GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צחי רביבו: אז אני אתאר את המצב שבו אנחנו מזמנים את המועמד לשירות ביטחון, מקבל את הצו הראשון שלו לקראת גיל 16.5-17 ולמעשה הוא אמור להגיע ללשכת הגיוס לבצע צו ראשון על כלל ההליכים.
<צחי רביבו: ההליכים כוללים גם תהליך רפואי רגיל, גם תהליך של אימות נתונים, גם תהליך של אימות פרטיו, איפה הוא לומד, איזה מגמה וכולי.
<צחי רביבו: היום הבנים, במסגרת התאמתם לתפקידי הלחימה, עוברים ראיון מעמיק שבמסגרת הראיון הזה אנחנו למעשה יוצרים תהליך ניבוי לשירות ושרידות בתפקידי הלחימה בצה"ל.
<צחי רביבו: זה העיסוק המרכזי שאנחנו נוגעים בו במועמד לשירות ביטחון.
<צחי רביבו: אצל בנות מאידך, אנחנו לא עושים כרגע את הראיון הזה.
<צחי רביבו: יש תהליך שנקרא ראיון לכל מלש"ב שבספטמבר גם בנים וגם בנות עוברים את אותו תהליך מיון.
<צחי רביבו: זה נובע גם מהגדילה של בנות במערך הלחימה וגם בכלל שוויון בתהליך המיון לצבא.
<צחי רביבו: אנחנו עושים אותו ללוחמות, אפרופו.
<צחי רביבו: זאת אומרת, הגיעה מועמדת - - -
תמר זנדברג: המועמד לשירות ביטחון שמגיע, כאמור מדובר על נער או נערה בני 16.5-17, אנחנו בשלב זה עדיין לא יודעים, הוא רק מתחיל, אנחנו לא יודעים איזה קב"א יהיה לו, איזה - - -
<צחי רביבו: אפס פרטים.
<צחי רביבו: נחתת פעם ראשונה אני רואה תמונה שחורה שלך, אני לא יודע מי אתה, אתה נוחת אצלי פעם ראשונה- - -
תמר זנדברג: בשלב זה אנחנו גם עדיין לא יודעים האם הוא מועמד לתפקיד לחימה לצורך העניין - - -
<צחי רביבו: אני עדיין לא דן בתפקידים, אני עושה לך סדר מהתחלה.
תמר זנדברג: רוב החיילים בסופו של דבר לא משרתים בתפקידי לחימה, נכון ?
<צחי רביבו: לא בהכרח, זה תלוי.
<צחי רביבו: רוב הסד"כ המרכזי כן משרת בתפקידי הלחימה.
תמר זנדברג: אה אוקיי.
תמר זנדברג: זאת אומרת, מכלל החיילים משירות סדיר ברגע נתון - - -
<צחי רביבו: בוא נחלק, גברים ונשים, יש פה שוני.
<צחי רביבו: גברים יש נתח מאוד משמעותי, אני פחות אפרט על אחוזים, אבל נתח מאוד משמעותי שהולך לתפקידי הלחימה.
<צחי רביבו: זה גם הרצון, באמת הכשירות של הפרופיל הגופני והצורך.
<צחי רביבו: לא כל אחד מתאים להיות לוחם.
<צחי רביבו: בבנות יש עלייה בסד"כ הלחימה.
<צחי רביבו: היא עדיין לא כמות גדולה ויש עוד המון תפקידים נוספים ש- - - אני עדיין לא נכנס לתפקידים, אני שם פה תמונת מצב של מועמד לשירות ביטחון, בין אם זה בן או בת, שמגיע ללשכה ליום הראשון שלו.
<צחי רביבו: הוא עובר את שרשרת המיון באותו יום, יש מספר מרכיבים מרכזיים באותו יום שבודקים, שזה השיח שבאנו בגינו, על סוגיית השימוש בין אם זה באלכוהול או בסמים או דברים אחרים שהם קשורים למסוכנות בהיבט הזה.
<צחי רביבו: למשל, מצב נפשי, אלימות במשפחה, יחסים חברתיים - איך אתה בקשרים חברתיים וכולי.
<צחי רביבו: יש פה עניין של השתלבות, כמובן, כי זה הדבר המרכזי שאנחנו עושים עיבוד להתאמה ללחימה.
תמר זנדברג: שזה באותו ראיון?
<צחי רביבו: שזה באותו ראיון כן.
תמר זנדברג: עם מי הראיון מתבצע?
<צחי רביבו: הראיון מבוצע על ידי מאבחנת מדעי ההתנהגות שלנו שזה תפקידה.
<צחי רביבו: ולמעשה בתהליך האבחון היא עומדת על קנקנו, שואלת אותו שאלות, זה הכשרה מאוד ייחודית שיש בצבא.
<צחי רביבו: בסוף הראיון אותה בעלת תפקיד מנתבת את אותו מועמד לשירות ביטחון להשלמות עם צריך.
<צחי רביבו: אם יש לו בעיית ת"ש לת"ש, אם יש לו בעיה נפשית לבר"ן, אם יש סוגייה של סמים או אלכוהול הוא מופנה לעתים או לבר"ן לבדוק האם יש פה באמת סוגייה אישית של התמכרות או - - -
תמר זנדברג: מה זה אומר סוגיית סמים או אלכוהול.
