GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: תיכף יצטרפו אלינו חברי כנסת נוספים.
תמר זנדברג: למעשה לא מדובר בארבע שנים אלא אנחנו נציין השנה ארבע שנים לקבלת ההחלטה על לגליזציה בקולורדו שנכנסה לתוקף לפני שלש שנים וזה מהלך שזכה למהלך להרבה מאד עניין בעולם.
תמר זנדברג: אפשר להגיד שעיני מדינות רבות בעולם נשואות לקולורדו, לניסוי המאוד מעניין הזה שהתחיל שם לפני כשלש שנים, התחיל ונכנס לתוקף בפועל.
תמר זנדברג: אנחנו רוצים בין היתר, להעריך מה קרה, מה היה, האם נפלו השמים, האם כל התחזיות השחורות שחזו המתנגדים והמבהילים התממשו והאם מדינות נוספות בארצות הברית שהלכו בעקבות קולורדו עשו ועושות טעות?
תמר זנדברג: האם קנדה, שהודיעה על לגליזציה בשנת 2017 עומדת לעשות את טעות חייה וגם האם במדינת ישראל, שבוחנת את צעדיה בתחום הזה בימים אלה ממש, מה אנחנו יכולים ללמוד מהניסיון הזה.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר גם לכם בפתיח, שאנחנו מיד נשמע כאן נתונים שונים וסותרים.
תמר זנדברג: כפי שאומרת האמירה: "יש שקרים, שקרים גדולים וסטטיסטיקה" אפשר להגיד "יש שקרים, שקרים גדולים, סטטיסטיקה ומחקרים".
תמר זנדברג: זאת אמירה שבהמשך ניווכח בה כאן בצורה מאוד חדה ולכן, לצורך העניין, יש לוועדה ולכנסת את מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שהוא מקור אמין עלינו כמקור אובייקטיבי ישר לחלוטין, שמשיג את כל המידע הקיים הזמין האפשרי, גם מנתח אותו וכאשר יש מגבלות הוא גם מצביע על כך בפנינו.
תמר זנדברג: הוא בטח לא משתמש בחצאי מידע ובחצאי נתונים מכאן ומשם לצרכים כאלה ואחרים, אלא מוביל אותנו בצורה האובייקטיבית, הישרה והפשוטה ביותר שקיימת.
תמר זנדברג: לכן, ביקשתי מד"ר עדי ענבר שכתבה את הנייר אשר חולַק כאן ונמצא מצורף לפרוטוקול באתר הוועדה, להתחיל ולפתוח בסקירה שלה ומיד אחריה יציג ד"ר יוסי הראל פיש את המצגת שלו.
תמר זנדברג: אני כבר אומר שכל הדיון הזה מתנהל תחת ידיעה שמזה שלש שנים יש לגליזציה בקולורדו והשמים לא נפלו, לא קרה כלום.
תמר זנדברג: עכשיו אנחנו תיכף נשמע איזה נתון עלה לכאן ואיזה נתון לשם ואיזה נתון עדיין אי אפשר בדיוק לעמוד על המשמעות שלו, כי יש פער בנתונים ופער באיסוף הנתונים, בגילאים, בהיקף וכו'.
תמר זנדברג: נשמע את כל הדברים אבל, כל הדיון הזה מתנהל תחת מצב שהוא מצב קיים, הוא מציאות קיימת כרגע as we speak ואנחנו רוצים ללמוד ממנו ולהעמיק את הידע שלנו.
תמר זנדברג: לכן אנחנו רוצים לזמן את כל הידע והסקרים והמידע הממשלתי והמחקרי וכל מה שזמין לנו, כדי לדעת מה קורה, מה המצב.
תמר זנדברג: בבקשה, ד"ר עדי ענבר.
<עדי ענבר: תודה ליושבת ראש הועדה.
<עדי ענבר: כאמור, שמי עדי ענבר ואני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<עדי ענבר: המסמך שלפני
<עדי ענבר: כם נכתב לבקשת יושבת ראש הועדה והוא מתייחס לתקופה שלאחר תחילת הלגליזציה שאנחנו נוקבים אותה ב- 1 בינואר 2014 שזה כמעט שלש שנים, שנתיים ושבעה חודשים למעשה.
<עדי ענבר: כדי לרכז את הדיון ולא לדבר על השפעות הלגליזציה באופן כללי, בחנו ארבעה נושאים שבעינינו הם מרכזיים בדיון הציבורי בנושא הזה: שימוש במריחואנה בקרב בני נוער, נהיגה תחת השפעת מריחואנה, זליגה של מריחואנה מחוץ לגבולות קולורדו והכנסות מדינת קולורדו ממיסוי חוקי על מכירה, כי אפשר לנצל את המכירה ככסף הנכנס לקופת המדינה בעקבות הלגליזציה.
<עדי ענבר: לצורך זה בחנו פרסומים רשמיים של מדינת קולורדו ושל גופים פדרליים שעוסקים בנושא הזה.
<עדי ענבר: המסקנה המרכזית שלנו היא ואני לא יכולה להגיד את זה חזק יותר, שבשלב הנוכחי מוקדם מדי לקבוע מהי השפעת המהלך ואני מיד אפרט למה ומוקדם מאד גם לקבוע מהן המגמות העתידיות ולאיזה כיוון זה הולך בקולורדו.
