GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יחזקאל בן זימרה: לפני 10 שנים הקמנו ברשות למלחמה בסמים בעיריית ראשון, בשיתוף פעולה עם הביטוח הלאומי, עם היחידה לטיפול בנפגעי סמים, הרשות למלחמה בסמים, פרויקט תעסוקתי שלקחנו 10 מכורים שהם היו נקיים כבר מעל חצי שנה, עברו כבר גיל 30, נמצאים במסגרת טיפולית ביחידה לטיפול בנפגעי סמים, נותנים שתנים, טיפול פרטני, קבוצתי.
<יחזקאל בן זימרה: הכנסנו אותם - אני ניצלתי את קשריי בעיריית ראשון - לכל מיני מסגרות.
<יחזקאל בן זימרה: מה לעשות, אלה הם החיים.
<יחזקאל בן זימרה: והם עבדו במקומות, מסגרות רק לפרויקט למשך חצי שנה, כדי לסגל להם כישורים בכל מיני דברים שהם לא מכירים.
<יחזקאל בן זימרה: מה מערכת היחסים בין עובד מעביד, שעון, שעות עבודה, כל מיני דברים, תנאים סוציאליים, כל אלה.
<יחזקאל בן זימרה: ליווינו אותם גם עם מורים פרטיים, יש כאלה שלא יודעים לקרוא ולכתוב, לא למדו בבית ספר.
<יחזקאל בן זימרה: עזרנו להם בזה.
<יחזקאל בן זימרה: ואנחנו רוצה להגיד משהו מדהים, זה פשוט, אותם אנשים, חלקם, שישה מתוכם עובדים עד היום, הם נקיים 10 שנים, אחד מהם עובד אצלי גם מדריך במרכז התמיכה והסיוע למכורים וזה פשוט מדהים.
<יחזקאל בן זימרה: זה מראה שהשיקום התעסוקתי הוא חלק בלתי נפרד מהטיפול.
<יחזקאל בן זימרה: ולנו, היום כמו שהיא אמרה את זה, אחרי הטיפול ביחידה לטיפול בנפגעי סמים, זהו.
<יחזקאל בן זימרה: גם לא מקבלים אותם בחזרה.
<יחזקאל בן זימרה: חס וחלילה, רק אם הם חוזרים להשתמש בסמים, אז יקבלו אותם עוד פעם ליחידה ואז הם גם צריכים לחכות ובהמתנה, ולחכות כי אין מקום וכל מיני דברים כאלה ואחרים.
<יחזקאל בן זימרה: רגע, אני עוד הפעם ובזה אני אסיים.
<יחזקאל בן זימרה: יש לי גם מקרה אחד שאני חייב לציין אותו של בחור שהוא בתחלואה כפולה.
<יחזקאל בן זימרה: זה רק מראה אם אתה גם יוצר מערכות יחסית.
<יחזקאל בן זימרה: הגעתי למכון הוטרינארי וביקשתי דרך קבלן ויש לי בחור שעובד כבר כמעט 7 שנים במכון הוטרינארי, שהוא תחלואה כפולה, כשהיינו בפגישה של תחלואה כפולה הוא ישב פה ורציתי שהוא ידבר והוא לא הצליח לדבר.
<יחזקאל בן זימרה: וזה פשוט שיקום מדהים.
<יחזקאל בן זימרה: הבחור נקי 11 שנים מסמים, מקבל כל שבועיים זריקה, כי הוא חולה.
<יחזקאל בן זימרה: זה פשוט מצמרר.
<יחזקאל בן זימרה: אפילו אני-.
<יחזקאל בן זימרה: והוא עובד ויש לו סדר יום והוא ממשיך לעבוד.
<יחזקאל בן זימרה: וזה חשוב להדגיש את הדברים האלה, כי אם אנחנו פותחים להם את הדרך, וגילוי נאות, אני יושב פה גם בגלל סמים.
<יחזקאל בן זימרה: אני אמנם נקי הרבה שנים ועזרו לי והשתקמתי, והיום אני ראש תחום התמכרויות והיום השמיים הם הגבול.