תמר זנדברג: קודם כל בוא נתחיל בראיון השגרתי, בתפריט שיחה הסטנדרטי של אותה מאבחנת עם המועמד מה קיים בתוך הראיון הזה מבחינת סמים או אלכוהול לצורך העניין.
<צחי רביבו: קיימת שאלה, האם אתה משתמש.
תמר זנדברג: האם אתה משתמש זה לשון השאלה?
<צחי רביבו: קיימת שאלה נוספת, מה הקשרים החברתיים שלך בכיתה.
<צחי רביבו: אני רוצה לתת לך פה דוגמאות כי המטרה היא בהחלט לשאלות כלליות למפות ולקבל את השיתוף פעולה של המועמד לשירות ביטחון.
תמר זנדברג: כלומר המטרה היא כרגע לאתר שימוש שגרתי וקבוע.
תמר זנדברג: השאלה היא האם אתה משתמש או האם התנסית אי פעם?
<צחי רביבו: אני אחדד לך את הסוגייה.
<צחי רביבו: המטרה היא למפות דברים שרלוונטיים לשרידות בלחימה.
<צחי רביבו: את מחפשת שאני אתעמק בשאלה, אבל המאבחנת שלנו היא בהתאם לראיון יודעת, פחות או יותר, היא מזהה מי עומד מולה.
<צחי רביבו: מספיקה לה התשובה, לא אני לא משתמש והיא מתמקדת בדברים נוספים.
<צחי רביבו: האם אנחנו מתמקדים בהתמכרות?
<צחי רביבו: אם הוא אומר, השתמשתי פעם אחת, אז היא שואלת עוד פעם לוודא שזה באמת נעצר בזה ואם לצורך העניין הוא מספר שזה שימוש רב פעמי אז היא מבינה שיש פה כבר משהו אחר.
תמר זנדברג: אז אני רגע רוצה לשים בצד- - -
<צחי רביבו: וזה מסתיים בזה, אפרופו, כי היא לא - - -
תמר זנדברג: זהו, זאת השאלה.
תמר זנדברג: אני רגע רוצה לשים בצד ודבר שהוא, אגב, צריך לשבח אתכם עליו, את הניסיון לאתר איזשהי בעיית התמכרות - - -
<צחי רביבו: כל בעיה - - -
תמר זנדברג: במסגרת איזשהן בעיות שעלולות להיות לאותו מועמד.
<צחי רביבו: אנחנו מחפשים סוגיות, באמת חשוב לי לתת לך את הנתון הזה שתביני, זה לא רק סמים או אלכוהול, זה לחפש בין אם זה מצוקות או סוגיות רלוונטיות שיתנו לנו את התעודת זהות של מי המועמד לשירות.
תמר זנדברג: ומנגד, אם הוא בתשובה לשאלה אם אתה משתמש אומר, אה ניסיתי פעם אחת בטיול או פעם אחת עם החבר'ה או משהו כזה.
תמר זנדברג: נניח שמאבחנת הבינה שאכן מדובר באיזשהו משהו מזדמן או משהו כזה ולא משהו שמעיד על פוטנציאל התמכרות, האם עצם המידע הזה יש בו כדי להוות לו בעיה לקב"א, לשיבוץ לאיזשהו תפקיד, בין אם לחימה או בין אם תפקיד אחר כמו מודיעין, כמו טיס אולי או איזשהו משהו כזה.
<צחי רביבו: יש שוני בין תפקיד לבין נתוני האיכות.
<צחי רביבו: לגבי התפקיד יש הגדרה של ביטחון מידע שתיכף הוא יתייחס לתפקידים ולסיווגים השונים כי יש חשיפה ונדבר על הנתוני איכות.
<צחי רביבו: זה לא משפיע במאומה על נתוני האיכות.
תמר זנדברג: שזה קב"א.
<צחי רביבו: קב"א ודפ"ר.
תמר זנדברג: קב"א ודפ"ר אפשר להגיע לתוצאה המקסימלית הטובה ביותר - - -
<צחי רביבו: רוב המבחנים הם מבחנים מול מחשב.
<צחי רביבו: והראיון נותן יותר צב"ח שזה התאמה ללחימה והניבוי.
<צחי רביבו: והנתונים שאת מדברת עליהם לא קשורים בהיבטים האלה.
תמר זנדברג: כלומר, קב"א לא מושפע בשום פנים ואופן משאלת שימוש בסמים בעבר.
<צחי רביבו: אני יכול לתת לך באופן פרטני, בארבע עיניים, דוגמאות של מועמדים לשירות ביטחון עם הנתונים הכי גבוהים שהסבירו שפעם אחת הם ניסו אבל הנתונים שלו הכי גבוהים, ולכן אין פה קשר.
תמר זנדברג: האם אתם רואים גם כאלה שהם בני נוער שהייתה להם איזשהי התקלות עם המשטרה, עם איזשהו הסדר והלכו לאיזשהו הליך פלילי- - -
<צחי רביבו: אז אני אתן לך את המשך השרשרת, נגענו באמת רק במקטע ראשון.
<צחי רביבו: המקטע הראשון, כמו שאמרנו, הוא הראיון וההפניה בהתאם.
<צחי רביבו: ההמשך של המקטע - אנחנו עושים בידוק על רישום פלילי של מועמדים לשירות ביטחון בכל ההיבטים.
<צחי רביבו: בהיבט זה לראות מסוכנות, אלימות, דברים שהם יכולים להשפיע על, לצורך העניין, נשיאת נשק מחר בבוקר או השפעה על הסביבה של מי שמשרת איתך.