<עדי ענבר: לדעתנו, אין גם להשליך את מה שקורה בקולורדו על מצבים אחרים ואני מיד אסביר מה הטעמים לכך.
<עדי ענבר: הטעם הראשון הוא משך הזמן הקצר שחלף, להערכתנו, מאז תחילת הלגליזציה.
<עדי ענבר: אמנם חלפו שנתיים ושמונה אבל בפועל מדובר על שנתיים קלנדריות מלאות.
<עדי ענבר: מדובר בשוק מתהווה כאשר שחקנים שונים לומדים מה מתרחש בשוק הזה, איך המשטרה מתנהגת ואיך מתנהגים הצרכנים או התיירים או בתי הספר, כולם לומדים את המצב החדש הזה שנקרא לגליזציה.
<עדי ענבר: לכן מדובר בשוק שמשתנה ואני יכולה לתת דוגמאות.
תמר זנדברג: כן, תני לנו כמה דגימות שיהיה לנו בסיס לדיון ואחרי כן ניכנס לדיון.
<עדי ענבר: יש למידה על איזה נתון צריך ונחוץ כדי להבין מה קורה.
<עדי ענבר: דוגמה לזה לצורך העניין היא איור 3 בעמ' 20 שמדבר על נתוני מס הכנסה.
<עדי ענבר: באופן כללי, כשביקשו לדעת מה גודל השוק בקולורדו ממכירה של מריחואנה באופן חוקי אמדו גם את השוק למריחואנה לשימושים רפואיים שיש שם.
<עדי ענבר: הטענה שעלתה ששה חדשים אחרי הלגליזציה, שמדובר בשוק יציב יחסית.
<עדי ענבר: מספר המכירות של מריחואנה למטרות רפואיות שלכאורה מוכרים אותה במרכזי חלוקה שם, יישאר פחות או יותר יציב.
<עדי ענבר: זה היה ששה חודשים לאחר לגליזציה.
<עדי ענבר: היום הנתונים שאנחנו בדקנו, הראו שבעצם מדובר בשוק שהולך וגדל.
<עדי ענבר: הן מספר רישיונות למרכזי מכירה של מריחואנה למטרות רפואיות והן ההכנסות ממיסוי של מריחואנה למטרות רפואיות עלו.
<עדי ענבר: זאת אומרת שמדובר בשוק שמשתנה, שמגיב למכירה של מריחואנה למטרות פנאי ולכן, שוב, זו דוגמה טובה לאופן שבו השוק מתהווה, משתנה ולכן מוקדם מדי לקבוע איך הדברים עובדים.
<עדי ענבר: דוגמה נוספת, הוא דוח שהוציאה המחלקה לביטחון הצבור בקולורדו שכותב באופן מפורש, שעצם תשומת הלב באכיפה שמקדישים היום, עלול לשנות את האופן שבו הנתונים נאספים ומה אנחנו רואים ולא רואים.
<עדי ענבר: זאת אומרת, ככל שיש יותר שוטרים פרוסים, ככל שהשוטרים יותר מוכשרים כדי לבחון דברים כמו נהיגה תחת השפעת מריחואנה, יש סיכוי שהנתונים עצמם ישתנו בלי שינוי משמעותי בדפוסי ההתנהגות בפועל של אותם אזרחים.
<עדי ענבר: דבר נוסף הוא ההיסטוריה של קולורדו בתחום המריחואנה לצרכים רפואיים.
<עדי ענבר: בשנת 2000, קולורדו העבירה חקיקה שאפשרה הענקת טיפול רפואי באמצעות מריחואנה וזה נכנס לתוקפו ביוני 2001.
<עדי ענבר: בשנת 2010, הותר למכור מריחואנה באופן חוקי לצרכים רפואיים תחת רישיון ובהמלצות רפואיות.
<עדי ענבר: זאת אומרת, יש הרחבה והסדרה של מה שקורה עם מריחואנה לטיפול רפואי כבר מ-2010.
<עדי ענבר: בפועל מדובר על מערכות חוקים שונות ודרישות שונות גם לגבי האנשים המפעילים את המכירה הקמעונאית וגם לגבי הצרכנים עצמם, אבל לא ניתן לבדוק השפעה של לגליזציה כמשהו שמנותק לחלוטין מההיסטוריה של קולורדו בתחום מריחואנה לשימוש רפואי.
<אורן ליבוביץ: אני חייב לענות במקרה הזה.
<אורן ליבוביץ: את ציינת שם שלושה שלבים, משנת 2000 רפואי, משנת 2010 ו-2012 - - -
<עדי ענבר: 2014.
<אורן לייבוביץ': 1975 אי הפללה בקולורדו.
<אורן לייבוביץ': כבר ארבעים שנה יש שם אי הפללה.
<עדי ענבר: נכון.
<אורן לייבוביץ': אז זה בא עוד לפני - - -
<עדי ענבר: זה תיכף ייכנס ואני מיד אסביר את זה.
<עדי ענבר: אתה צודק ותודה ואני מיד אסביר את זה.
<עדי ענבר: הנקודה הבאה שעלתה מהנתונים היא שיעור השימוש הגבוה במריחואנה בקרב בני נוער בקולורדו בהשוואה לשיעור השימוש הממוצע בארצות הברית.
<עדי ענבר: זאת אומרת שלקולורדו יש מאפיינים שקשורים לקולורדו עצמה.