<יחזקאל בן זימרה: אנחנו יכולים להגיע באמת, אם יתנו לנו את האופציה.
<יחזקאל בן זימרה: לסיום, אני מברך שאני חלק ושותף בוועדה ושאת יושבת בראשה, כי פשוט באתי לפה עם סטיגמה, ואני פשוט כל פעם מופתע מחדש בתובנות וביכולת שלך לראות דברים בצורה באמת אמיתית, כנה וישרה והגונה, וזה הכי חשוב.
<יחזקאל בן זימרה: בלי הבדלי דעות פוליטיות ואני מעריך אותך על כך.
תמר זנדברג: ממש תודה.
תמר זנדברג: אביבה, רצית לשאול משהו?
תמר זנדברג: להעיר?
<אביבה וולף: לא.
<אביבה וולף: בבקשה, קרן גלבוע.
<קרן גלבוע: רק משפט.
<קרן גלבוע: קרן גלבוע, ראש ענף עובדים סוציאליים בשירות בתי הסוהר.
<קרן גלבוע: נעשתה פה איזו שהיא סקירה של כל מה שיש בארץ בתחום הגמילה מסמים ומאלכוהול.
<קרן גלבוע: רציתי להגיד שיש לנו מערך מאד מאד גדול של טיפול בנפגעי סמים ואלכוהול על כל הרצף, החל מטיפול פרטני - - - ל-20 מסגרות טיפוליות - - -
תמר זנדברג: את מתכוונת בתוך שירות בתי הסוהר?
<קרן גלבוע: בשירות בתי הסוהר.
תמר זנדברג: ויש לכם גם איזה שהוא שלב של הכנה לקראת שחרור, לאסירים שמשתחררים?
<קרן גלבוע: כן.
תמר זנדברג: שמה הוא כולל?
תמר זנדברג: למשל יש בו שירות תעסוקתי?
<קרן גלבוע: למשל חלק אצלנו מכל מסגרת טיפולית, כשאני מדברת על מסגרות אני מדברת על מחלקות, השיא כמובן זה בית סוהר חרמון, אבל יש לנו בהרבה מקומות בארץ.
<קרן גלבוע: בכל מקרה התהליך הטיפולי שלנו כולל שיקום תעסוקתי.
<קרן גלבוע: כל מטופל אצלנו חייב.
<קרן גלבוע: מדובר פה על קטע של הרגלי עבודה.
<קרן גלבוע: אנשים שמשתמשים בסמים, ואני תמיד מספרת על זה, אני ישבתי פעם עם קבוצה של מכורים ושאלתי אותם איך היה נראה היום שלכם כשקמתם בבוקר.
<קרן גלבוע: הם הסתכלו עלי ככה ואמרו לי – לא קמנו בבוקר.
<קרן גלבוע: אז אצלנו בכל המסגרות הם קמים בבוקר.
<קרן גלבוע: מדובר פה על קטע של שילוב בלימודים.
<קרן גלבוע: אנחנו עושים להם אבחון.
<קרן גלבוע: מי שלא יודע ללמוד הולך ללמוד.
<קרן גלבוע: מי שיודע ללמוד – הולך לעבוד.
<קרן גלבוע: הם עובדים במסגרת תעסוקתית, מתחילים כמובן בצורה יותר הדרגתית ועד 8 שעות ביום מקבלים טיפול.
<קרן גלבוע: בשלבים היותר מתקדמים, כל אחד בהתאם לדרך שהוא עושה וכמובן אנחנו גם תלויים ביתרת מאסר שבית המשפט קצב.
<קרן גלבוע: הם יכולים גם להגיע לבתי שיקום שלנו.
<קרן גלבוע: אני חושבת שכאילו הזמן אוזל, רק היה לי חשוב להגיד, אנחנו נשמח להציג את כל המערך אם זה כאן בוועדה או אם זה בסיורים אצלנו.
<קרן גלבוע: אנחנו עושים עבודה.
<קרן גלבוע: אפרופו דיברו כאן על הקטע של כל מיני משרדי ממשלה.
<קרן גלבוע: אצלנו זה הכל שב"ס.
תמר זנדברג: אז זהו, אז יש לי שאלה רגע.