<צחי רביבו: בהיבט של אם, אני נותן דוגמאות הרבה פעמים בשביל להמחיש, משרתים שני לוחמים ביחד ואחד יש לו אלימות במשפחה כנראה שיתכן בסביבה החברתית תהיה איזה מסוכנות וצריך לבחון את הדבר הזה.
<צחי רביבו: יתכן שאם למישהו יש רישום פלילי על סחר בסמים ומספר תיקים, הדבר הזה הוא מאוד מהותי בהתאמתו לגיוס ולתפקידים השונים.
<צחי רביבו: אז סוגיית הרישום הפלילי נבדקת בנפרד בהתאם למכלול של הנתונים מזומן המועמד לראיון.
<צחי רביבו: או סמים או אנפוקט, זה אותה פונקצייה זה פשוט תלוי בהתאמה ושם מתחילים לשאול את השאלות היותר מרכזיות.
תמר זנדברג: זה אם יש לו רישום פלילי.
<צחי רביבו: נכון.
תמר זנדברג: לא משנה על מה.
<צחי רביבו: לא משנה על מה.
תמר זנדברג: זה יכול להיות עבירת וזה יכול להיות עבירה - - -
<צחי רביבו: זה יכול להיות אפילו על עבירת הצתה, זה יכול להיות אפילו עבירה של גניבה ואז אתה בודק.
<צחי רביבו: הוא גנב אופניים פעם אחת בגיל 14 אז אתה מבין רגע מי הבנאדם ומה עומד מולך.
תמר זנדברג: אוקיי, אז זאת אומרת שגם בסוגיית הרישום הפלילי אין בה כלשעצמה כדי להשפיע על הקב"א, אלא זה עובר לראיון היכרות והערכה אישית ובמצב כזה אם מדובר ברישום פלילי על עבירה של שימוש עצמי בסמים אז מה יקרה?
<צחי רביבו: עוד מילה על הקב"א כי את שואלת על זה הרבה ואני מרגיש צורך - - -
תמר זנדברג: אני פשוט רוצה לדעת האם זה משפיע כי אני מבינה שתיכף העמית שלך יסביר על הנושאים התאמת התפקידים אבל אנחנו כרגע - - -
<צחי רביבו: אני מרגיש צורך להסביר לך על הקב"א כי אני מבין את השאלה שלך.
<צחי רביבו: בהמשך לשאלה שאת שואלת, הקב"א היא נקבעת באותו יום בהתאם למבחנים שהוא מבצע.
<צחי רביבו: זאת אומרת שאני יכול לקבל אינדיקציה, רישום פלילי, אפילו חודש לפני גיוס וזאת הקב"א של המועמד, אין בה השפעה.
תמר זנדברג: לא, אבל לקב"א יש השפעה על - - - זה לא רק - - -
<צחי רביבו: רישום פלילי לא משפיע על הקב"א.
תמר זנדברג: לא, אני שואלת, אבל מה שקורה בראיון ובאותה הערכה אישית יש השפעה על הקב"א זה לא רק מבחני מחשב.
<צחי רביבו: זה משפיע יותר על הצב"ח בהיבט של ההתאמה והניבוי ללחימה.
תמר זנדברג: אבל הקב"א עצמו זה מספר - - -
<צחי רביבו: לראיון יש משקל, אבל המשקל המהותי הוא ההיבט הקוגניטיבי, ההיבט של הבחינה שהוא - - -
תמר זנדברג: בסדר אין בעיה.
תמר זנדברג: אבל אותו משקל שכן יש אתה אומר לא יהיה משקל לא לנושא של אם שימוש בסמים עולה במהלך הראיון ולא לנושא של רישום פלילי.
<צחי רביבו: עוד פעם אני אחדד את זה כי את נכנסת פה לרזי האבחון.
<צחי רביבו: יש הבדל בין משהו שהוא לאורך זמן והוא משפיע על - - -
תמר זנדברג: לא שואלים על משהו שהוא- - -
<צחי רביבו: נראה לי שהבנת את הנקודה.
תמר זנדברג: גם להמשך הדיון, אנחנו מחפשים או מנסים לנטרל את המקומות שבהם שימוש מזדמן, שימוש נורמטיבי, שימוש שגרתי, שימוש חברתי או רפואי - - -
<סימה ימין: מה זה שימוש נורמטיבי?
תמר זנדברג: שימוש נורמטיבי זה שימוש נורמטיבי.
תמר זנדברג: זה שימוש שאנחנו מתכננים והשר לביטחון פנים הכריז שהוא לא יהיה פלילי.
תמר זנדברג: זה שימוש נורמטיבי.
תמר זנדברג: זה שימוש שלא - - -
<סימה ימין: אבל זה לא קשור לעניין הנורמטיבי.
<סימה ימין: זה שאת מאשרת, זה שאת מתייחסת עכשיו לשימוש בסמים כמו עבירת תנועה זה לא אומר שזה נורמטיבי או לא נורמטיבי - - -
תמר זנדברג: לא, לא עבירה - - -
<סימה ימין: כן, כי אם את נותנת קנס את - - -
<קריאה: גם עבירת תנועה זה לא נורמטיבי- - - גם בעתיד - - -
תמר זנדברג: יש לי כנראה ויכוח עם חלק מהנוכחים פה על מה זה נקרא נורמטיבי.
