GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שי באב"ד: דבר שלישי, היצוא יאושר רק לחקלאים שיקבלו רישיון לגידול וליצוא – לא זיכיון, רישיון –ממשרד הבריאות.
<שי באב"ד: כלומר, לא כל אחד יוכל לקבל רישיון, ואנחנו לא צופים שמחר יהיו 500 חוות לגידול קנאביס במדינת ישראל.
תמר זנדברג: רישיון גידול יהיה גם רישיון יצוא?
תמר זנדברג: או שזה שני רישיונות שונים?
<יובל לנדשפט: לא, לא, זה לא גידול, זה רישיון ייצור.
<יובל לנדשפט: המילה "חקלאים" צריכה להיות ביזמים או בבעלי המפעלים - - -
תמר זנדברג: ורישיון היצוא יהיה רישיון בפני עצמו?
<שי באב"ד: נכון.
תמר זנדברג: עצם זה שאתה יכול לגדל או לייצר לא אומר שאתה גם יכול לייצא?
<קריאה: זה לא שלא כל אחד יקבל רישיון יצוא; מי שיעבור את תנאי הסף, יקבל.
<שי באב"ד: אבל תנאי הסף הם כאלה גבוהים והדרישות הן כאלה גבוהות, גם ממשרד הבריאות וגם בהמשך ממשטרת ישראל, שאנחנו מניחים שלא יהיה מצב שיהיו פה עוד מעט 300 מגדלים וגם לא 30 או 50 מגדלים.
תמר זנדברג: אז כמה אתם מעריכים?
<שי באב"ד: ההערכות בוועדה היו שאם היום יש שמונה אז זה יגיע ל-15 עד 20.
<שי באב"ד: על זה דובר.
תמר זנדברג: זה יהיה מספר המגדלים בעלי רישיון יצוא?
<שי באב"ד: כן, מספר היצרנים באיכות המתאימה.
<שי באב"ד: ניתן יהיה לייצא קנאביס רפואי על מוצריו השונים, אבל זה צריך להיות מוצרים רפואיים – בין אם זה תפרחות רפואיות, טבליות, שמנים, טיפות או כל דבר שיוגדר כמוצר רפואי.
<שי באב"ד: זה יקבל אריזה כזאת שבתוכה אתה גם מקבל את הרכיבים שיש בתוכו, את המינון של החומרים האקטיביים, את הרישיון של משרד הבריאות ואת כל מה שמשתמע מזה.
<שי באב"ד: רק את הדברים האלה יהיה מותר לייצא.
<שי באב"ד: לישראל חלון זמן מוגבל להמשך היתרון היחסי שלה בתחום.
<שי באב"ד: הכניסה של מדינות אחרות, לאור הביקוש שזה מעורר, זה עניין של זמן וזה יקרה.
<שי באב"ד: ונכון שיש פה טרייד-אוף, כי מדינות אומרות לעצמן, אנחנו מפחדות לגדל אצלנו את החוות, בגלל הזליגה לפלילי, בגלל התדמית וכו', ולכן הן מעדיפות לייבא ממדינות אחרות.
<שי באב"ד: וזה חלק מהביקורת שמדינת ישראל תחטוף – מה, הפכתם להיות קולומביה?
<שי באב"ד: העסק המרכזי של כלכלת ישראל זה סמים?
<שי באב"ד: אז הרעיון הוא להגיד לא.
<שי באב"ד: "לא" נחרץ.
<שי באב"ד: אנחנו לא מייצאים סמים.
<שי באב"ד: בחלק מהתרופות כבר היום יש חומרים מסוכנים, למשל מורפיום, אופיום ותרופות אחרות, שהם גם סמים מסוכנים לפי פקודת הסמים.
תמר זנדברג: גם הרואין, שזה סם קשה.
<שי באב"ד: אנחנו מייצרים ומייצאים את התרופות.
<שי באב"ד: בתרופה יש סם מסוכן, וכמו בתרופות אחרות שיש בהן סמים מסוכנים, אנחנו מסדירים את זה.
<שי באב"ד: וחלון הזמן פה הוא מאוד מוגבל, עד שהביקוש יהיה מאוד חזק.
<שי באב"ד: הרי כשמשנים משהו, כשמכניסים משהו חדש, כולם מתנגדים, כי הסטטוס-קוו הוא תמיד טוב.
<שי באב"ד: אבל בסוף היום יש דברים שצריך לראות ולבחון.
<שי באב"ד: ולישראל יש חלון זמן מאוד קצר לפני שהביקוש הרב שיש לזה בעולם יביא את המדינות להשתכנע שבהסדרה נכונה ותחת רישיון רפואי נכון, צריך ונכון לעשות את זה, ואז הן ייכנסו לזה גם כן, במיוחד אחרי שילמדו את הערך הכלכלי שטמון בזה.
<שי באב"ד: הרי לא יהיה ואקום, אין ואקום בחיים, כשנוצר ואקום ממלאים אותו מהר.
<שי באב"ד: החלק החמישי במסקנות הוא שיוקם צוות משותף של משרד האוצר, הבריאות, הכלכלה והחקלאות, שיראה איך ממתגים ומשווקים את יצוא הקנאביס הרפואי ומוצריו מישראל בצורה נכונה.
<איתן גולדפלום: בלי המשרד לביטחון פנים?
<שי באב"ד: עם המשרד לביטחון פנים.
<שי באב"ד: המשרד לביטחון פנים יהיה חלק מלא מזה, אנחנו לא מדירים אותו משום דבר.