<עדי ענבר: אי הפללה היא דוגמה אחת ויש עוד איזושהי נקודה שאנחנו לא מכירים אותה ואנחנו לא יודעים ואני לא יכולה לומר עליה שום דבר מלבד זה שאני יכולה לומר, ששיעור השימוש בקרב בני נוער במריחואנה בקולורדו גבוה מהממוצע של השימוש בארצות הברית בכלל.
<עדי ענבר: זאת אומרת שמדובר פה במציאות שהיא בפני עצמה וצריך לבחון אותה בהקשר שלה.
<עדי ענבר: נקודה אחרונה והיא לא קטנה, שיש לנו קושי בהשגת נתונים ממקורות שונים.
<עדי ענבר: יש נתונים שבאים מתוך קולורדו ונתונים שמגיעים ממקורות פדרליים.
<עדי ענבר: יש פערים בין נתוני המדינה לבין נתונים פדרליים.
<עדי ענבר: דוגמה אחת היא נתוני השימוש בקרב בני נוער.
<עדי ענבר: אנחנו עושים הצלבה בין הסקר הפנימי שעושים בקולורדו לבין הסקר הלאומי של ארצות הברית, עם כמה פערים שקשה לנו להסביר אותם כרגע.
<עדי ענבר: אפשר לראות את זה בעמודים 7-8.
תמר זנדברג: את מדברת על סקר ברמת המדינה קולורדו לבין הפדרלי.
<עדי ענבר: והסקר הלאומי.
<קריאה: הסקר הלאומי מראה שיש עלייה?
<עדי ענבר: אם אתם רוצים לראות את הנתונים הספציפיים האלה אפשר לראות אותם בעמודים 7,8.
<עדי ענבר: למעשה אפשר לפתוח אותם ולהביט ביחד.
<עדי ענבר: זה כאמור על שימוש במריחואנה בקרב בני נוער.
<עדי ענבר: בעמ' 7 יש טבלה שמדברת על נתוני שימוש כפי שבדקו אותם בתוך מדינת קולורדו.
<עדי ענבר: אני כרגע בודקת את השורה האמצעית שהיא אחוז התלמידים שעשו שימוש במריחואנה לפחות פעם אחת בשלושים הימים האחרונים שקדמו לעריכת הסקר.
<עדי ענבר: זאת הייתה השאלה.
<עדי ענבר: הסקר הזה נעשה בקרב תלמידי תיכון ציבוריים בקולורדו כלומר, הוא לא סוקר נוער שנשר, הוא לא סוקר נוער שנמצא במערכת חינוך פרטית וכד'.
<עדי ענבר: ואם שאלו אותו אז בשנת 2005 22.7% דיווחו שהם עישנו מריחואנה לפחות פעם אחת בחודשים האחרונים, 24.8% ב-2009, 22% ב-2011, 19.7% ב-2013 ו-21.2% ב-2015.
<עדי ענבר: הנתון הזה הוא מעניין קודם כל כי הוא לא יציב, יש לנו עליות וירידות כל הזמן.
<עדי ענבר: מעניין עוד יותר שאם נהפוך את הדף ונביט בעמ' 8 אלה הנתונים של הסקר הלאומי.
<עדי ענבר: הסקר הלאומי נותן דגימה של משקי בית.
<עדי ענבר: מגיע סוקר הביתה, מקבל 30 דולר וזה נעשה בפורמט אחר.
<עדי ענבר: זה עוד קושי שבגללו קשה להשוות ביניהם.
<עדי ענבר: בואו נסתכל על הנתון של 2012-2013 בצד ימין של קצה הטבלה, השורה העליונה למעלה.
<עדי ענבר: השורה השחורה היא קולורדו והמקווקוות למטה היא ארצות הברית.
<עדי ענבר: 11.16%.
<עדי ענבר: ושנה לאחר מכן זה 12.56%.
<עדי ענבר: אם נחזור חזרה לנתונים של טבלה 7, מדובר בשנים האלה על 19.7% ועל 21.2%.
<עדי ענבר: יש פה שני פערים.
<עדי ענבר: מעבר לזה ששני הסקרים שונים לחלוטין הם גם מדברים על אוכלוסיות שונות.
<עדי ענבר: כלומר, בסקר הכללי של ארצות הברית מדובר על גילאי 12-17 תלמידי תיכון.
<עדי ענבר: מה שאותי מעניין בסיפור הזה זו העובדה שברמה הפדרלית הסקר מדבר עבור אותה שאלה: האם עישנת מריחואנה בשלושים הימים שקדמו לעריכת הסקר.
<עדי ענבר: בסקר הפדרלי 11.6% אמרו כן, לעומת זאת בסקר של בתי הספר 19.7% אמרו כן.
<עדי ענבר: זאת אומרת, זה כמעט פי שתיים.
<אורן לייבוביץ': ברמה הפדרלית זה קיים, בקולורדו הוא - - -
<עדי ענבר: זו לא שאלה שנשאלה ברמת העיר, היא נשאלה במשק בית בתוך קולורדו.
<אורן לייבוביץ': בדוח של קולורדו?
<עדי ענבר: יש פה שני דוחות.
<עדי ענבר: סקר אחד שנעשה בתוך בתי ספר ציבוריים בתוך קולורדו וסקר שני שנעשה בארצות הברית, שמה שהוא עושה זה לצורך העניין בכל ארצות הברית.