תמר זנדברג: כשאני אומרת נורמטיבי אני מתכוונת, ואני חושבת שהשיחה גם כאן בהחלט מכוונת לשם, שאין לה השפעה שעלולה, שאין לה קשר לא לפוטנציאל התמכרות, לא לפוטנציאל עברייני, אלא שהיא חלק מאורח חיים שגרתי שחלק מהאנשים או כמבוגרים מחזיקים בו, ואת זה אנחנו יודעים, ולפיכך גם מכוונת מדיניות השר, הוא גם אמר את זה במסיבת עיתונאים.
תמר זנדברג: או שהיא שימוש מזדמן, חד פעמי, במקרה של נערים, שאנחנו לא רוצים, וזה אני כן בטוחה שמשותף כאן לכל השולחן, שזה יהיה דטרמיניסטי להמשך חייו של אותו נער או נערה, ימנע ממנו תפקיד שהוא יכול למלא בצבא, והוא בהחלט יכול כי אין לו עוד פוטנציאל התמכרות או פוטנציאל של שוליות או לא נורמטיבי או משהו מהסוג הזה, וגם לא שישפיע על המשך חייו - - -
<סימה ימין: מאיפה את יודעת שאין לו פוטנציאל.
<סימה ימין: את כל כך החלטית- - -
תמר זנדברג: בשביל זה יש לנו כאן את הגורמים- - -
<סימה ימין: וגם הוא לא יודע מהשיחה שהוא עושה אם יש לו פוטנציאל התמכרות כן או לא.
<סימה ימין: אף אחד לא יודע.
תמר זנדברג: אז מי יודע?
<סימה ימין: זאת השאלה.
<סימה ימין: רק אותו אדם יודע לאן זה יכול לקחת אותו, איפה השימוש שלו שאת קוראת נורמטיבי, כמה אנשים או לא אנשים וגם הוא יודע בסופו של התהליך לאן הוא יילך.
<סימה ימין: הוא לא יודע מהקנאביס לאן הוא ילך - - -
תמר זנדברג: הוא גם לא יודע מהארוחת בוקר שהוא אכל בבוקר לאן הוא ילך.
תמר זנדברג: הוא לא יודע שום דבר, אנחנו לא יודעים - - -
<סימה ימין: אבל אני אומרת שאת לא יכולה לדעת בשום שלב האם השימוש החד פעמי הזה, לכאורה, קודם כל אם הוא בכלל אמר לו את האמת.
<סימה ימין: ודבר שני האם השימוש החד פעמי הזה, לכאורה, שאת קוראת לו נורמטיבי או ההתנהלות הזאת שהיא שימוש מזדמן בכל מועדון או פאב שהוא הולך בערב, לילד בגיל 18, צריך להגן על המדינה את לא יודעת לאן זה יתדרדר בסופו של תהליך.
<סימה ימין: כי באותם מועדונים אין רק קנאביס יש גם דברים אחרים.
<סימה ימין: לכן לקרוא לזה שימוש נורמטיבי זה טרמינולוגיה, בעדינות להגיד, ממש לא נכונה.
תמר זנדברג: קודם כל אם תוכלי להגיד את שמך ותפקידך לפרוטוקול וזו הפעם האחרונה שאת מתפרצת ללא רשות דיבור.
<סימה ימין: שמי סימה ימין, אני ראש היחידה לבטחון המידע במשטרת ישראל.
תמר זנדברג: אז תיכף אנחנו נגיע אלייך לרשות דיבור.
תמר זנדברג: אני כן חוזרת ואומרת שכוונתנו היא ולמיטב הבנתי זאת גם כוונת המשרד שגברתי שייכת אליו, משרדי הממשלה, זאת בהחלט כוונתנו כאן בכנסת, שאותו שימוש מזדמן, שגרתי שהוא לא מביא לפוטנציאל לא עברייני, לא שהוא מביא למקומות שהם לא תפקודיים וכולי שלא יפגע באותו מועמד בפוטנציאל החיים ההמשכי שלו.
תמר זנדברג: זה נכון לשתיית כוס יין, יכול להיות שבאותו מועדון הוא שתה משקה אלכוהולי וזה לא מונע ממנו להגן על המדינה שלו וזה לא מונע ממנו למלא שום תפקיד בצבא או באזרחות או במשטרת ישראל.
תמר זנדברג: יכול להיות שהוא עישן ג'וינט באותו מועדון, יכול להיות שהוא עשה עוד כל מיני דברים, אולי חלקם יותר נורמטיביים וחלקם לא, אבל שאין להם פוטנציאל להסיט את אותו בנאדם ממסלול החיים שיש לו שהוא המשפחה שלו, החינוך שהוא מקבל, מדינת ישראל, צה"ל, מייעדים אותו אליו.
תמר זנדברג: זו הכוונה.
תמר זנדברג: אז אתה אומר שעל הקב"א זה לא ישפיע- - -
<צחי רביבו: על נתוני האיכות זה לא משפיע.
<צחי רביבו: לגבי תפקיד תיכף נתייחס בהתאמה לכל תפקיד והרגישות שלו.
<צחי רביבו: וגם בכניסה לשערי הצבא, למעט רישום פלילי וסוגיות מהותיות, שהן מחייבות העמקה, אבל כמו שאמרנו, אם אין לנו רישום פלילי או משהו בהיבט הזה זה לא ימנע כניסה לשערי הצבא ואז למעשה המועמד לשירות ביטחון הופך להיות חייל בצבא.