<שי באב"ד: הצוות הזה הוא צוות שצריך לראות איך משווקים וממתגים נכון את המוצר הרפואי, קודם כול כדי שהמדינות ידעו מה אנחנו מייצאים להן ומה אנחנו מייצרים, וכדי שזה לא ייתפס כאילו מדינת ישראל מתחילה לייצא סמים, אלא שזה ייתפס ככה שמדינת ישראל הוסיפה עוד תרופות לסל התרופות שלה, תרופה שיש לה היבטים מסוימים שמקלים במחלות מסוימות והיא מייצאת אותה לעולם.
<שי באב"ד: שישראל מייצאת עוד תרופה.
<שי באב"ד: וצריך להבין שזה מחסום שלא קל לעבור אותו.
<שי באב"ד: גם כי הזליגה מהתחום המוסדר לתחום הלא מוסדר היא די קלה ומסוכנת, וגם כי המיתוג והתפיסה החברתית היא שקנאביס זה ג'וינט, צינגלה שמגלגלים ומעשנים.
<שי באב"ד: והשאלה היא איך מצליחים למתג ולשווק את זה נכון כך שמדינת ישראל תיתפס כמייצאת תרופות.
<שי באב"ד: ולכן כל ההסדרה מאוד נוקשה בעניין הזה.
<שי באב"ד: זהו.
<שי באב"ד: רק עוד מילה כללית לגבי השאלה של תמר איך ממשיכים מכאן הלאה.
<שי באב"ד: אז זה מה שהוועדה החליטה.
<שי באב"ד: לא ירדתי יותר מדי לפרטים, ומי שרוצה יכול לקרוא את הדוח המלא באתר של משרד האוצר.
תמר זנדברג: אנחנו נצרף אותו ואת המצגת שלך לפרוטוקול של הוועדה.
<שי באב"ד: בעצם אנחנו הגשנו אתמול לשר ליצמן ולשר האוצר את הדוח הסופי, כאשר הדוח הוא עדיין לא סופי ומלא, כי נשאלת השאלה אם תצטרף לדוח הזה חוות דעת מיעוט של בט"פ או לא.
<שי באב"ד: אני מקווה מאוד שעד שנגיע לממשלה – והשאיפה היא שזה יקרה עוד שבועיים-שלושה – נצליח להגיע להסדר עם משרד הבט"פ.
<שי באב"ד: משרד הבט"פ העלה בוועדה ובחוות דעת המיעוט שלו דאגה מאוד גדולה מפני הזליגה: עוד לא בחנו את ההשלכות של ההסדרה על השוק המקומי, עוד לא ראינו מה המשמעויות של ההסדרה על השוק המקומי, ולכן בואו לא נרוץ מהר ונתקדם לפני שאנחנו רואים מה זה עושה בשוק המקומי.
<שי באב"ד: משרד הבט"פ מאוד מודאג מהקצב שבו רצים בעניין, גם בגלל הזליגה לתחום הפלילים וגם מכך שהוא רק עכשיו יישם את הנושא של האי-הפללה ולא ברורה המשמעות של זה שאנחנו גם מדברים על אי-הפללה וגם מתחילים לייצא את החומר, והכול בזמן שרוצים להגיד שזה לא טוב, לא בסדר, אל תעשנו את זה.
<שי באב"ד: איך מגשרים על הפער הזה?
<שי באב"ד: שר הבט"פ, שאיתו היו לי לא מעט שיחות על הנושא, מתייחס פה לשני היבטים שמבחינתו אם יהיו להם פתרונות אז הוא יוכל לתמוך בהמלצות הוועדה.
<שי באב"ד: אחד, הקצאת המשאבים שהוא צריך לצורך האכיפה כדי שלא תהיה זליגה ומשאבים שהוא צריך לצורך ההסדרה.
<שי באב"ד: דבר שני, איך מתמודדים עם כל נושא ההסברה.
<שי באב"ד: בשני העולמות האלה שר הבט"פ הודיע שאם יהיה לו מענה הוא יוכל לתמוך בוועדה.
<שי באב"ד: אני מקווה שעד הממשלה נצליח להגיע ל - - -
תמר זנדברג: מתי הממשלה?
<שי באב"ד: אין ממשלה עד תחילת ספטמבר.
<שי באב"ד: אני מניח שבתחילת ספטמבר זה לא יקרה כי יעלו נושאים בוערים יותר.
<שי באב"ד: לכן אני מקווה שעד החגים, לפני ראש השנה, זה יעבור ממשלה.
תמר זנדברג: איזה ראש השנה?
<שי באב"ד: אני מאמין שזה יהיה ראש השנה הנוכחי... תראו, אם נצליח להגיע לסכמות זה יהיה בוודאות, כי אין התנגדויות.
<שי באב"ד: אנחנו כמובן לא רוצים להגיע לממשלה עם הצבעת נגד של הבט"פ, כי אז, גם אם נעביר את זה בממשלה, משטרת ישראל תתקע את זה בשלב הראשון, תגיד "אנחנו לא נותנים את החלק שלנו", ובלי החלק שלהם לא תהיה הסדרה של היצוא.
<שי באב"ד: לכן צריך להגיע פה להסדרה, אין אפס.
<שי באב"ד: אתם יודעים, בצדדים של המשא ומתן כל צד בא...
<שי באב"ד: מול משרד האוצר תמיד באים עם הדרישות, "אנחנו רוצים עכשיו 210 מיליון בשביל להסדיר את הקנאביס", וזה בסדר.