<עדי ענבר: הקו השחור הוא נתונים ממדינת קולורדו.
שרן השכל: יש פער שיכול להיות - - -
תמר זנדברג: יש פער לפי מי ששואל.
תמר זנדברג: יש פער בין התשובה לבין מי ששואל.
<עדי ענבר: לכאורה, הסקר הפדרלי - - -
שרן השכל: הכוונה שלו הייתה שבמקומות שזה אסור הילדים יותר יחששו להגיד: "כן עישנו" מאשר במדינות שבהן זה מותר, שבהן הם יכולים להגיד באופן בטוח אם זה כן או לא, אז זה הגיוני.
<עדי ענבר: כן, אבל זה לא מסביר את הפער - - -
תמר זנדברג: היא מצביעה על פער בנתונים מהדיווח של קולורדו עצמה, בין שתי השאלות.
תמר זנדברג: יש לנו כאן פער גם בין האוכלוסיות.
תמר זנדברג: סקר אחד הוא כיתות ט'-י"ב וסקר שני הוא לגילאי 12-17 אז כמובן שככל שהגילאים צעירים יותר גם הדיווח העצמי ואנחנו רוצים לקוות שגם השימוש עצמו הוא נמוך יותר.
תמר זנדברג: אין ספק וזה תמיד כך גם בסקר, מי ששואל משפיע על התשובה.
תמר זנדברג: אם שואל גורם מקולורדו שעשה לגליזציה רק בשנים האחרונות, אז התשובה תהיה מן הסתם יותר פתוחה ואם שואל גורם פדרלי שמזוהה עם אכיפת חוק הרבה יותר נוקשה, שמזוהה בצבור וזה ידוע בארצות הברית שמשטרה פדרלית וממשל פדרלי הם גורמים שהם הרבה יותר נוקשים מכל בחינה, אז גם התשובה תהיה בהתאם.
תמר זנדברג: הגם שהשאלה נשאלת לגבי אותו נשאל עצמו.
<עדי ענבר: מריחואנה עבור בני נוער הוא לא חוקי בקולורדו.
<עדי ענבר: הגיל המותר הוא 21 ומעלה, מה שאומר שגם עבור אותם בני נוער מדובר בדבר שאינו חוקי ולא משנה מי שאל אותם את השאלה.
<עדי ענבר: אנחנו יודעים מה הבעיה עם דיווח, מדובר על דיווח חסר תמיד כי אנשים לא מדווחים כשהם עושים משהו לא חוקי.
<עדי ענבר: בוודאי שיש הבדלים בין הסקרים וזו בדיוק הנקודה אליה אני חותרת.
<עדי ענבר: הנקודה אליה אני חותרת היא שכרגע קיים קושי בהצלבה בין נתונים ממקורות שונים.
<עדי ענבר: יש נתונים שמגיעים מתוך מדינת קולורדו, יש נתונים שמגיעים ממקורות פדרליים שונים וכרגע הנתונים האלה אינם מספרים את אותו סיפור.
<עדי ענבר: אף אחד מהנתונים שאותם בדקנו.
<עדי ענבר: לכן קיים קושי כדי לומר האם יש קנון מסוים, האם יש סקר שמקובל על כולם כשמסתכלים עליו.
<עדי ענבר: אלה הנתונים שמשקפים במידה קרובה את מה שמתרחש בקולורדו בהקשר לדברים שבדקנו אותם אז זו נקודה אחת שחתרתי אליה.
<עדי ענבר: הנקודה הבאה שחתרתי אליה היא אותם פערים של אותם נתונים.
<עדי ענבר: אם נסתכל שוב בטבלה מספר 8 אז לפי הרשות הפדרלית לאכיפה, היא קובעת שיש עלייה משמעותית בצריכת מריחואנה בקולורדו בקרב בני נוער, על בסיס הנתונים האלה מ-2006 ו-2013.
תמר זנדברג: מנהלת הועדה עומדת על כך שהוא יישב על כיסא שאינו מתקפל.
יהודה גליק: אנחנו צריכים אף פעם לא להתקפל, זה בדיוק העניין.
<עדי ענבר: נתוני הרשות הפדרלית שהתבססה על נתוני ה NSDUH שעכשיו אתם מסתכלים באותו 1U בעמ' 8, קובעת שמדובר בעלייה ומשייכת את העלייה הזאת להרחבה של הלגליזציה בתחום המריחואנה לשימוש רפואי והלגליזציה ב-2014.
<עדי ענבר: אם אנחנו מסתכלים על הנתונים האלה, אנחנו רואים שיש פה מגמה מעורבת למשל בנתון השני יש טיפה ירידה ובשלישי יש טיפה עלייה.
<עדי ענבר: אנחנו רואים, למשל, שב-2005 ו-2006, שזה אחרי ההסדרה של מריחואנה למטרות רפואיות, יש נקודת שפל שהרשות הפדרלית לא מתייחסת אליה.
<עדי ענבר: הנקודה שאני חותרת עליה כרגע היא לא הפרשנות אלא להגיד שיש פרשנויות שונות גם עבור אותם נתונים.
<עדי ענבר: זאת אומרת, גם כשמסתכלים על אותם נתונים כל מיני גופים רואים בהם דברים שונים וזה משהו שחשוב להבין אותו.
<עדי ענבר: הדבר השלישי שהיקשה עלינו ואני כבר מסיימת עם זה, הוא שיש נתונים שונים בדיווחים על שנים שונות.