<צחי רביבו: לגבי שאלת התאמתו לתפקידים, אני אעביר את הדיבור לצביקה.
תמר זנדברג: רק לפני זה, יש לך איזשהי הערכה, לגבי הסוגייה של רישום פלילי, שזה דבר מאוד מאוד כמותי.
תמר זנדברג: באופן כללי, בלי קשר לסמים, כמה מועמדים לשירות ביטחון בגיל הזה יש להם רישום פלילי.
<צחי רביבו: כמו שהבנתי איתך אם באים עם נתונים צריך לבוא מסודר ומוכן.
<צחי רביבו: אני מעדיף להשלים את זה.
תמר זנדברג: המחמאה ניתנה אבל לא יצא לנו מזה כלום כי אין לנו את הנתון.
<צחי רביבו: סליחה, גברתי, אבל לא נדרשתי לזה, אבל אם תרצי.
תמר זנדברג: אז נשמח אם כן.
תמר זנדברג: ואם כבר אתה משיג לנו את הנתון אז כמה יש להם רישום פלילי וכמה בגין שימוש עצמי בסמים.
<צחי רביבו: לא תמיד אני אדע לעשות את ההבחנה.
תמר זנדברג: לא, אבל אם יש רישום פלילי - - -
<צחי רביבו: רישום פלילי כן, את ההבחנה - - -
<רעיה שטנר: איזה הבחנה אתה לא יכול להשיג?
<צחי רביבו: ההבחנה הפנימית בסוגיות הרישום זה לעבור על כל מועמד לשירות עכשיו להסתכל.
<רעיה שטנר: אבל אין לכם פילוח?
<רעיה שטנר: כשאתה מסתכל על רישום פלילי אתה לא מפלח את זה- - -
<צחי רביבו: אני מפלח פרטנית, זה כל מועמד מגיע באופן פרטני.
<רעיה שטנר: כן, אבל אחר כך כשאתה יושב עם העוגה הכללית אין לך פילוח לפי איזה עבירות - - -
<צחי רביבו: יש לנו את סוגיית הרישום הפלילי, לא את הפילוח הפנימי.
<צחי רביבו: מה שאת מדברת איתי זה להוציא עכשיו מועמד, מועמד, לבחון את עניינו באופן פרטני כולל הרעיון, זה לא נתון שניתן לשלוף אותו או ליישם.
<צחי רביבו: לייצר את הנתון הזה הוא כמעט בלתי אפשרי.
<צחי רביבו: זה אולי נשמע לא - - -
תמר זנדברג: באופן עקרוני רישום פלילי לפי סוג העבירה זה נתון לדוגמה מהמשטרה שקיבלנו אותו ודנו בו הרבה פעמים.
תמר זנדברג: לא רק זה גם אפילו קיבלנו אותו מפולח לעבירות שימוש עצמי בקנאביס בלבד.
תמר זנדברג: זה הוצג לנו בוועדה.
<צחי רביבו: אני יכול לוודא שוב, אני דיי סגור על מה שאני אומר.
תמר זנדברג: אז אני שואלת כמה מגיעים - - -
<סימה ימין: אז אולי פה אני לא אתפרץ, אני אסייע.
<סימה ימין: באינטרנט אפשר לראות לפי גילאים.
<סימה ימין: משטרת ישראל כל שנה מפרסמת את הדו"ח הפלילי, דין וחשבון הם קוראים לו.
<סימה ימין: בדו"ח הפלילי הזה את יכולה לראות בדיוק כמה רישומים פליליים יש לאזרחים במדינת ישראל על פי גילאים.
<סימה ימין: ואז זה יענה אולי לך שאת רוצה לדעת כמה חבר'ה בני 16,17,18 שמגיעים אליו וכדי - - -
תמר זנדברג: בסדר, זה נתון אחד.
תמר זנדברג: מכוון שמחזור הגיוס הוא לא מאה אחוז - - -
<סימה ימין: לא, אבל את יכולה לראות את זה לפי גילאים.
תמר זנדברג: בסדר, אני מבינה, לפי גילאים זה נחמד, אבל בכל זאת, למרות שיש לנו גיוס חובה ולמרות שצה"ל הוא צבא העם זה נשמר עדיין לא מאה אחוז ממחזור הגיוס מגיעים כמועמדים למחזור ביטחון.
תמר זנדברג: ושם, אגב, זה דווקא יהיה מעניין להשוות את הנתון של הגיל עם הנתון של מועמדים לשירות ביטחון.
תמר זנדברג: האם אלה שהם בני 17 שהם אינם מועמדים לשירות ביטחון מכל מיני סיבות יש בהם שיעור יותר גבוה או יותר נמוך של רישומים פליליים, זה סוגייה בפני עצמה.
תמר זנדברג: אבל לא בהכרח כל בן 17 הוא מועמד לשירות ביטחון.
<צחי רביבו: ואפילו אם תרצי נתון מעניין למופע הבא אנחנו יכולים להראות כמה מועמדים לשירות ביטחון היו במוסדות רטורנו ומלכישוע וכן גייסנו אותם לצבא אחרי תהליך משמעותי.