<שי באב"ד: ברור שעמדת הפתיחה במשא ומתן, במסגרת המקח שאני נאלץ לעשות ברמה יום-יומית במסגרת התפקיד הנהדר שקיבלתי על עצמי - - -
תמר זנדברג: העדפת את זה על פני להיות חבר כנסת.
<שי באב"ד: חד-משמעית.
<שי באב"ד: גם הייתי חוזר על אותה החלטה עוד 100 פעמים, אין שאלה.
<שי באב"ד: עם הדבר הזה נצטרך להגיע לממשלה ואני שואף מאוד להגיע להסכמות עם שר הבט"פ ועם משטרת ישראל.
<שי באב"ד: בהנחה שזה עובר, ברגע שזה עבר החלטת ממשלה...
<שי באב"ד: אין פה דרישה לחקיקה, אולי רק תקנות, ולכן ברגע שיש החלטת ממשלה זה יתחיל לרוץ קדימה.
<שי באב"ד: אנחנו מקווים לסיים את נושא ההסדרה בשלושת החודשים/חצי שנה הקרובים, וברגע שנושא ההסדרה יוסדר באופן מלא אנחנו נוכל להתחיל לצאת ב - - -
תמר זנדברג: אתה מתכוון להסדרה במסגרת הרפורמה של משרד הבריאות עצמו?
<שי באב"ד: כן.
<שי באב"ד: כי אמרנו, וזה גם היה חלק מהמלצות הוועדה, שעד שאין הסדרה גמורה של מוצר רפואי אנחנו לא נלך לעולמות היצוא.
<שי באב"ד: גם הייתה שאלה בפני הוועדה האם אנחנו מייצאים רק את חומר הבסיס או רק את המוצר.
<שי באב"ד: הוחלט חד-משמעית שאנחנו לא מייצאים את חומרי הבסיס, אנחנו לא מייצאים מוצרים שהם כאילו רפואיים או לא מוסדרים, אלא אנחנו מייצאים תרופה.
<שי באב"ד: תרופה שעברה אישור של משרד הבריאות, עם החומרים הפעילים, עם האחוזים, עם הכול.
<שי באב"ד: אין עוד הסדרה מלאה לזה.
<שי באב"ד: אני מקווה שעד חצי שנה הסיפור הזה ייגמר – אני אפילו מקווה שבשלושת החודשים הקרובים – ואז נוכל לצאת - - -
תמר זנדברג: רק תדע ש"עד חצי שנה זה ייגמר" אנחנו שומעים כאן שנתיים.
<שי באב"ד: תהיה החלטת ממשלה, החלטת הממשלה תדבר על לוחות הזמנים, גם המלצות הוועדה מדברות על לוחות זמנים, כדי שזה לא ייגרר יותר מדי.
<שי באב"ד: אני גם חושב שמבחינת ניצול הפוטנציאל הכלכלי, אם נתעכב עכשיו שנתיים-שלוש זה כבר יהיה אבוד, כבר נהיה אחרי הגלגל.
<שי באב"ד: קנדה כבר מתחילה לייצא, אוסטרליה מתחילה לדבר על זה - - -
<איתן קופרשטוך: גם איטליה.
<שי באב"ד: וגם איטליה.
<שי באב"ד: אם לא נקפוץ ונהיה ראשונים, יהיו אחרים.
<שי באב"ד: אין ואקום בעולם, יהיו מדינות אחרות שיעשו את זה.
<שי באב"ד: ולכן יש פה גם עניין לזמן.
<שי באב"ד: מצד אחד לא רוצים להתפשר על זה שזה יהיה מוצר רפואי ולא רוצים להתפשר על ההסדרה שלו, ומצד שני צריך לנוע קדימה.
<שי באב"ד: לכן אני מקווה מאוד שבשלושת החודשים/חצי השנה הקרובים ההסדרה תסתיים ואז ניתן את הרישיונות לחוות הקיימות לייצר וגם לחוות חדשות שיעמדו בסטנדרטים.
תמר זנדברג: מכיוון שאתה מדבר על יצוא של מוצר וחלק מהמרכיבים של הרפורמה זה ההפרדה בין הגידול, שזה החקלאי עושה, לבין הייצור לבין האריזה והשינוע - - -
<יובל לנדשפט: לא, לא הבנת.
<יובל לנדשפט: יש גידול, ויש ייצור.
<יובל לנדשפט: אחר כך זה מחסן.
<שי באב"ד: גידול, ייצור, אחסנה.
תמר זנדברג: אז המייצא הוא המייצר, לא המגדל, נכון?
<איתן קופרשטוך: לאו דווקא.
<איתן קופרשטוך: יכול להיות גם המגדל.
<שי באב"ד: יכול להיות שלמגדל יש גם מפעל ייצור.
<יובל לנדשפט: זה אמור להיות כמו בתרופות: דרך המפעל או מחסן התרופות.
<איתן גולדפלום: הממשלה היא המייצא, באמצעות סוכנים שהיא תקבע - - -
<שי באב"ד: לא בטוח.
<שי באב"ד: זה או האופציה הזאת, או שהמייצר יקבל רישיון, אחרי שהוא עמד בכל הסטנדרטים, לייצא בעצמו.
<איתן גולדפלום: אני הבנתי מיובל שלא רק רישיון כללי, אלא גם כל יצוא ויצוא, כלומר, כל יחידת יצוא, צריכים להיות באישור של הגורם המאשר, כלומר, הממשלה.
