זה קורה כמעט בכל מגזר, וגם הגיל הממוצע הולך ויורד, אבל אתם רואים פה את העלייה המצטברת הקבועה.
<אלי טנא: הבעיות שגורמים האלכוהול או השתייה לשכרה בקרב בני נוער, זה בעיקר שני דברים מרכזיים: אחד, נטייה יותר לאלימות, וגם נהיגה בשכרות מסכנת חיים.
קריאה: יש לכם מחקר, למה התופעה הולכת וגוברת במגזר הערבי?
תמר זנדברג: מה הסיבות לעלייה?
תמר זנדברג: היא עולה במגזר הערבי באופן ספציפי?
<איתן גורני: היא עולה אצל כולם.
תמר זנדברג: אדוני, מה שמך?
קריאה: מגדל, מטייבה.
תמר זנדברג: על-מנת לענות על השאלה שלך בצורה טובה, שנדע האם היא מצביעה על תופעה או היא חלק מתופעה כללית, השאלה היא כזאת: האם אתם זיהיתם עלייה בחברה הערבית, שחורגת מהעלייה בחברה הישראלית הכללית?
<איתן גורני: העלייה היא עלייה, גם בארץ וגם בחו"ל.
<קרן רוט איטח: מתחילים להדביק פערים.
תמר זנדברג: אז כן את אומרת שיש עלייה עודפת יחסית לחברה עצמה, אבל קצב העלייה הוא יותר גבוה בחברה הערבית?
<קרן רוט איטח: המגמה היא מגמה שמתחילים להתקרב לכלל הנוער.
תמר זנדברג: אם יש עלייה אצל כולם- - -
<קרן רוט איטח: אין עלייה אצל כולם.
<קרן רוט איטח: אצל כולם יש ירידה בבלימה, ובמגמה הזאת יש עלייה בחברה הערבית, כלומר בשונה מהחברה היהודית, מהנתונים של ראמ"ה- - -
תמר זנדברג: אז השאלה שאני שואלת כאן היא שאלה נכונה – אין עלייה בחברה הכללית; יש עלייה בחברה הערבית.
תמר זנדברג: לכן השאלה של הסיבה לזה היא משמעותית.
תמר זנדברג: אגב, הרשות פה נותנת לנו את הנתונים וגם את הקמפיינים.
תמר זנדברג: זו שאלה שצריכה להיות מופנית למשרדי ממשלה אחרים – למשרד הרווחה- - -
<אהרון שבי: שבנתונים השונים לא תמיד כלולות אוכלוסיות שלא נמצאות למשל בבתי ספר – בין אם צעירות ובין אם בוגרות, לא תמיד הן מופיעות בנתונים הכלליים.
<אהרון שבי: כלומר יש נתונים מסוימים לגבי עמדות, שימוש או שתיית אלכוהול שנעשים בבתי הספר, למשל.
<אהרון שבי: היא לא תמיד כוללת את האוכלוסיות של בני נוער שלא נמצאים במסגרת הזאת, כדוגמה, אוכלוסייה בסיכון, למשל, לא תמיד.
<אהרון שבי: ורסיה של אוכלוסייה נושרת.
תמר זנדברג: זה נכון לכל המגזרים.
תמר זנדברג: איך זה משפיע על הנתונים?
<אהרון שבי: מבחינה זו שנתונים חלקיים יכולים להיות בהקשר של- - -
תמר זנדברג: אבל זה נכון תמיד, אני מניחה, אלא אם יש יותר נוער ואוכלוסיות בסיכון בחברה הערבית, אז אדרבא, יותר.
תמר זנדברג: בעצם מה שאתה אומר, שלגבי החברה הערבית, יש פה עוד נתונים שמתחבאים, שלא מופיעים פה, ואפילו יותר מחמירים את התמונה.
תמר זנדברג: טוב, זו שאלה טובה.
תמר זנדברג: נשאיר אותה רגע בצריך עיון למשרדי הממשלה השונים, ונמשיך עם ההסברה.
<אלי טנא: מטרת הפעילות גם בתחום הפרסום וגם בהסברה אחרת היא להעלות את המודעות לסכנות בשתייה, בעיקר בנושא של הנטייה לאלימות.
<אלי טנא: אלה המטרות שלנו.
<אלי טנא: אנחנו מגדירים את קהל המטרה המרכזי שלנו כאנשים צעירים.
<אלי טנא: בשבילנו האנשים שרלוונטיים לנו זה בני 17 עד 25.