תמר זנדברג: שאלה קצת שטיפה סוטה מהדיון אבל שתעזור לנו אולי.
תמר זנדברג: אתם כשב"ס, באופן כללי אני שואלת, לא רק על נפגעי סמים – אסירים משוחררים, יש תכנית ממשלתית - - -
<קרן גלבוע: יש את הרשות לשיקום האסיר.
<יחזקאל בן זימרה: הרשות לשיקום האסיר.
<קרן גלבוע: רשות שיקום האסיר מאד מאד בצמידות.
<קרן גלבוע: אני חושבת שגם הם היו רוצים להציג פה.
תמר זנדברג: יש לה סל שיקום?
<קרן גלבוע: יש לה סל של מענים.
<יחזקאל בן זימרה: חבל שהם לא.
<קרן גלבוע: אני גם חושבת שנכון להזמין אותם.
<יחזקאל בן זימרה: תמר, זה באמת חשוב שהם יהיו פה אולי לפעם הבאה.
<מאיר חובב: אני רק רוצה להוסיף קצת עוד מידע.
<מאיר חובב: ההשלמה בשירות בתי הסוהר בשיקום, זה הרשות לשיקום האסיר שפועלת לפי חוק, וכל - - -
תמר זנדברג: היא פועלת תחת המשרד לביטחון פנים?
<קרן גלבוע: לא.
תמר זנדברג: דרך משרד הרווחה?
עבדאללה אבו מערוף: יש להם את הקשיים שלהם ויש להם - - - ואנחנו דנו על זה כבר.
<מאיר חובב: רגע, רגע, צריך מאד לדייק.
<מאיר חובב: היא כפופה לשר היא לא כפופה למנכ"ל.
<מאיר חובב: צריכים לדייק פה.
תמר זנדברג: אוקיי, היא רשות.
<מאיר חובב: היא רשות.
<מאיר חובב: ויש שם כחלק משחרור אסיר על תנאי, זה בדרך כלל תכניות השיקום וזה חלק מ - - -
<קרן גלבוע: אנחנו מנצלים את העובדה שהוא בעצם עומד בפני אופציה להיכנס, שהוא חייב להיכנס לתהליך שיקומי בשליש שלו, ואנחנו עושים איזו שהיא העברת מקל מסודרת.
<קרן גלבוע: הוא מתחיל אצלנו את התכנית וממשיך בתכניות בקהילה.
תמר זנדברג: כמה זמן אסיר משוחרר נחשב אסיר משוחרר?
<קרן גלבוע: בתקופת השליש.
תמר זנדברג: אה, לכל תקופת השליש?
תמר זנדברג: זאת אומרת שזה בעצם יחסי לתקופת המאסר.
<מאיר חובב: אני מוכן לענות, אני הייתי גם במועצה בוועדה של שיקום האסיר ועכשיו ביצעתי איזו שהיא עבודת סקירה על העבודה שלהם.
<מאיר חובב: מהתקופה של שיקום האסיר, תקופת השליש שנשאר לו - - -
תמר זנדברג: לרצות.
תמר זנדברג: כן, כן הבנתי.
<מאיר חובב: זו התקופה.
תמר זנדברג: יש לך הערכה מכלל האסירים המשוחררים כמה מהם מתלווה להם איזו שהיא פגיעת סמים או אלכוהול?
<קרן גלבוע: יש לנו סקרים שאנחנו עושים.
<קרן גלבוע: יושב פה ד"ר ספיבק, שעשה סקר על - - -
<יחזקאל בן זימרה: 80%.
<קרן גלבוע: שאנחנו עושים אחת לכמה שנים - - -
עבדאללה אבו מערוף: זה לא 80%.
<פבל ספיבק: מבחינת אסירים פליליים, יש לנו 50% שהם צרכני סמנים.
תמר זנדברג: לא שומעים אותך.
<פבל ספיבק: 12,000 פליליים - - -
תמר זנדברג: מתוך 12,000 אסירים פליליים - - -
<פבל ספיבק: יש לנו 50% שהם צרכני סמים ומשתמשים בשלבים באופן שונה, גם במאסר חלק קטן מסוים, ומתוך הצרכנים, קרוב ל-80% עונים על הקריטריון מכור לסמים.