<איתן גולדפלום: כנ"ל לגבי המקבלים.
<איתן גולדפלום: שצריך להיות רישיון כללי וגם רישיון ספציפי לאותה יחידה.
<יובל לנדשפט: אני תכף אסביר.
תמר זנדברג: שאלה אחרונה, שי.
תמר זנדברג: את שאר המשרדים אנחנו מארחים פה קבוע, אבל עניינך ועניין משרד הכלכלה זה הפוטנציאל הכלכלי של זה.
תמר זנדברג: הזכרת אותו בקצרה, אמרת שאתם מעריכים פוטנציאל של 1 עד 1.4 מיליארד שקל בשנה לישראל.
תמר זנדברג: זה ההיקף הכללי?
תמר זנדברג: הוא יתחלק על המייצאים ועל המגדלים, החקלאים?
תמר זנדברג: מצד שני דיברת על 15 עד 20 יצואנים.
תמר זנדברג: זאת אומרת שהמיליארד וחצי הזה יתחלק על 15 עד 20?
תמר זנדברג: איך המשק הישראלי ירוויח מזה?
<שי באב"ד: שיעור מבוא למקרו כלכלה: תוצר, שזה Y, שווה ל-G, שזה צריכה ממשלתית, ועוד C, שזה צריכה פרטית, ועוד I, שזה השקעות, ועוד היצוא בניכוי היבוא.
<שי באב"ד: עכשיו, בתוצר, היצוא בניכוי היבוא, ברגע שמגדילים את היצוא בעוד מיליארד, שניים, שלושה, ארבעה, זה נכנס נטו לתוך התוצר.
<שי באב"ד: התוצר, כדי לסבר את האוזן, הוא היום 1.2 טריליון, כך שהמיליארד הזה הוא לא משהו שיביא שינוי מהותי לכלכלת ישראל.
<שי באב"ד: אותם מיליארד, שניים, שלושה או ארבעה, מהם יש מסים.
<שי באב"ד: יש מסים בהיבט של מס חברות, יש מסים בהיבט של כל אותם עובדים שמשלמים את המסים בגין עבודה – ואלה הכנסות המדינה שצפויות להיות מזה.
<שי באב"ד: הייתה הערכה אצל הכלכלן הראשי שלפיה במיצוי בשלב הראשוני זה יכול להוסיף להכנסות המדינה בין 100 ל-150 מיליון, תלוי בהיקפי היצוא.
<שי באב"ד: אבל אנחנו לא מסתכלים רק על הכנסות המדינה או על הגידול בתוצר בזמן הקצר.
<שי באב"ד: אנחנו דיברנו על זה שהפוטנציאל הוא הרבה-הרבה יותר גדול, וככל שישראל תשים שם דריסת רגל היא יכולה לגדול בצורה משמעותית לאורך השנים, כי היא הייתה שחקן ראשון ויש לו מו"פ מאוד מתפתח, ואם אנחנו נקבל הכנסות בגין זה ונראה שזה עובד אז גם נשקיע יותר במו"פ ונפתח את זה עוד יותר.
<שי באב"ד: יש היום עשרות חומרים פעילים ויודעים רק מה שניים או שלושה מהם עושים; אולי יחקרו מחר וימצאו שבחומרים הפעילים הנוספים יש סגולות נוספות.
<שי באב"ד: כך שאי אפשר לדעת לאן זה ילך.
<שי באב"ד: ודבר שני, יש פה מענה, שהוא אמנם קטן אבל חשוב, שנוגע לעובדה שזה מאפשר לסייע לחקלאות ולהוסיף תעסוקה.
<שי באב"ד: זה אמנם לא מוסיף אלפי עובדים ואני לא בונה על שינוי בשיעור האבטלה במשק כתוצאה מזה, אבל כבר נכתב פעם שיר שאומר "עוד טיפה, עוד טיפה, עוד טיפה, תהיינה לים".
<שי באב"ד: אף פעם אין פתרון קסם אחד שפותר את הכול, יש הרבה מאוד דברים קטנים שעושים בסוף פתרונות.
<שי באב"ד: כך שזה גם נותן איזשהו מענה קטן למשרד החקלאות ולתעסוקה, זה גם נותן תוספת יפה ליצוא החקלאי של מדינת ישראל שהולך ישירות לתוצר, וגם יש לזה איזשהו אפקט על הכנסות המדינה.
<שי באב"ד: וככל שנעשה את זה נכון וחכם וככל שהביקוש לזה ילך ויגדל, וככל שישראל תהיה פורצת דרך בתחום המחקר הרפואי והמו"פ של זה וגם בתחום הייצור, יכול להיות לזה ערך כלכלי טוב מבחינתנו.
<שי באב"ד: עכשיו, כשמשרד האוצר בוחן תוספת כלכלית הוא תמיד שואל את עצמו גם מה ההשקעה.
<שי באב"ד: ומבחינתנו ההשקעה פה היא אפס, כי היא לא השקעה שלנו.
<שי באב"ד: אמנם יש לנו פה קצת השקעה בתקינה, הסדרה וכולי, אבל יחסית זו השקעה קטנה.
<שי באב"ד: כשאנחנו מדברים על תוספת לתוצר מתשתיות תחבורה למשל שצריכים לבנות במדינת ישראל, אז אנחנו מדברים על השקעות של מיליארדים.