<צחי רביבו: זאת אומרת, דווקא להראות את הקצה השני של מי שבאמת התמכר וסיים את התהליך ובהתאם לתהליך - - -
תמר זנדברג: כן, זה נושא אחר, זה דבר מצויין, אנחנו גם מתעסקים בזה כאן בוועדה ומלווים את זה.
תמר זנדברג: פה באמת המטרה שלנו היא לא לפגוע באלה שלא מגיעים לרטורנו ומלכישוע ולא צריכים להגיע לשם, אנחנו לא רוצים לדחוף אותם לשם.
תמר זנדברג: אוקיי, בסדר, אז בואו נעבור לנושא של התאמה לתפקידים.
<צביקה ויס: בוקר טוב, שמי צביקה, ממחלקת ביטחון מידע.
<צביקה ויס: מבחינתנו המטרה שלנו היא להגן על הסוד.
<צביקה ויס: לאור זאות - - -
תמר זנדברג: להגן על?
<צביקה ויס: על הסוד.
תמר זנדברג: על הסוד.
<צביקה ויס: סודות צה"ל, שלא ידלוף החוצה.
<צביקה ויס: אחד השערים עצמם במערכת ההגנה הזאת היא כמובן האדם עצמו, ולכן לאור זאת יש הגדרות לתפקידים איזה סוד מגיע לכל תפקיד ואז ההגדרה מהו הסיווג או ההתאמה הביטחונית הנדרשת לאותו בנאדם שהוא מגיע לאותו תפקיד.
<צביקה ויס: זה בגדול התהליך.
<צביקה ויס: למול זאת אז עושים תחקיר ביטחוני ששם יש את כל הקריטריונים שהם לאו דווקא הסמים - - -
תמר זנדברג: באיזה שלב מתבצע התחקיר הביטחוני למועמד לשירות ביטחון?
<צביקה ויס: אחרי שהוחלט על איזה תפקיד הוא.
<צביקה ויס: זאת אומרת, גורמי השלישות החליטו שהוא מועמד לתפקיד מסוים ולאור זאת עכשיו הוא עובר את ההתאמה הביטחונית, אם זה כמלש"ב ואם זה אחרי שהוא התגייס כי תלוי מתי הוא קיבל את ההגדרה לאיזה תפקיד- - -
<צחי רביבו: בוא נחדד את זה רק שניה כדי שזה יהיה ברור.
<צחי רביבו: אחרי שהוא סיים תהליכים לצו ראשון, יש את הנתוני איכות שלו.
<צחי רביבו: לכל תפקיד בצבא יש התאמה של איכות ואז יש מיונים ביחידות מסוימות והוא מופנה למיונים.
<צחי רביבו: במסגרת התהליך הזה, שם נכנס ההיבט של ההתאמה בתחום הספציפי הזה.
<צביקה ויס: בדיוק אחרי המיונים.
<צביקה ויס: זאת אומרת רק אחרי שהוא עבר מיונים ונקבע שהוא יכול להיות בתפקיד הזה בהיבט שהצבא ראה אותו כשיר בשאר המיונים אז אנחנו מתחקרים אותו.
<צחי רביבו: בשלב הזה המועמד עדיין לא יודע לאיזה תפקיד הוא מיועד, כל זה זה תהליך פנימי.
<צביקה ויס: תלוי.
<צחי רביבו: זה משתנה.
<צחי רביבו: יש תפקידים שאתה מתמיין ואתה יודע למה אתה מתמיין ויש תהליך מיון שאתה לא יודע בדיוק למה אתה הולך בדברים מאוד מיוחדים ואתה מתחיל פשוט לעבור שלב, שלב.
תמר זנדברג: ואחרי שעבר את השלבים האלה, הראשונים, אתה תקבל זימון לתחקיר ביטחוני לצורך התפקיד שאליו אתה מיועד.
<צחי רביבו: זה תלוי באיזה צומת וכולי.
תמר זנדברג: ומטרת התחקיר הביטחוני היא להעניק סיווג ביטחוני שמתאים לתפקיד המיועד.
תמר זנדברג: זה נכון אותו דבר גם בתפקידי לחימה וגם בתפקידים כמו מודיעין כמו - - -
<צביקה ויס: כל תפקיד בצה"ל.
<צביקה ויס: עניין של הגדרת סיווג.
<צביקה ויס: גם לוחם יש לו את ההגדרה הכי נמוכה בדרך כלל כי לאור המידע שהוא נחשף אליו בדרך כלל זה המידע המינימלי שזה שמור, למול המודיעין שזה סודי ביותר לקהילת המודיעין.
תמר זנדברג: אז בשלב הזה איפה אתם עומדים בתחקיר הזה מבחינת שאלות סמים, שימוש עבר.
<צביקה ויס: כלל השאלות הרלוונטיות שיכולות להוות גורמי סיכון.
<צביקה ויס: השאלות, אני לא יכול להיכנס, ואני אסביר למה.
<צביקה ויס: בסוף אנחנו כצה"ל וכלל גופי הביטחון, אנחנו גוף מונחה שב"כ.
<צביקה ויס: זאת אומרת מי שמגדיר מהן השאלות ומי שמגדיר מהם הקריטריונים וגורמי הסיכון זה השב"כ.
<צביקה ויס: אני רק מבצע את התחקיר עצמו ומעביר את זה לשב"כ.
<צביקה ויס: ולכן, דיברת גם על טופס שצריך לחתום, על התחייבות לעתיד וכדומה, זה הגדרות של השב"כ עצמו, אנחנו בהתאם לשב"כ.