<פבל ספיבק: בכלל האסירים הפליליים זה קרוב ל-36%.
<פבל ספיבק: זה אסירים מכורים לסמים.
<מאיר חובב: כמה מקומות יש לך באגפי נ"ס?
<מאיר חובב: אגפים נקיים מסמים?
<פבל ספיבק: באגפי נ"ס יש לנו הרבה מקומות.
<פבל ספיבק: יש לנו 1,700-1800 מקומות.
<קרן גלבוע: אבל בשביל להגיע לאגף נ"ס - - -
<פבל ספיבק: סליחה, בנוסף למקומות נקיים מסמים יש לנו עוד מעל 500 מקומות לטיפול גמילה.
<פבל ספיבק: זה בנוסף.
תמר זנדברג: בתוך?
<פבל ספיבק: לא, בנוסף ל - - -
תמר זנדברג: לא, אבל זה בתוך תקופת המאסר, בתוך שב"ס.
תמר זנדברג: מהאסירים המשוחררים, אתם יודעים?
תמר זנדברג: ברגע השחרור.
<קרן גלבוע: יש כרגע.
<קרן גלבוע: עשו מחקר על כל הסיפור של תכניות הגמילה שלנו.
<קרן גלבוע: שוב, ככה קצרה היריעה מלהציג - - -
תמר זנדברג: לא, אני שואלת כמה אסירים משתחררים מדי שנה?
<פבל ספיבק: אין לנו נתון כרגע.
<קרן גלבוע: בשב"ס, אבל הוא עצור - - -
תמר זנדברג: בואו, אני אחדד את השאלה רק כדי שנתמקד.
תמר זנדברג: אמרת שיש לכם העברת מקל מסודרת משב"ס לרשות שיקום האסיר.
תמר זנדברג: מבין אלה שעוברים את העברת המקל הזו, כמה כאלה יש בשנה, כמה מהם להערכתם מוגדרים כנפגעי סמים או מכורים לסמים.
<קרן גלבוע: מהנתונים שלנו, שאנחנו עשינו סיכום עכשיו, זה סביב בין 5,000 נפגשו עם הרשות - - -
תמר זנדברג: 5,000 בשנה.
<קרן גלבוע: 5,000 נפגשו עם הרשות, לא כולם - - -
תמר זנדברג: לא, סך הכל.
תמר זנדברג: כמה מהם - --
<קרן גלבוע: כן, כן, כן.
<קרן גלבוע: זה לא אומר שכולם שוחררו.
<קרן גלבוע: זאת אומרת זה שאלה שעמדו בפני ועדת השחרורים, עשינו את הפגישה - - -
תמר זנדברג: אבל רובם משוחררים.
<קרן גלבוע: ממש לא.
<קרן גלבוע: להיפך, יש ירידה דרמטית.
<קרן גלבוע: הרוב המכריע לא משתחרר.
תמר זנדברג: אז מבין אלה שמשתחררים, יש לכם איזו שהיא הערכה כמה מהם ברגע השחרור - - -
<קרן גלבוע: זה כבר נתונים של הרשות.
תמר זנדברג: לא, אבל ברגע הזה שהם מועברים מכם.
תמר זנדברג: אתם אחראים בתוך השב"ס, בוא נגיד אמרתם 36% מהאסירים הפעילים הם מכורים לסמים - - -
<פבל ספיבק: מכורים לסמים, לא בהכרח שכולם משתמשים.
תמר זנדברג: כמה מהם בשחרור?
תמר זנדברג: אתה יודע?
תמר זנדברג: ברגע השחרור?
<פבל ספיבק: אפשר לומר שכנראה זה אותם אחוזים.
תמר זנדברג: זה דומה.
<יחזקאל בן זימרה: תמר, - - - סמים ואלכוהול - - -
תמר זנדברג: סמים ואלכוהול.
<יחזקאל בן זימרה: לא, אנחנו מדברים סמים, סמים, סמים, צריך גם לזכור שיש אלכוהול.