<שי באב"ד: כשאנחנו חושבים על השקעה או הטבות בחברות הייטק, אנחנו לפעמים מדברים על השקעות של מאות מיליונים ומיליארדים.
<שי באב"ד: כאן לא מדובר בסכומים כאלה.
<שי באב"ד: מצד אחד אנחנו לא בונים על זה את כלכלת ישראל, אבל כן יש פה תחום שיכול לתת ערך כלכלי בהשקעה מאוד נמוכה, ולכן בעינינו זה תחום שהוא כדאי – כל עוד עושים אותו בדרך שהוועדה קבעה, כדי שבאמת יהיה מדובר במוצר רפואי, תוך שאנחנו לא מתעלמים מבעיות מאוד רציניות שהעלו הבט"פ ומשטרת ישראל לגבי הזליגה וההסברה.
תמר זנדברג: תודה, שי.
תמר זנדברג: חיים ילין, בבקשה.
חיים ילין: שי, תודה, אני רוצה לברך על ההתקדמות.
חיים ילין: אני רואה בזה פוטנציאל חקלאי ממדרגה ראשונה.
חיים ילין: התחלנו לטפל בזה יחד עם משבר הפלפלים, כאשר חיפשנו לייצר פרנסה במקומות מרוחקים בערבה.
חיים ילין: אני חושב שזאת הזדמנות בלתי רגילה.
חיים ילין: וגם, יש מודלים חקלאיים שיכולים לתת לבט"פ את הביטחון שהם מחפשים.
חיים ילין: ברגע שאין חקלאי בודד שמגדל, העסק הוא שונה לחלוטין.
חיים ילין: אנחנו יכולים להכריח להקים שותפויות, קואופרטיבים, כדי שחקלאים יתאחדו ויהיו ביחד בחוות גדולות, מרוחקות מכל מקום עירוני.
חיים ילין: כך נשמור עליהן.
חיים ילין: אין שום בעיה היום לסגור שטח.
חיים ילין: ויותר מזה, אני לא שמעתי אי-פעם שמכרו אורניום או חומר שנמצא בדימונה.
חיים ילין: אז גם על הקנאביס אפשר לשמור.
חיים ילין: אפשר לעשות את הקואופרטיב מההתחלה ועד הסוף, כולל גם המו"פ וכולל גם המיצוי של החומר הפעיל שממנו מפיקים את התרופות.
חיים ילין: אני חושב שכל השרשרת הזאת יכולה להיות באותו מקום, כנגד החשש שההובלה של החומר הפעיל למרכז תרופתי או מו"פ היא מסוכנת.
חיים ילין: ואז מה שיקרה, כמו שאנחנו יודעים תמיד, זה שיהיו יותר מקומות עבודה באזורים האלה.
חיים ילין: אני אומר לך, שי, כבר שנים המפעל שמטפל בתוצרת החקלאית הוא מפעל לא מוכר מבחינת הטבות ומבחינת המדען הראשי.
חיים ילין: הוא צריך לקבל בדיוק כמו כל תעשייה במדינת ישראל.
חיים ילין: יש תיקון לחוק שאני מנסה להביא אותו, אבל זה תיקון שהממשלה צריכה להוביל.
חיים ילין: כרגע זו תעשייה לא מוכרת.
חיים ילין: ואותו דבר פה – היא לא תהיה מוכרת לקבלת מענקים.
חיים ילין: מי שחושב שבערבה אפשר להקים מפעלים ולהביא אוכלוסייה בלי שהממשלה תשקיע, הוא טועה ומטעה.
חיים ילין: חייבים להביא לשם אוכלוסייה חדשה, ליישב את הנגב והערבה, להביא סבסוד של מגרשים, לפתח שם את האזור ולפתח את הנושא הזה.
חיים ילין: אנחנו חייבים להיות הראשונים וחייבים להשקיע במו"פ, זה חלק מהדברים שהממשלה צריכה לעשות.
חיים ילין: אם זה מו"פ חקלאי, אז בבקשה, תשקיעו במשרד החקלאות, תוסיפו.
חיים ילין: ואם זה רפואי, אז תשקיעו בבריאות.
חיים ילין: לגבי הבט"פ, אני דיברתי עם השר ארדן, והוא תמיד אומר לי זליגה, זליגה, זליגה.
חיים ילין: אבל אם רוצים לשמור לא תהיה זליגה.
חיים ילין: יש היום סטרט-אפ שראיתי במו עיניי לפני שנה וחצי, של בחור צעיר שיודע לצלם את הצמח, יודע בדיוק מה יצא ממנו, כמה חומר, מה הגודל, מה המשקל – כך שאי אפשר להוציא משם שום דבר.
חיים ילין: אני מציע לכולם לבוא לראות את הדבר הזה.
חיים ילין: זה צריך להיות כמו בכל מפעל ביטחוני, שכל מי שנכנס חייב זיהוי וסיווג.
חיים ילין: היה לי קשה לקרוא שלתוך הדיון לא הוזמן דווקא המתנגד, הבט"פ, שלא היה שם.
<שי באב"ד: איפה?
חיים ילין: כשאני קורא שהיו שם האוצר, החקלאות והכלכלה, בלי הבט"פ - - -
<שי באב"ד: בט"פ היה בדיון, בטח היה בדיון.
חיים ילין: בסדר, אני לא ראיתי את זה.
חיים ילין: אז אני מאוד שמח.
<שי באב"ד: בט"פ היה אתמול בהצגה, היה בצוות.