<עדי ענבר: למשל, כשמדברים על הכנסות מדינת קולורדו.
<עדי ענבר: אפשר לדבר על שנים קלנדריות 2014, 2015, שהן השנתיים המלאות האחרונות שיש לנו אבל בקולורדו, השנה הפיסקלית שהיא שנה שמדברים בה על revenue ועל expenses היא שנה שנעה מ-1 ביולי עד ה-30 ביוני.
<עדי ענבר: זאת אומרת שבעצם השנה הפיסקלית האחרונה המדווחת בקולורדו כרגע היא 2014, 2015.
<עדי ענבר: אין עדיין את נתוני 15' ו-16'.
<עדי ענבר: גם אם היה מדובר על תקופה של שנתיים שאנחנו רוצים להשוות ביניהן, דבר שקשה מאד בכלל ברמה מקצועית לדבר עליו, שהרי אנחנו נתקלים בבעיה של תקופות שונות.
<עדי ענבר: האם לדבר על נתוני הכנסות ב-2014 ו-2015, אולי נדבר על מספרים של שנה פיסקלית, האם לדבר על תקופה שמתחילה לצורך העניין - - - הלגליזציה התחילה ב-2012, הלגליזציה התחילה ב-1 בינואר 2014 וכו'.
<עדי ענבר: לכן אני חוזרת שוב למסקנה שלנו.
<עדי ענבר: הנתונים מונחים לפניכם ואתם מוזמנים לשפוט אבל להערכתנו אל"ף, מוקדם מאד לקבוע מהי ההשפעה של הלגליזציה בקולורדו.
<עדי ענבר: בי"ת, מוקדם מאד להצביע על מגמות טבעיות, כלומר, לאן זה הולך ולדעתנו, אין ללמוד מן המקרה של קולורדו בגלל מאפיינים של קולורדו על מקרים אחרים.
תמר זנדברג: דר' יוסי הראל פיש.
תמר זנדברג: אחרי זה נפתח דיון.
תמר זנדברג: מי שרוצה להירשם אז בבקשה.
תמר זנדברג: נשלב כמובן את חברות וחברי הכנסת בדיון.
<יוסי הראל פיש: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה ואני מקווה שבחודשים ובשנים הקרובות ניפגש מדי פעם כדי להמשיך לבחון את מה שקורה באותם מקומות בעולם, לאו דווקא קולורדו ולאו דווקא אחרי לגליזציה, אלא גם מודלים של אי הפללה במקומות כאלה.
<יוסי הראל פיש: מתוקף התפקיד שלי וגם התחום שאני עוסק בו, אני עובד עם מערכת הניטור הבינלאומית שיושבת בליסבון ואחראית על - - - אנחנו עובדים יחד עם החבר'ה מארצות הברית.
<יוסי הראל פיש: חלק גדול מהמפגשים שלנו במהלך השנה הוא לשמוע את העדויות המדעיות והמחקריות על מה שקורה בתחומים השונים שקשורים, כדי להיות עם יד על הדופק ולנסות להבין.
<יוסי הראל פיש: קולורדו היא מוקד עניין רב מאד לכל מי שעוסק בתחום הזה של התמכרויות בכלל ובוודאי לקנביס.
<יוסי הראל פיש: מוקד עניין מאד גדול.
<יוסי הראל פיש: אנחנו מנסים להביא את הידע המדעי כדי לאפשר למקבלי החלטות ולמעצבי מדיניות לקבל החלטות על עיצוב מדיניות שהיא מושכלת ושהיא מבוססת על ידע מדעי עדכני ומהימן.
<יוסי הראל פיש: אני חייב לומר ששמחתי מאד לשמוע את הסיכום.
<יוסי הראל פיש: עוד לא יצא לי לקרוא את הכול כי קיבלנו את זה הרגע אבל קראתי בסוף את הסיכום ושמחתי מאד.
<יוסי הראל פיש: למעשה, במפגשים במהלך כל השנה האחרונה, במפגשים עם אנשי מקצוע מכל העולם, ה bottom line היא בדיוק המסקנה שלך; עדיין מוקדם מדי כדי לקבל החלטות.
<יוסי הראל פיש: כלומר, הנתונים עדיין לא בשלים, אין לנו מספיק טווח זמן כדי לראות את התהליך המתבשל.
<יוסי הראל פיש: חלק גדול מאתנו מתמקד בשנתיים שלש האחרונות ומסתכל על התמונה: הנה, מה קרה בין השנים 2011 ל-2014 ומקבלים החלטות לפי זה אבל התמונה הרבה יותר מורכבת.
<יוסי הראל פיש: יוצאות מתוך כל מאגרי הנתונים והתחומים השונים השלכות שהן השלכות חיוביות בעיקר בתחום הכלכלי.
<יוסי הראל פיש: יש השלכות שהן מאד מדאיגות שצריך להמשיך לעקוב אחריהן.
<יוסי הראל פיש: חלק מההשלכות המדאיגות, בעבודה מוקדמת אפשר לרכך אותן אבל אלה דברים מאד מורכבים שצריך לקחת בחשבון ולתת עליהם את הדעת.