<צביקה ויס: אני גם יודע שכרגע השב"כ נמצא בעבודת מטה בתוך הסיפור הזה של גורמי הסיכון של הסמים.
<צביקה ויס: להגיד מה התוצאות, הם לא סיימו אותה, אבל מי שיצטרך לבוא ולדבר על זה זה השב"כ.
תמר זנדברג: כלומר, מה שאתה אומר לנו זה את הדבר הבא: השב"כ מנחה אתכם כצה"ל בגלל שהוא הגוף שאמון, כמו שאמרת, על הסודיות - - -
<צביקה ויס: תחת חוק השב"כ מ-2004, כן.
תמר זנדברג: ובעצם השב"כ מכתיב לכם או מנחה אתכם איזה סוג של מידע קשור למה ובעצם איזה גורמים היקפיים ואחרים אתם צריכים לאסוף על מנת לאמוד את פוטנציאל השמירת הסוד או גורמי הסיכון כמו שאתה אומר.
תמר זנדברג: ועד היום או נכון להיום שימוש בסמים, לרבות שימוש עבר, גם אם הוא מזדמן או חד פעמי ולרבות שימוש פוטנציאלי עתידי, בין אם חוקי ובין אם לא חוקי, כמו מהדוגמה שהבאתי, הוא נמצא כפוטנציאל סיכון.
<צביקה ויס: אני לא אכנס, אבל אני אענה לך על השאלה.
<צביקה ויס: זאת אומרת אני לא אגע בנתונים.
<צביקה ויס: לאורך השנים, בעבר, בשנים הרחוקות, אכן מזדמן היה בעייתי.
<צביקה ויס: לאורך השנים בהסתכלות אל מול האוכלוסייה השב"כ תמיד מעדכן אותו אל מול מה קורה.
<צביקה ויס: בסדר?
<צביקה ויס: את שואלת אותי היום אם מישהו מזדמן כנראה נפסל בטחונית, התשובה היא לא.
<צביקה ויס: אבל אני לא אכנס למה הם הקריטריונים באמת לפסילות ומה זה אומר מזדמן ולמה ההגדרה שלהם למזדמן, האם פעם אחת או מספר פעמים.
<צביקה ויס: כשאני מסתכל לאורך התקופות אז כן.
<צביקה ויס: התשובה היא על גורם מזדמן פעם אחת לא תהיה פסילה מקצועית.
תמר זנדברג: כלומר, מי שעליו שוב, בלי להכנס כרגע להערכה האישית של פוטנציאל התמכרות, פוטנציאל עבריינות, שזה ברור לנו, לא רק סמים, יש גם גורמים אחרים מן הסתם בשאלונים האלה שיכולים להצביע על זה.
תמר זנדברג: אבל לצורך העניין, אותו שימוש שאנחנו קראנו לו כאן מזדמן, חברתי שהוא לא מקושר לדברים האלה, לא לפוטנציאל התמכרות ולא לפוטנציאל עברייני.
תמר זנדברג: יכול להיות היום בצה"ל שיבוץ לתפקידים החל מטיס דרך מודיעין וכמובן לחימה ביחידות המובחרות, בסיירות וכולי שהוא במנותק מהשאלות האלה של השימוש המזדמן.
<צביקה ויס: התשובה היא כן, יכול להיות משובץ.
<צביקה ויס: בלי לפרט מהו מזדמן, אבל החד פעמי, פעם אחת שדיברת עליו בגיל 16, הוא ישובץ.
תמר זנדברג: ומה לגבי סוגיית הרישום הפלילי?
תמר זנדברג: היא משפיעה על ה - - -
<צביקה ויס: עוד פעם - תלוי איזה רישום פלילי ומה עומד מאחוריו.
<צביקה ויס: אם את מדברת על הסמים אז אני לא יודע לכמת לך את זה כי אני אתחיל להיכנס פה לדברים שהם קצת יותר בעייתיים במה אני יכול להגיד.
<צביקה ויס: זה דברים שצריך לבקש מהשב"כ.
<צביקה ויס: אנחנו - - -
תמר זנדברג: השב"כ מנחה כהנחייה הוא נותן את החוק ומנחה- - -
<צביקה ויס: הוא קובע גם את הסיווג הביטחוני של המשרת.
תמר זנדברג: לא, בסדר גמור.
תמר זנדברג: אבל אתם בתור אלה שמבצעים את זה, אני שואלת, אליכם מגיע כל ישראלי בגיל מסוים, לצה"ל.
תמר זנדברג: השאלה שלי היא כזאת, בפרקטיקה שלכם, באופן שבו אתם מיישמים את ההנחיות שב"כ האלה שאתם מקבלים, האם יכול - - - ברור שאם אדם מגיע עם רישום פלילי על עבירות אלימות או אחרות אז אתם תסתכלו לגופו של עניין, אבל לצורך העניין, עצם הרישום הפלילי ככל שהוא אפילו עבירות רכוש בגלל גניבת אופניים או שימוש עצמי בסמים או משהו מהסוג הזה, האם הוא כשלעצמו תהיה לו השפעה ישירה על השיבוץ לתפקיד.
תמר זנדברג: כמובן ככל שזה יהיה תפקיד - - -
<צביקה ויס: תהיה לו השפעה על הסיווג ולאו דווקא.