<שי באב"ד: פשוט השרים שיציגו להם את זה הם שר הבריאות ושר האוצר, כי אנחנו היינו ראשי הצוותים.
חיים ילין: אני רוצה לסכם.
חיים ילין: שי, אני רואה בזה תמיכה בערבה.
חיים ילין: צריך לקלוט שם משפחות, צריך להביא לשם תעשייה חדשה - - -
<שי באב"ד: להביא צעירים.
חיים ילין: תיזהר מה יכתבו אחרי זה; להביא צעירים לקנאביס זה מאוד בעייתי.
חיים ילין: ..
חיים ילין: אתם מדברים על איך משנים את התודעה; התודעה באה מזה שהדבר הזה צריך להיות עניין תרופתי לחלוטין, ואנחנו חייבים לייצא את זה.
חיים ילין: ואני אומר לך שחוות יגדלו בערבה ואנחנו נוכל להכפיל את האוכלוסייה שם, שזו בסופו של המטרה.
חיים ילין: ואני מקווה שמשטרת ישראל תקבע את הקריטריונים שהיא חושבת לנכון.
חיים ילין: בסופו של דבר זה השקעות שיצטרכו לעשות שם, ואני חושב שאם יהיה שיתוף פעולה פורה אנחנו כולנו נצליח, וצריך לתמוך בזה.
חיים ילין: אני ראיתי בן 70 קם על הרגליים אחרי שלקח את הג'וינט הזה, וזה נראה לי קסם.
חיים ילין: קסם.
חיים ילין: לא הצלחתי להבין איך זה קורה.
תמר זנדברג: אנחנו פה בוועדה כל שבוע שומעים סיפורים כאלה.
תמר זנדברג: תראו, זמננו קצר והנושא חשוב, ולכן נעשה עכשיו סבב קצר של המשרדים שהיו בוועדה.
תמר זנדברג: אני אשמח להתחיל מהאורחים, ממשרד הכלכלה, שאנחנו לא שומעים אותם כל יום, ואחרי זה בריאות, ביטחון פנים וחקלאות.
תמר זנדברג: אחרי זה נשמע נציגי חקלאים, תעשייה וציבור.
תמר זנדברג: משרד הכלכלה, בבקשה.
<איתן קופרשטוך: שמי איתן קופרשטוך, אני ממינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה וחבר בוועדה.
<איתן קופרשטוך: אני רוצה לומר לכם שבפאזל של היצוא הישראלי, להכניס חתיכה נוספת שנקראת חקלאות רפואית מתקדמת, זה דבר מאוד חשוב.
<איתן קופרשטוך: ואם הקנאביס לצרכים רפואיים הוא חלק מזה, אז אנחנו רק מברכים על כך.
<איתן קופרשטוך: נזרקו פה מספרים, אחד עד ארבעה מיליארד שקל.
<איתן קופרשטוך: בהחלט אפשר להגיד שההכנסות מיצוא תהיינה בסביבות המיליארד דולר תוך שנים מעטות.
תמר זנדברג: אז אתם מעריכים מיליארד דולר?
<איתן קופרשטוך: אנחנו מעריכים כמיליארד דולר תוך שנים מעטות, בנתונים הקיימים.
<איתן קופרשטוך: עכשיו, אנחנו רואים פוטנציאל בכל חולייה בשרשרת שבין ייצור חומר הגלם ועד היצוא של מוצרים שמכילים את חומר הגלם.
<איתן קופרשטוך: כלומר, בהחלט ייתכן שמדינת ישראל תייצא גם חומר גלם ובוודאי יתאפשר יצוא של קנאביס בתקן רפואי שהוא למעשה תפרחת ועדיין לא מיצוי והלאה.
<איתן קופרשטוך: על כך היק"ר ירחיב יותר מאוחר.
<איתן קופרשטוך: דובר פה על תחרות.
<איתן קופרשטוך: חיי המדף של מוצרים מתקדמים הם מאוד קצרים.
<איתן קופרשטוך: אני יכול להגיד לכם שיש לנו 44 נציגים שיושבים בשגרירויות ברחבי העולם ואני לא אגזים אם אני אומר שמחציתם קיבלו פניות לבקר בישראל, לתת חסות לכנסים רפואיים ולבוא וללמוד את הנושא בישראל.
<איתן קופרשטוך: אנחנו בטוחים שחלקם הגדול באים גם על מנת לקלוט איך אנחנו עושים וכדי ללמוד ולשכפל אצלם בבית, משום שעושה רושם שעלות ההשקעה לעומת מחיר המכירה היא יחסית גבוהה.
<איתן קופרשטוך: כלומר, הערך המוסף של מוצרי קנאביס לצרכים רפואיים הוא בהחלט גורם רב-משמעות אצל כל מגדל בעולם.
<איתן קופרשטוך: אנחנו מאוד רוצים למתג את החקלאות הרפואית המתקדמת ואת הקנאביס הרפואי הישראלי.
<איתן קופרשטוך: כלומר, יש לנו פה שתי מטרות.
<איתן קופרשטוך: אחת, למתג את החקלאות הרפואית המתקדמת, שהיא גם מעבר לקנאביס.
<איתן קופרשטוך: אני לא מומחה לזה, אבל אני יכול להכיר את הפוטנציאל של חקלאות רפואית, כאשר ישראל ידועה במו"פ המתקדם שלה ובחקלאות המתקדמת שלה.