<יוסי הראל פיש: עם התחלה כזו אני אציג את הנתונים משני הדוחות העדכניים והחשובים ביותר שבחלקם צוטטו במסמך של הממ"מ, כדי להראות כמה נקודות שאותנו מדאיגות ואני חושב שאנחנו צריכים לתת עליהן את הדעת תוך כדי ריצה וחשיבה על מה שנעשה פה בישראל.
<יוסי הראל פיש: בראש ובראשונה אני רוצה להזכיר משהו שד"ר ענבר הזכירה וזה שקולורדו היא מדינה מאד ייחודית, גם בארצות הברית.
<יוסי הראל פיש: מאז ומעולם היה לה שיעור יחסית גבוה של שימוש בסמים ובעצם, אם אתם תסתכלו, קודם אורן הזכיר שבעצם המדיקליזציה שם התחילה הרבה יותר מוקדם - - -
<קריאה: אי הפללה.
<יוסי הראל פיש: אי הפללה.
תמר זנדברג: מדיקליזציה התחילה ב-2010 ועוד לפני כן - - -
<יוסי הראל פיש: ב-1975 אם אני לא טועה, נכון?
<יוסי הראל פיש: אם תסכלו על התרשים בעמ' 8 שקיבלנו עכשיו אז אתם תראו שכבר משנת 2005 התחילה עלייה בקרב הנוער - - -
<קריאה: לשימוש רפואי משנת 2000.
<יוסי הראל פיש: תן לי לגמור לדבר.
<יוסי הראל פיש: אני אומר עוד פעם את מה שהתחלתי להגיד.
<יוסי הראל פיש: מה שאפשר ללמוד מעמ' 8, מן הנתונים הוא של - - - שבקרב הנוער, גילאי 12-17 התחילה העלייה בשימוש בקנביס כבר באמצע העשור הראשון של 2000 והיא ממשיכה ועולה בקצב אחיד.
<יוסי הראל פיש: כלומר, השימוש לא התחיל מתי שנהייתה לגליזציה אלא דווקא בשנים שקדמו ללגליזציה.
<יוסי הראל פיש: שם השיח הציבורי הולך בכיוון הזה ואני לא אגיד את המילה שאת לא אוהבת, אז ההשפעה על התודעה לגבי הקנביס התחילה אז.
<יוסי הראל פיש: אנחנו רואים את ה shift הזה.
<יוסי הראל פיש: מה שאני חושב שאנחנו צריכים לעשות הוא להסתכל על התהליך בצורה הרבה יותר גלובלית ולא נקודתית על שנה או שנתיים.
תמר זנדברג: יוסי, אתה מדבר על בני נוער בלבד, חשוב להדגיש ושניים, אתה מדבר על עלייה משנת 2005.
תמר זנדברג: בגרף כאן יש ירידה מאד חדה מ-2003 עד 2005.
תמר זנדברג: גם את זה צריך להגיד.
תמר זנדברג: ושוב, אני חושבת שקולורדו היא מדינה ייחודית גם בגלל מדיניות, זה לא קרה בעצמו.
תמר זנדברג: בקולורדו היה תמיד אחוז שימוש מדווח יותר גבוה.
תמר זנדברג: גם את זה צריך לזכור.
תמר זנדברג: כלומר, ייתכן מאד שבגלל שקולורדו נחשבה מדינה מתירנית בגלל אותה אי הפללה שחלה בה עוד – לצורך הדיון כאן – מקדמת דנא, שנות השבעים זה מספיק מוקדם מכדי להשוות, אז המדיניות שלה הביאה ואנחנו לא יודעים אם לאחוזי שימוש גבוהים יותר, יכול להיות שכן אבל בטח ובטח לאחוזי דיווח גבוהים יותר בגלל הגישה המתירנית.
<יוסי הראל פיש: קודם כל אני מסכים אתך.
<יוסי הראל פיש: הפער בין אחוזי דיווח לאחוזי שימוש כאשר אתה מסתכל על מספרים כאלה ומגמות כאלה, מי שמדען ואוסף את הנתונים הללו, זה לא מה שמסביר את הגרף הזה.
<יוסי הראל פיש: זה גרף של שינוים מאד דרמטיים.
תמר זנדברג: אני אומרת באופן כללי.
תמר זנדברג: כל הגרפים הם מעל הממוצע האמריקאי והעולמי.
<יוסי הראל פיש: ה balance הזה הוא נשאר די גבוה אבל, לענייננו, מה שחשוב לי לציין זה שכשאנחנו מסתכלים על קולורדו ומנתחים אותה תזכרו שהאוכלוסייה שלנו בישראל, שעליה אנחנו מנסים לקבל מסקנות, זו אוכלוסייה שיש לה שיעורים מאד נמוכים יחסית של שימוש בסמים ואלכוהול בכלל בהשוואה למדינות אחרות ולנו יש המון מה להפסיד.
<יוסי הראל פיש: יש בסטטיסטיקה מונח שנקרא - - - הכוונה שם שאם יש לך בתוצאה מסוימת ערכים מאוד מאוד גבוהים, אין לך הרבה לאן לעלות ואם יש לך ערכים מאד נמוכים אין לך הרבה לאן לרדת אבל, החלק באמצע הוא החלק שהתנודות הכי גדולות קורות בו, כך שצריך לזכור שהסכנה עבורנו צריכה להדאיג אותנו מבחינת הסיפור הזה.
<יוסי הראל פיש: אני רוצה להיכנס לשני הדוחות שבחלקם צוטטו בדרך זו או אחרת במסמך הזה.