<אלי טנא: אם שמתם לב בגרף קודם, ראיתם שכמעט 20% מבני הנוער במגזר הערבי שותים אלכוהול בכיתות ה', ח', י', י"א.
<אלי טנא: אנחנו יכולים לפנות לקהל הזה, אולי מעט יותר נמוך, אבל זה קהל המטרה שלנו.
<אלי טנא: יש לזכור ספציפית שהחברה הערבית, לפחות בחלק שהוא המוסלמי, שהוא 90% מסך המגזר הערבי, אנחנו מדברים על איסור מוחלט על שתיית אלכוהול, מבחינה דתית.
<אלי טנא: לכן זה מין סוג של – הם חוטאים חטא כפול כשהם שותים אלכוהול, והם עושים את זה.
תמר זנדברג: איך אתם יודעים את זה?
<אלי טנא: רואים את המחקר.
תמר זנדברג: עשיתם עבודה – נגיד, קבוצות מיקוד או משהו כזה?
תמר זנדברג: כי למשל, חברה יהודית שאני מכירה, יש כל מיני איסורים על אוכל, אבל יש אחוז גבוה מהחברה שהוא חילוני, והוא לא מתחשב באיסורים האלה.
<ואליד חדאד: סטטיסטית אני יכול להסביר את זה.
<ואליד חדאד: בחברה היהודית כמעט 60% מהנערים התנסו באלכוהול בשנה האחרונה.
<ואליד חדאד: במגזר הערבי יש עלייה של 5%, לפי נתוני המיצ"ב, התקרבנו ל-20%.
<ואליד חדאד: אבל אם לוקחים את הממד של רגישות תרבותית, ניתן להבין את זה, ו-90% מהחברה הערבית, שהיא מוסלמית, שוללת ואוסרת שתיית אלכוהול.
<ואליד חדאד: אם בודקים חשיש, מריחואנה, גראס, באותה שכבת גיל, שזה 12% בקרב הנוער הערבי, 10% בחברה היהודית, שזה כבר פער של 2%.
<ואליד חדאד: אם לוקחים סמי פיצוציות, סמים כימיים, באותה שכבת גיל בחברה הערבית זה 9%, ו-4.5 בחברה היהודית.
<ואליד חדאד: אז את רואה את המספרים.
<ואליד חדאד: 60% באלכוהול אצל יהודים לעומת 4.5.
<ואליד חדאד: כי מי שמתחיל בשתיית אלכוהול, ממשיך ומפתח קריירה של שימוש בסמים ועבריינות בחברה הערבית.
<ואליד חדאד: אלכוהול מלווה עבריינות בחברה הערבית.
<אלי טנא: במקרה שלנו, אנחנו כבר – לדעתי זו שנה שלישית ברציפות, מנסים להעביר את המסר שהימנעות משתייה היא קריטית למניעת אלימות.
<אלי טנא: יש קשר בין השניים.
<אלי טנא: כשמדברים על אסטרטגיה שיווקית, זה הפיצוח.
<אלי טנא: אנחנו נדרשים לעשות פעולה שתהיה בפלטפורמה הנכונה ותעשה את הדבר הנכון לאנשים הנכונים.
<אלי טנא: אנחנו צעירים – שלא קוראים עיתונים, אז המסר הוא כזה, למי שקצת מכיר בערבית- - -
קריאה: אבל אתם מדברים תיאוריות, עם כל הכבוד.
קריאה: אתם לא עושים כלום.
תמר זנדברג: אדוני, סליחה, אני ארשה לך, אבל לא עכשיו.
קריאה: מאוד מציק לי כל מה שמדברים פה.
קריאה: אומרים שעושים מתחת לשולחן.
קריאה: הם לא עושים מתחת לשולחן.
תמר זנדברג: אני מבינה שזה מציק לך.
תמר זנדברג: אני מבקשת שתעצור את דבריך ברגע זה.
תמר זנדברג: אני מבקשת שתירשם לזכות דיבור, ואשמח לתת לך רשות דיבור, אבל אל תתפרץ לדברים.
תמר זנדברג: קודם נשמע מה הם מציגים.
תמר זנדברג: הדברים שלך מאוד חשובים לי, כי חלק מהדיון זה לדעת מה הם מציגים, ואחר כך איך זה מגיע בשטח.
תמר זנדברג: אשמח לשמוע את דבריך – כתוב לי שם ותפקיד.