<איתן קופרשטוך: זה דבר חשוב והוא יזלוג כמובן לענפי חקלאות אחרים, וזאת בלי להיכנס לשאלה כמה חקלאים סבלו, כמה חקלאים ירדו, כמה הצטרפו, מה יהיה בערבה וכולי.
<איתן קופרשטוך: אנחנו רואים רק את הפוטנציאל של היצוא של מדינת ישראל.
<איתן קופרשטוך: אני רוצה לבקש מיובל שקצת ידבר וייתן לנו את התמונה הכללית.
<איתן קופרשטוך: תודה.
<יובל לנדשפט: קודם כול צריך להגיד ברכות לשני השרים, שקיבלו את הדוח ואימצו את כל המסקנות – שר הבריאות ושר האוצר.
<יובל לנדשפט: בעיקר להודות להם על הראייה המיטיבה, כי בסופו של דבר החולה הוא במרכז, ואני לא אומר את זה רק כסיסמה.
<יובל לנדשפט: וכל מה שנאמר פה, גם לגבי היצוא, זה חלק גדול מהפעילות של היק"ר מאז שהוקם בתחילת 2013.
<יובל לנדשפט: נכון שהוחלט על הקמתו בסוף 2011, אבל לקח זמן עד שהוא הוקם.
<יובל לנדשפט: כשדיברנו בהתחלה, גם חברת הכנסת זנדברג וגם אחרים, אמרו שזה לא ילך, ועדיין אנחנו צופים לבאות, אבל בכל זאת אני רוצה להגיד מאוד בזהירות כך.
<יובל לנדשפט: הבנו שאנחנו לא יושבים על איזשהו קצה של אנייה, אנחנו כבר יושבים על משהו יותר גדול, על קרחון.
<יובל לנדשפט: וכבר אמרתי באחד הראיונות המעטים ביותר שלי שזה לא קרחון, זו יבשת.
<יובל לנדשפט: וצריך להסתכל קדימה וצריך להסתכל רחוק כדי להבין.
<יובל לנדשפט: וכל חברי הצוות – שי, איתן, חנן, יואל ועוד רבים – הסתכלו ובחנו כל דבר ודבר.
<יובל לנדשפט: עכשיו קצת פיין-טיונינג.
<יובל לנדשפט: בסופו של דבר זה חלון הזדמנויות.
<יובל לנדשפט: בצבא קוראים לזה מלך הרפסודה, כלומר, מי שמגיע ראשון תופס אותה ולאחרים כבר קשה לעלות.
<יובל לנדשפט: אבל לא בגלל זה – ואני אומר את זה לכולם, במיוחד למשרד לביטחון פנים, שאנחנו מכירים את ההתנגדות שלו – התקבלה ההחלטה.
<יובל לנדשפט: ההחלטה התקבלה כיוון שיש פה קודם כול ראייה רפואית-קלינית.
<יובל לנדשפט: ואנחנו מבינים אותה; אנחנו מבינים אותה בארץ יותר טוב מכל מדינה אחרת בעולם.
<יובל לנדשפט: ברגע שייצרנו את ה-GCP, good clinical practice, שנקרא בשפת העם "הספר הירוק", התחילו להגיע לכאן הרבה מאוד מדינות שאמרו "באמת יש מתודה קלינית שאפשר ללמד רופאים?".
<יובל לנדשפט: ואמרנו כן, בואו ותראו, ותרגמנו אותה לאנגלית.
<יובל לנדשפט: ואנחנו גם אמורים להתחיל קורסים לרופאים.
<יובל לנדשפט: בארץ כבר הכשרנו 80 וב-6 בספטמבר ייערך הטקס בארץ לרופאים הישראלים, ובסופו של דבר גם הרופאים בחו"ל ידעו לתת מרשמים לקנאביס.
<יובל לנדשפט: ואז מה הם ייתנו להם?
<יובל לנדשפט: ברור שהם צריכים לתת למטופלים קנאביס באיכות רפואית – medical grade cannabis.
<יובל לנדשפט: ואת כל זה אנחנו כבר כתבנו ב"קנאקופאה" וכולם מכירים.
<יובל לנדשפט: וזו התורה שישראל מנחילה לאומות העולם.
<יובל לנדשפט: קצת לעשות פיין-טיונינג למשהו שנאמר.
<יובל לנדשפט: אחד, יותרו לייצוא מוצרי קנאביס כהגדרתם באמות המידה.
<יובל לנדשפט: יש אמות מידה גם לגידול – GAP, גם לייצור – GMP, וגם אחר כך להפצה וניפוק.
<יובל לנדשפט: יותרו ליצוא מוצרי הקנאביס שעומדים בדרישות האיכות, גם אלה שהזכרתי, וגם אלה בתחום ה-security.
<יובל לנדשפט: דבר שני, יותר היצוא ליזמים שעומדים בכללי האיכות; שיש להם רישיון לעסוק בתחום היזמי, וגם עומדים בכללי האיכות של ה-security, ואז הם יצטרכו את אותו רישיון יצוא.
<יובל לנדשפט: לא מדובר בתשומות גדולות מאוד שעלולות להיות מוטלות על העניין.
<יובל לנדשפט: הרווח למדינה יהיה מהשקעות במו"פ שכבר עכשיו קורות.
<יובל לנדשפט: אנחנו המדינה שיש לה נוהל מסודר למו"פ.
<יובל לנדשפט: עד כה הגיעו לארץ בסביבות 100 מיליון שנכנסו להשקעות במו"פ בזכות הנתיבים ובזכות הסדר.