<יוסי הראל פיש: הדוח הראשון הוא דוח רשמי של ממשלת ארצות הברית.
<יוסי הראל פיש: ל- NIH יש מכון שנקרא סמסה, שהוא אחראי על הניטור של כל התחום של סמים בקרב האוכלוסייה האמריקאית והדוח האחרון שלהם יצא בדצמבר 2015.
<יוסי הראל פיש: יש כאן טעות דפוס שלי.
<יוסי הראל פיש: הדוח הוא על סוגי הצריכה ועל תפיסת המסוכנות מריחואנה בקרב בני נוער בגילאי 12-17 וחלק מזה מצוטט פה, בכל החמישים מדינות בארצות הברית ואז אפשר לקבל תמונה בהשוואה למדינות אחרות.
<יוסי הראל פיש: הדוח השני הוא דוח שיצא במרץ השנה, במרץ 2016 של ה public security department של מדינת קולורדו והוא בעצם סקר את הלגליזציה והמריחואנה בקולורדו ואת מה שקרה, מהן ההשפעות.
<יוסי הראל פיש: כמו שאמרתי קודם, יש שם דברים חיוביים, יש שם דברים אחרים ולקחתי משם כמה דברים פשוט כדי לשים על השולחן.
<יוסי הראל פיש: שוב, אני רוצה לשים את הנתונים על השולחן.
<יוסי הראל פיש: חלק מהם כמו שעדי אמרה: ניתנים לפרשנות לכיוון זה או אחר אבל כמו המורה לביולוגיה שלקח את הילדים לשדה ואמר להם: זו כלנית וזה פרג, פתאום ראה צמח סגול מוזר והוא אומר: אין פרח כזה והמשיך הלאה.
<יוסי הראל פיש: אז אלה נתונים שקיימים וצריך - - -
יהודה גליק: עד שלא יהיה - - - הוועדה לקולורדו אנחנו לא נוכל להבין את הנתונים עד הסוף.
תמר זנדברג: אנחנו כרגע בבדיקה מקדימה של ההיתכנות של מה שאמרת.
<יוסי הראל פיש: זו התמונה של הדוח.
<יוסי הראל פיש: הדוח השני של סמסה.
<יוסי הראל פיש: כל זה רק מפה בשביל הוויזואליות.
<יוסי הראל פיש: שיעור השימוש במריחואנה לפחות פעם אחת בחודש האחרון בגילאי 12-17 וככל שהצבע כהה יותר השיעורים גבוהים יותר.
<יוסי הראל פיש: את זה אנחנו כבר יודעים.
<יוסי הראל פיש: באמצע יש לנו את קולורדו, שם באמצע, בצורה יפה אבל הנה הטבלה.
<יוסי הראל פיש: אתם לא יכולים לקרוא את כל - - - מכאן אבל זה לפי א-ב, זה לא לפי הדירוג.
<יוסי הראל פיש: יש פה השוואה לכל חמישים המדינות של ארצות הברית בשנים 2012-2013 בהשוואה לשנה אחרי זה, שנת 2013-2014.
<יוסי הראל פיש: כלומר, זה הבדל של שנה אחת שנמצאת כבר עמוק בתוך הלגליזציה בתקופה הזו.
<יוסי הראל פיש: בעצם, כשאנחנו עושים שיקוף לטבלה הזו, אלו המדינות שמובילות את הטבלה בדירוג הראשון, השלישי, הרביעי, החמישי והשישי מתוך חמישים המדינות.
<יוסי הראל פיש: שאלתם מי מספר שתיים אז מספר שתיים היא רוד איילנד שרק בחודש האחרון הסנאט שלה קיבל החלטה למרות הלחץ הציבורי עדיין לא לדון בזה ויצאו לפגרת קיץ.
<יוסי הראל פיש: אני מתאר לעצמי ששם יהיו שינויים בעתיד אבל, כל המדינות שאתם מכירים מאלו שכבר עברו לכיוון הלגליזציה הן היום מככבות בין ששת המדינות עם השיעורים הגבוהים ביותר בקרב - - -
יהודה גליק: האפשרות - - - לגליזציה, זה לא בדיוק כך.
<יוסי הראל פיש: אני לא אומר את הסיבה, אני אומר תמונת מצב.
יהודה גליק: הדיון על הלגליזציה נוצר כיוון שאנשים יודעים שדה פקטו שזה מה שקורה.
<יוסי הראל פיש: אבל מה שמדאיג אותנו זה הנתון הזה.
<יוסי הראל פיש: אם ראיתם את הגרף בעמ' 8, הייתם רואים שברוב ארצות הברית זה נשאר די flat.
<יוסי הראל פיש: למעשה, הממוצע של כל ארצות הברית בשנת 2012 היה 7.15% כאשר באותה שנה בקולורדו זה כבר עבר את ה-10% ובסביבות 9-10 בשאר המדינות הללו.
<יוסי הראל פיש: שנה אחרי זה כל המדינות הללו עלו בצורה מאד משמעותית לכיווניים יותר גבוהים.
<יוסי הראל פיש: כלומר, יש פה בפירוש משהו שנהיה pattern, שהוא תבנית שרואים במדינות שעברו לגליזציה שבכל זאת אפשר - - -
<קריאה: שאין בהן לגליזציה, זאת אומרת, אתה אומר שעצם השיח - - -
<יוסי הראל פיש: אלו המדינות שיש בהן לגליזציה וזו העלייה אצלן.