<אלי טנא: אנחנו התמקדנו במסרים שאלכוהול גורם לאלימות, וניסינו לבחור בפלטפורמות ובכלים שהם רלוונטיים לקהל המטרה שלנו.
<אלי טנא: במגזר הערבי 100% מהקמפיין שלנו מתרחש במדיה הדיגיטלית.
<אלי טנא: אנחנו עובדים רק שם.
<אלי טנא: התקציב שיש לנו מאפשר לנו מהלך של שבועיים-שלושה מרוכזים – לקמפיין יישומי; לא לקמפיין הסברתי, שהוא לא קשור לפרסום.
<אלי טנא: משרד הפרסום שעושה עבורנו את השירות, עשה פילוח של כלים רלוונטיים.
<אלי טנא: התמקדנו הרבה בפייסבוק.
<אלי טנא: נראה מה עשינו.
<אלי טנא: קודם כל, ידענו שהאינטרנט הוא בהחלט – גם המגזר הערבי, כמו זה היהודי, הוא בחשיפה גבוהה של בני נוער בפרט ואנשים בכלל.
<אלי טנא: צעירים מאוד מחוברים היום לרשתות החברתיות.
<אלי טנא: התמקדנו בתקשורת שנחשבת המיין סטרים של המגזר הערבי פלוס המיין סטרים של הרשתות החברתיות.
<אלי טנא: לא יודע אם אתם מכירים, אבל האתרים- - - ובוקרא הם האתרים המרכזיים בקמפיין.
<אלי טנא: בפייסבוק יש לנו למעלה מ-600,000 גולשים שהם בעלי פרופיל של מגזר ערבי.
<אלי טנא: ג'ידייל היא מערכת הפרסום של גוגל, שיושבת לפי תרבותים שניתן לעשות.
<אלי טנא: היא יושבת בכל המדיה בישראל, שהיא מראש מגדירה עצמה לקהלי מטרה מיוחדים.
<אלי טנא: אתה יכול לפלח לפי מגזר, לפי גיאוגרפיה, כל מיני אמצעי תרבות.
<אלי טנא: שם ריכזנו את כל המהלך שלנו.
<אלי טנא: תזמנו את המהלך הזה לאחרי הרמדאן והעיד אל פיטר, שזה לאחר חג שבו בוודאות לא שותים.
<אלי טנא: הוא תוזמן קצת יותר מאוחר במגזר היהודי – המגזר היהודי התחיל בסוף יוני, תחילת יולי, אחרי עיכובים רבים מצד הות"ת.
<אלי טנא: התחלנו עם החופש הגדול, שנחשב תקופה יותר מסוכנת מבחינת המסוכנות של השתייה.
<אלי טנא: כך נראה הקמפיין שלנו.
<אלי טנא: הוא בהחלט רומז לאלימות.
קריאה: לכמה זמן זה?
<אלי טנא: אמרתי – שבועיים עד עשרים יום.
<אלי טנא: בחרנו עקרונית אחרי הרמדאן, תקופת הקיץ שנחשבת תקופת סיכון כללי – יש עלייה בתופעה הזאת, כי צעירים יוצאים מבית הספר, מתחילים להסתובב וכו'.
<אלי טנא: ואחרי זה יש לנו מהלך נוסף לקראת סוף השנה האזרחית.
תמר זנדברג: כמה אותו תקציב שיש לכם?
תמר זנדברג: פעמיים בשנה כשבועיים.
תמר זנדברג: כמה זה נותן מבחינת חשיפה?
<אלי טנא: קודם כל, זה קמפיינים שמראש הם מדידים.
<אלי טנא: אנחנו מגדירים מראש מדדים של חשפות, הקלקות ומעורבות.
<אלי טנא: יש לנו הגדרה ליעדים שאנחנו מגדירים אותם.
<אלי טנא: לא הבאתי לפה את הטבלה – אין לי בעיה לשלוח – טבלת פריסה, שאומרת שבפייסבוק יהיו לא פחות מ-X מעורבויות.
תמר זנדברג: זה הדיון.
תמר זנדברג: ביקשנו.
תמר זנדברג: זה הקמפיין הראשון שרץ, של הרשות?
תמר זנדברג: שנה שעברה, למשל, מה מידת החשיפה?
תמר זנדברג: גם השנה, כשתכננתם את הקמפיין הזה, אני מניחה שהתבססתם על נתוני השנה שעברה מבחינת לאיזו חשיפה שואפים להגיע.