<יובל לנדשפט: כשיש סדר אז דברים קורים.
<יובל לנדשפט: יש פה גם עיצוב של תעשייה מסוימת – חקלאות רפואית מתקדמת.
<יובל לנדשפט: יש בזה גם אורינגה מכונפת, חוחובה ועוד, אבל אני מדבר על תחום הקנאביס.
<יובל לנדשפט: בתחום הזה אין ספק שאנחנו מובילים את העולם.
<יובל לנדשפט: ועדיין, המטופל במרכז.
<יובל לנדשפט: גם מההשקעות במו"פ צריכים ליהנות קודם כול המטופלים.
<יובל לנדשפט: מעיצוב התעשייה וההכנסות שיהיו, צריכים ליהנות המטופלים.
<יובל לנדשפט: וגם, כפי ששי יודע, מדובר גם על משאבים למשרד הבריאות - - -
<שי באב"ד: זה כבר נסגר.
תמר זנדברג: כששי שומע שמשרד ממשלתי צריך משאבים, זה כאילו הוא לא שמע כלום.
<שי באב"ד: זה מפתיע אותי, אף פעם לא שמעתי את הדרישה הזאת, זאת הפעם הראשונה בתפקיד...
<יובל לנדשפט: לגבי הראייה קדימה, יש פה את איתן ולידו יושבת יעל קז'וקרו, ממשרד החקלאות, סחר חוץ, ואנחנו ערכנו בשבוע שעבר פגישה והסבר עם אותם קדטים שאמורים להישלח לשגרירויות ברחבי העולם כדי להתחיל במהלך מכוון ומוסדר של הסבר על הדבר הנדיר הזה שקורה פה בארץ.
<יובל לנדשפט: מציון תצא תורה.
<יובל לנדשפט: אנחנו אירחנו את הקדטים של משרד הכלכלה, קורס הצוערים ואחרים, במפעל ייצור.
<יובל לנדשפט: חווה ב-GAP כבר כמעט קיימת, מפעלים ב-GMP – אנחנו אוטוטו שם - - -
תמר זנדברג: תן לנו דד-ליין.
תמר זנדברג: פשוט כבר שנתיים אנחנו - - -
<יובל לנדשפט: אמרנו ואנחנו אומרים כל פעם - - -
תמר זנדברג: תן לנו איזה תאריך.
<שי באב"ד: כל פעם אומרים עוד שלושה חודשים.
<יובל לנדשפט: אני אומר את אותו דבר: כשהאמצעים יגיעו ליק"ר – משם תנו לנו חצי שנה.
<יובל לנדשפט: שי צוחק, אבל חבר'ה, זה יקרה - - -
תמר זנדברג: אוי ואבוי, כשהאמצעים יגידו אז עוד חצי שנה?
<שי באב"ד: לא, אתה בתהליכי גיוס, כי התקנים שוחררו, אתה יודע את זה, תגיד את זה, נו תגיד את זה.
<יובל לנדשפט: עד תום רבעון ראשון הכי מאוחר, ולהערכתנו עוד - - -
<שי באב"ד: לפני.
<יובל לנדשפט: להערכתנו בשנת העבודה הזאת, ב-2017, יהיו מוצרי קנאביס GMP על המדפים.
<שי באב"ד: רגע, תגיד, תקנים שוחררו לך?
<קריאה: לי לא ידוע - - -
<שי באב"ד: רגע, רגע, בוא נחלק לשניים, אגף תקציבים במשרד הבריאות.
<שי באב"ד: יש את התקנים לייצור המקומי ויש את התקנים ליצוא.
<שי באב"ד: ליצור המקומי שוחרר?
<שי באב"ד: ואתמול נסגר שגם ליצוא ישוחררו תקנים, בסדר?
תמר זנדברג: או, הנה בשורה.
תמר זנדברג: מי אמר שהוועדה לא מייצרת כותרות.
תמר זנדברג: טוב, תודה יובל - - -
<יובל לנדשפט: שנייה, אני רוצה להגיד לאיתן וליעל ולחנן ממשרד החקלאות, היות שהם מובילים את זה.
<יובל לנדשפט: ..
<יובל לנדשפט: הכלל הוא start low go slow, אבל פה ה-start הוא high.
<יובל לנדשפט: ואני חושב שבסופו של דבר תהיה פה ברכה, בעיקר למטופלים הישראלים.
תמר זנדברג: תודה, יובל.
תמר זנדברג: יואל, אני רוצה לעבור אליך.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר שבזמן שאנחנו יושבים פה זורמות אליי ידיעות מהעיתונים, מחבר הכנסת ynet, שבעצם השר, בשם המשרד, הביע עמדה שמתנגדת ליצוא.
תמר זנדברג: יואל, אתם חברים בוועדה, והוועדה דנה גם בפוטנציאל הבריאותי והכלכלי וגם בסכנות ובדרכים שצריך לנקוט כדי למנוע את הסכנות האלה, בעיקר את הזליגה.
תמר זנדברג: אני רוצה לשאול אותך איפה נמצאים החששות שלכם ואיך אפשר לפתור אותם?
תמר זנדברג: איך אפשר להביא לכך שעד ישיבת הממשלה חששותיכם יתפוגגו?
<יואל הדר: אני אתחיל במה שרציתי וגם אגיע לשאלתך.
<יואל הדר: אני יואל הדר, היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים, וגם הייתי חבר ועדה, וכפי ששי ציין, הדעה שלי היא דעת מיעוט בוועדה.