<יוסי הראל פיש: בכל ארצות הברית, שזה כולל את חמשת המדינות הללו, הייתה עליה מ-7.15% ל-7.22% שזו עליה לא מובהקת ספציפית.
<יוסי הראל פיש: כלומר, זה נשאר פחות או יותר אותו דבר אבל, במדינות האלו הייתה עליה.
<יוסי הראל פיש: זה מדאיג אבל יכול להיות, יכול להיות שזו תופעה של השנים הראשונות שמשחררים ואז יש איזו עליה ואחר כך אולי זה יתייצב.
<יוסי הראל פיש: לכן זה עדיין מוקדם לראות את התופעה הזו אבל, אנחנו חייבים לדעת, מה שאנחנו מדברים עליו המון - - - בחודשים האחרונים מסביב לנושא הזה של האוכלוסייה וכאן אני עונה גם ליושבת הראש, האוכלוסייה שמדאיגה אותנו במיוחד היא אוכלוסיית הנוער ואוכלוסיית הנוער מדאיגה אותנו בגלל שני דברים מאד חשובים.
<יוסי הראל פיש: אל"ף, הסיכון הפיזיולוגי והנפשי וההתפתחותי הגדול ביותר הוא לאוכלוסייה הזו, מקנביס.
<יוסי הראל פיש: הדבר השני הוא שהם מושפעים מהמבוגרים.
<יוסי הראל פיש: ומה שלא תגידו, אלה דברים מוכחים וידועים.
<יוסי הראל פיש: הסוציולזיציה, הדוגמה שהחבר'ה הצעירים מקבלים, בעיקר זו שבני העשרים והשלושים נותנים להם, מה שקורה בבית, מה שקורה בחברה בכלל והשיח הציבורי, יש להם השפעה אדירה עליהם ולכן, מה שאני אומר הוא שצריך לקחת בחשבון שזה דבר שמתפתח.
<יוסי הראל פיש: גם אצלנו, לצערי הרב, אנחנו עדיין נמצאים בחלק השמאלי של הלגליזציה במדינת ישראל וכבר זה קרה.
<יוסי הראל פיש: בפעם הראשונה בשלושים שנה שאנחנו עוקבים אחרי הנתונים במדינת ישראל, עברנו מה-5%-6% של בני נוער שאי פעם צרכו קנביס, הגענו כבר ל-מעל 10%, אז רק שניה, אורן, אנחנו חייבים, לא, זה לא "אי פעם" אלא "שלושים הימים האחרונים", אל תטעה, אתה הרבה פעמים בכותרות טועה, גם - - -
תמר זנדברג: לא, לא, בוא, יוסי, יוסי, יוסי, לא מחלקים ציונים אחד לשני, כל אחד אומר את דברו.
<יוסי הראל פיש: אני אומר לחיוב.
<יוסי הראל פיש: את אורן מאד אוהב, אגב, שלא תבינו לא נכון, אנחנו גם - - -
<אורן לייבוביץ': זה לא אישי.
<יוסי הראל פיש: נכון, זה לא אישי.
<יוסי הראל פיש: הנה, כמה נקודות, שוב פעם, למחשבה.
<יוסי הראל פיש: כל אחת מהנקודות שאני אשים פה אפשר לפרש בצורה כזו בצורה אחרת ואנחנו יודעים גם שמי שבא מכיוון מחשבה כזה רואה את זה בצבע כזה ואחר באחר אבל הנה הנקודות שליקטתי בשביל שהן יהיו על השולחן.
<יוסי הראל פיש: אחת, אמרנו - - - מאד דרמטית שהפכה את קולורדו להיות המדורגת מספר אחת ואגב, לפני מספר שנים היו מספר חמש ומספר ארבע ואילו היום היא מדורגת מספר אחד בארצות הברית.
<יוסי הראל פיש: זה פער לא קטן, עלייה של 32% במספר המקרים של סילוק תלמידים מבית הספר בגלל בעיות סמים.
<יוסי הראל פיש: שיעור השימוש בקרב הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה בקולורדו הוא 26.8% בהשוואה ל- 18.9% בממוצע הארצי.
<יוסי הראל פיש: פער מאד גדול.
<יוסי הראל פיש: עליה של 30% של ביקורי חירום בחדרי מיון בגלל שימוש במריחואנה ורק בשנה האחרונה, ב-2014 לעומת השנה שלפני זה.
<יוסי הראל פיש: אם בהשוואה ל-2011 אז זו עליה של 57%.
<יוסי הראל פיש: עלייה באשפוזים בבתי חולים בגלל שימוש במריחואנה.
<יוסי הראל פיש: עלייה בדיווח על שימוש יומי במריחואנה על ידי מטופלים במרכזי הגמילה.
<יוסי הראל פיש: נתונים לגבי נהגים, תלוי באיזו שנה מסתכלים אבל הם מדווחים על בין 24%-44% עלייה בקרב נהגים שנעצרו על נסיעה תחת השפעה שהיו גם נגועים ב THC.
<יוסי הראל פיש: זו עלייה של 44% בכמות הנהגים שנהרגו בתאונות דרכים ושבדמם נמצא THC והנתון הזה חייב לבוא עם ההסתייגות שאין שום הוכחה סיבתית שה-THC - - -