תמר זנדברג: אני יכולה להבין שאתה אומר:
תמר זנדברג: 200,000 זה סכום מוגבל, לכן נגביל רק לאלכוהול, נעשה פעמיים בשנה, נעשה את המקסימום שמהתקציב יהיה הכי אפקטיבי, אבל בוא נראה אם זה אפקטיבי באמת.
<אלי טנא: קודם כל, מזיכרון, כי הטבלה לא פה – במהלך השבועיים האלה אנחנו מדברים על עשרות-מיליוני חשיפות.
<אלי טנא: למשל, אתר כמו – סתם, דוגמה – יש לו מאות-אלפי גולשים ביום.
<אלי טנא: כל גולש פוטנציאלי בחשיפות – לא יודע אם אתם מכירים את המונחים – בחשיפות הם נחשפים כל יום ארבע, חמש פעמים.
<אלי טנא: עשרות-מיליוני חשיפות, כלומר כל גולש נחשף או יש לו הזדמנות להיחשף עשרות פעמים.
<אלי טנא: בפייסבוק היעדים שלנו, בשני הכלים האלה שקוראים להם פייסבוק וגוגל, היעדים שלנו הם יעדי הקלקות.
<אלי טנא: הקלקות זה פעולה פרו אקטיבית.
<אלי טנא: אנחנו מדברים על הקלקות בסדר גודל של עשרות-אלפים רבים.
<אלי טנא: האנשים שמבצעים את העבודה – מראש אנחנו מחייבים אותם להישגים מסוימים, והם עומדים בהם, כלומר זה המקצוע.
<אלי טנא: לצורך העניין, אם מעניין אתכם, הגענו לקריאייטיב עצמו.
<אלי טנא: ג'לאל, רוצה להתייחס?
<ג'לאל בנא: ודאי.
<ג'לאל בנא: הקריאייטיב מדבר על – אומר דברים בערבית.
<ג'לאל בנא: בערבית זו נשמעת סיסמה מאוד חזקה, שאומרת: הכוס שלך דופקת לך את הראש.
<ג'לאל בנא: אנחנו גם מקבלים המון פידבקים ותגובות ממה שמתרחש בקמפיין.
<ג'לאל בנא: אנחנו בשלושת האתרים המובילים בחברה הערבית, הארציים למעשה.
<ג'לאל בנא: אם תשימו לב, כאן בפרסום יש יד של אדם שלוקח ששיית אלכוהול, ששיית בירה.
<ג'לאל בנא: זה הבסיס של הבעיה – קונים ששיית בירה בשלושים, ארבעים שקל, אם זה שני נערים, שותים, ומשתכרים, ומפה הבעיה מתחילה להתגלגל.
<ג'לאל בנא: זה לא אותו אדם שיושב בבר עם החברים שלו ומשלמים עבור השתייה שלהם 200 ו-300 שקל; זה משהו שמאוד מייחד את התופעה של שתיית האלכוהול בקרב בני נוער, שמתוך זה למעשה אנחנו רואים את האלימות בצד שמאל, היד שמסמנת את האלימות עם הסכין.
<ג'לאל בנא: כמובן, הכול תחת הכותרת של הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול – לא משנה שלפעמים אנחנו מקבלים כל מיני תגובות, כי חושבים שאנחנו הרשות הפלסטינית, כי זה נקרא הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול – במיוחד מהגופים בעולם הערבי.
<ג'לאל בנא: ברשותכם, אני רוצה להוסיף – אני ג'לאל בנא, ואני דובר הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.
<ג'לאל בנא: בנוסף לפעילות הפרסומית אני כבר שבע שנים פלוס דובר הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.
<ג'לאל בנא: אני מרכז את כל הפעילות של הרשות בתקשורת הערבית, ומאחר שיש בעיה בקרב הרשויות המקומיות הערביות בכל הקשור לדוברות, אנחנו למעשה נותנים מענה לכל המתאמים שנמצאים ברשויות המקומיות הערביות.
<ג'לאל בנא: אני חושב שזה משהו שמאוד מייחד את הרשות כרשות ממשלתית.
<ג'לאל בנא: כלומר אני והצוות שלי בקשר יום-יומי עם כל מתאמי הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, שנמצאים, עובדים ויושבים ברשויות המקומיות.
<ג'לאל בנא: אנחנו נותנים להם את המענה של הדוברות ושל הפייסבוק ושל העיצובים.