<צביקה ויס: זאת אומרת אם את שואלת אותי אם יש חבר'ה במודיעין ששובצו ויש להם רישום פלילי, התשובה היא כן.
<צביקה ויס: זאת אומרת, לא כל דבר אוטומטי, זה לא אוטומציה - יש רישום פלילי בנאדם לא יקבל סיווג.
תמר זנדברג: כלומר, אתם בוחנים את זה לגופו של עניין מבחינת גם אם יש רישום פלילי על מה, באיזה נסיבות, מתי.
תמר זנדברג: ועצם הרישום הפלילי אין בו כדי לפסול אדם קטגורית גם לא לתפקידים הרגישים והבכירים והמיוחדים ביותר.
<קריאה: אני מניחה שהרישום הפלילי הרבה פעמים הוא עם איזה קורלציה לרמת ההגדרה של המזדמן נוכח המדיניות שלא מעמידים לדין כל כך מהר אז לפעמים זה משליך גם על מעמד ה - - - כי זה ט.מ. התיקים הראשונים.
<קריאה: לגופו זה בדרך כלל יכול להעיד יותר מאשר שימוש חד פעמי בעבר בודד.
<צביקה ויס: יכול להעיד, אבל לאו דווקא יכול לפסול.
<צביקה ויס: זו ההפרדה.
תמר זנדברג: יכול להעיד, אבל אתם תבדקו לגופו של עניין.
תמר זנדברג: אוקיי, עכשיו מה לגבי ההתחייבות לשימוש עתידי.
<צביקה ויס: אכן ישנה התחייבות כזאת ועוד פעם זו ההתחייבות שהשב"כ מנחה אותנו.
<צביקה ויס: יש שם התחייבויות על מסירת כל המידע הרפואי שיש, יש התחייבות על אם אתה מגיע גם למקומות מסוימים מסווגים, על לא לטוס למדינות מסוימות אחר כך בגלל סיכונים מסוימים ואחד מהם זה גם התחייבות על לא לעשן סמים בזמן שאתה בשירות מילואים פעיל.
תמר זנדברג: מה זאת אומרת בזמן שאתה בשירות מילואים פעיל?
תמר זנדברג: כל אדם, אם הוא משרת במילואים לאו דווקא שהוא בזמן השירות במילואים עצמו, אלא הוא נחשב לשירות מילואים פעיל במהלך חייו עד שהוא משתחרר.
תמר זנדברג: אז אתה רוצה להגיד לי ש-20 שנה קדימה, לא לטוס למדינות מסוימות, אנחנו אולי יכולים שתהיה לנו דעה על זה, אבל הרציונל הוא מובן.
תמר זנדברג: אתה אומר שיש פה סיכון ואנחנו לא רוצים את אותו אדם בסיכון של חס וחלילה ליפול בשבי, להתקל בגורמים שישאלו אותו, להיחטף, להיות באיזשהו אירוע טרור כזה או אחר וכולי.
תמר זנדברג: אבל אם אותו אדם נוסע למדינה כמו אורוגוואי או קליפורניה שהיא לא מדינה מהסוג הזה, אבל שיש פה לגליזציה או אי הפללה, לצורך העניין, באותה מדינה השימוש הנורמטיבי בסמים או בקנאביס לפחות הוא שווה ערך לשתיית כוס יין, בדיוק, מכל הבחינות, גם חוקית.
תמר זנדברג: אז כאן אני קצת פחות, זאת אומרת האם אתם מחתימים אותו גם על התחייבות לא לשתות אלכוהול 20 שנה קדימה כל עוד הוא בשירות מילואים פעיל?
<צביקה ויס: כרגע זה לא מחוץ לחוק.
<צביקה ויס: ועוד פעם את שואלת אותי על קריטריונים שלא אני קבעתי אותם.
<צביקה ויס: זאת אומרת אם אתם רוצים להפנות את השאלות האלה אז זה לשירות הביטחון הכללי.
<צביקה ויס: אבל לצורך העניין, זה לא שעכשיו אם הוא לקח סמים במקום שהוא מדינה מאושרת על פי החוק אצלה אתה מגיע ונפסל לך הסיווג אוטומטית, זה לא עובד ככה.
<צביקה ויס: עוד פעם נפתח התחקיר הביטחוני שלו, עוד פעם בוחנים את הסיווג והוא יקבל או לא יקבל את הסיווג.
<צביקה ויס: זאת אומרת, עצם זה שלקחת משהו לא אוטומטית שם אותך תחת פסילה.
תמר זנדברג: כלומר אם אדם חתם על אותה התחייבות כי הוא רצה את התפקיד, מן הסתם, ואחר כך הוא שירת בצה"ל, השתחרר בשעה טובה, נסע להולנד או לקליפורניה או לאן שלא יהיה ובסיווג הבא, תקופתי, שיהיה לו, אם יהיה לו, הוא ישאל האם הפרת את ההתחייבות שחתמת עליה בעת הגיוס שלך והוא יגיד, תשמעו הייתי במקום, זה היה חוקי, בניגוד למה שאתה אומר, שם זה חוקי או שזה נגיד הוא יעשה את השימוש הזה בהתאם למדיניות שתונהג בקרוב בישראל ואולי אפילו תונהג מדיניות אחרת בעתיד.
תמר זנדברג: אז מה יקרה לאותו סיווג ביטחוני?
<צביקה ויס: הוא חוזר להיות כמו דף חלק לפני זה.