<ג'לאל בנא: יש לנו כנס שנתי שאנחנו עושים זה עשר שנים, שהוא למעשה קהל היעד שלו זה אנשי המקצוע, עובדים סוציאליים ואנשי חינוך, כלומר מבחינה הסברתית, אנחנו נותנים את המענה גם למי שאין להם הדוברות מבחינת הרשות המקומית באופן רשמי.
<ג'לאל בנא: אנחנו מנהלים את דף הפייסבוק.
<ג'לאל בנא: יש לנו גם תקציב לקידום פוסטים בפייסבוק.
<ג'לאל בנא: דף הפייסבוק שלנו אוטוטו מגיע ל-30,000 עוקבים, וכל הקידום נעשה לציבור הערבי בישראל.
תמר זנדברג: נשמע כמה דוברים מהשטח, ואחר כך גם משרדי הממשלה וגם הרשות.
תמר זנדברג: בסוף נסכם.
תמר זנדברג: בכר עוואדה, עמותת הגליל, בבקשה.
<בכר עוואדה: תודה רבה.
<בכר עוואדה: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה ומברך אותך על ההתעניינות ועל המעקב שאת עושה במסגרת הנושא הזה בכל הנושא של העישון, סמים ואלכוהול בחברה הערבית ובכלל.
<בכר עוואדה: אני מכיר את הרשות דרך הפנים שלה בערבית, שזה ד"ר ואליד חדאד, שעושה עבודה רצינית, נאמנה, עוקב.
<בכר עוואדה: הוא תמיד נמצא ברדיו, דובר וכו'.
<בכר עוואדה: הוא השגריר של הרשות, אבל מעבר לזה אני לא רואה כלום.
<בכר עוואדה: הוא רץ מכאן לשם, הרצאות וכו', אדם אחד במגזר רחב, שיש בו בעיה מרכזית, ששיעור הבעיה בה הוא יותר משיעור האוכלוסייה עצמה ביחס לאוכלוסייה היהדות, ולכן אני חושב שהרשות עודה וי על החברה הערבית, שכן יש לנו פעילות, בן, אבל מה מידת האפקטיביות?
<בכר עוואדה: האם אנחנו משיגים את המטרה?
<בכר עוואדה: אני לא רואה שיש מחקר מעקב.
<בכר עוואדה: אני גם לא רואה שיש שיתוף פעולה עם גורמים בשטח.
<בכר עוואדה: למשל, אגודת הגליל.
<בכר עוואדה: אנחנו נלחמנו כדי לקבל 20,000 שקל למאבק שאנחנו עושים – קמפיין מקצועי ועבודה מקצועית בבתי הספר.
<בכר עוואדה: מי לא הפעלנו מחברי הכנסת?
<בכר עוואדה: בסוף קיבלנו, וזה לשנה אחת ולא יותר, מהקרן שאתם מנהלים.
<בכר עוואדה: אני רוצה לשאול, מה האפקטיביות שאתם עושים?
<בכר עוואדה: אני יודע שנעשות פעילויות דרך האדם הזה, והקמפיין שדיברתם עליו – אני בספק גדול אם הוא משיג את התוצאה.
<בכר עוואדה: אז יש קמפיין בקול אל-ערב וכו'.
<בכר עוואדה: עשרות-מיליונים – אני לא יודע מי מקליט, אבל אני לא רואה תוצאה בשטח.
<בכר עוואדה: אני רואה שבתי נרגילות גדלים בחברה הערבית.
<איתן גורני: גם בחברה היהודית.
<בכר עוואדה: זה לא סיבה.
<בכר עוואדה: חבר'ה, אני לא רוצה להטיל את כל האשמה על הרשות, אבל היא צריכה לפעול באופן מערכתי.
<בכר עוואדה: היא צריכה לשלב רשויות מקומיות, חגבי רשיון עסק לבתי נרגילות, שגם שם שותים וגם מנרגלים, מעשנים, ומשם גם מידרדרים לסמים, כי זה העבירה.
<בכר עוואדה: זה הסיסטם שם.
<בכר עוואדה: צריך לבדוק את האפקטיביות של הפעילות שלכם, לעשות קבוצות מיקוד עם אנשי מפתח בחברה הערבית, לשתף אותם, להביא אותם.
<בכר עוואדה: גם אם הם אומרים ביקורת נוקבת, הרי אתם ואנחנו ביחד, יש לנו מטרה משותפת.
<בכר עוואדה: אמנם יש לכם פעילים ברשויות המקומיות, אבל הם אנשים שעושים פעילות מקומית.
<איתן גורני: אתה יודע כמה אנשים יש לנו במגזר הערבי?
<איתן גורני: יותר משבאוכלוסייה היהודית.
<בכר עוואדה: אני רוצה לדבר על האפקטיביות.
תמר זנדברג: איתן, קודם כל, הוא לא אמר את זה.
תמר זנדברג: הוא אמר שהוא מכיר את הפעילות דרך ואליד, שוואליד אחראי על הפעילות, וזה בסדר גמור.
תמר זנדברג: דבר שני, אני מציעה – אנחנו מכירים את זה הרבה בדיוני ועדות.
תמר זנדברג: אנחנו עורכים את הדיון הזה כדי לראות מה הצרכים, וזו גם ההזדמנות שלכם, לשמוע מהשטח, להתייחס לשולחן הזה כשולחן עגול, ולשמוע מה קורה.
תמר זנדברג: אם רק נהיה עסוקים בלומר כמה הכול בסדר – גם כשיש ביקורת, היא ביקורת בונה.
תמר זנדברג: אנשים מביאים מהניסיון שלהם, אנחנו נקשיב, ובסוף נסכם.
תמר זנדברג: אם יש דברים שנוכל לשפר, מה טוב.
<בכר עוואדה: אני מביא הצעה לשותפות רחבה, להסתכל יותר על גורמי מפתח בחברה הערבית, ולהציע שותפות.
<בכר עוואדה: מתי לאחרונה הקימה הרשות אסיפה של אנשי מפתח, חוץ מאשר אנשים שעובדים אתכם, לדעת עוד אופקים?
<בכר עוואדה: יש אנשים שעובדים, גם במלחמה בסמים, גם בעישון וכו', שאתם לא משתפים אתם פעולה.
<בכר עוואדה: אני מזמין אותך להרחיב את המנעד הזה.
<בכר עוואדה: זה יהיה עשיר וישיג את המטרה.
<בכר עוואדה: שתיים, אני רוצה לבדוק את האפקטיביות.
<בכר עוואדה: אתם עושים כבר קמפיינים כמה שנים – תבדקו את האפקטיביות.
<בכר עוואדה: מי מקליק, מי עושה.
<בכר עוואדה: למה בדרך כלל יש עלייה?
<בכר עוואדה: אם אתם משקיעים, בואו נבדוק אם ההשקעה היא נכונה.
<בכר עוואדה: בוא ננסה את זה.
<בכר עוואדה: מחקר קטן שייעשה כאן, שיבדוק את הפעילות שאתם עושים, ביחד.
<בכר עוואדה: לא יודע אם זה המקום, אבל אני חושב שראוי להיות יותר שקופים בחלוקת כספי קרן החילוט שאתם מחלקים – למי אתם מחלקים אותם ומה נעשים בכספים האלה, ואם הכספים האלה משיגים את המטרה שאתם רוצים.
<בכר עוואדה: אני חושב שלא.
<בכר עוואדה: אני יודע שמקבלים שתיים, שלוש עמותות, שאף אחד לא יודע מה הם עושים, ואתם עושים וי – נתנו לחברה הערבית.
<בכר עוואדה: אז אתם נתתם, אבל זה לא השיג את המטרות שלשמן הוקמה קרן החילוט.
<בכר עוואדה: אז אני מטיל את הדבר הזה לבדיקה אצלכם.
<בכר עוואדה: אני חושב שראוי שיהיה דיון גם בשיתוף אנשי מפתח בחברה הערבית, עמותות, פעילים, חוקרים, לבדוק יחד איך אפשר בכסף הקטן שאתם משקיעים, להשיג מקסימום תועלת.
תמר זנדברג: עבד, אני מתנצלת – אני נותנת לנציג מרכז שלטון מקומי, ואתה הדובר הבא.
<חיאם קעאדן: שלום לכולם.
<חיאם קעאדן: קודם כל, תודה על קיום הדיון, כל מי שעובד ועושה.
<חיאם קעאדן: רציתי להעלות נקודה אחת או שתיים.
<חיאם קעאדן: כמובן, הקמפיין וכל מה שנעשה להגברת המודעות, זה דבר מצוין, אבל לפני שבוע ישבתי עם מישהו באיזה בית קפה, והוא אמר: שמעתי שהיום יש סוג של סם, שמעבירים אותו דרך הפלאפון, והילד מתמכר לזה, והוא מתחיל לשלם דרך הפלאפון.
<חיאם קעאדן: סוג של סם, שהוא מוזיקה.
<חיאם קעאדן: זה אחד.