תמר זנדברג: ויושב לידך אורח שלנו בוועדה, שבאמת אני חייבת לציין שהעיר בפנינו כבר לפני כמה ישיבות בדיוק את הפער הזה שאתה אומר.
תמר זנדברג: מבחינתנו אלכוהול זה סם מסוכם.
תמר זנדברג: אפילו כמו שאתם יודעים, אפילו יותר מחלק מהסמים שהם מוגדרים כסמים מסוכנים, בבחינת הפגיעה הרפואית, הפיזית, הנפשית, ההתמכרות וכו'.
תמר זנדברג: אני אתן לך מיד מילה לגבי הנושא הזה, זה חשוב.
תמר זנדברג: אני רק רוצה להגיד משהו, אפרופו שב"ס, תודה שהתעקשת להציג גם את המצב הזה.
תמר זנדברג: בעצם עולה פה איזה שהוא מצב עגום, שבאמת אם הוא לא היה עצוב וכואב הוא היה אולי אפילו אירוני או מצחיק קצת.
תמר זנדברג: זה גם הוזכר כאן קודם על ידיך.
תמר זנדברג: בעצם יש לנו מצב שיש מענים לאוכלוסיית המכורים.
תמר זנדברג: אמרת – אנחנו נפגוש אותו עוד פעם אם הוא יחזור לסמים.
תמר זנדברג: כאן אנחנו אומרים אנחנו נפגוש ונסייע לאותו אדם – אם הוא יבצע עבירה פלילית וייכנס לכלא לתקופה ממושכת.
<חנה אמסלם: אם הוא ייכנס לחצי שנה, שמונה חודשים, אז - - - הוא לא יקבל.
<יחזקאל בן זימרה: חצי שנה הוא לא יקבל.
<קרן גלבוע: אם יורשה לי, אני אחראית על זה אז אני אענה.
<קרן גלבוע: יש לנו מסגרות טיפוליות שאנחנו מדברים על הכנה לתהליכים טיפוליים, החל מבתי המעצר.
<קרן גלבוע: כך שאין לי מושג לכמה זמן הוא יגיע, גם אם הוא יהיה שבועיים והוא רוצה שניתן לו את התמיכה ואת התחלת התהליך בשבועיים האלה הוא יהיה, וכמובן שבהמשך יש לנו פרויקטים שהם עד חצי שנה.
<קרן גלבוע: אני רק אגיד שאני מטפלת בהתמכרויות.
<קרן גלבוע: בחצי שנה לא עוברים תהליך טיפולי מקצה לקצה.
<קרן גלבוע: ולכן, לכל הפרויקטים הקצרים האלה אנחנו קוראים הכנה לטיפול והעידוד הוא להמשיך תהליך טיפולים, גם אם הוא אחר כך יהיה בקהילה או גם אם הוא יהיה באיזו שהיא מסגרת אחרת; והמסגרות הטיפוליות, המחלקות הטיפוליות, מתשעה חודשים ומעלה.
<קרן גלבוע: מתשעה חודשים עד מאסרי עולם, כל הארץ.
תמר זנדברג: כלומר, אני אמרתי את ההערה הזאת גם בהקשר התקציבי שציינת קודם, עורך הדין ברנע.
תמר זנדברג: אני לא יודעת מה האיגום התקציבי שקיים ומה אפשר לעשות לתוך זה.
תמר זנדברג: אני בטוחה שהוא קיים, חלק ממנו נחשף פה, אבל בטח ובטח שאם נסתכל לטווח הארוך, בטח שאסיר בשירות בתי הסוהר עולה למדינה הרבה יותר מאשר טיפול בקהילה של שיקום ובעצם חזרתו של אותו אזרח להיות אזרח שמתפרנס בעצמו - - -
עבדאללה אבו מערוף: ואם הוא עובד זה יותר טוב.
תמר זנדברג: ומפרנס את עצמו ומשפחתו.
תמר זנדברג: אותו דבר בקהילת הגמילה והטיפול המיידי יותר.
תמר זנדברג: כלומר, חלק מהתקציבים האלה אנחנו נוכל להסיט ולתעל אותם לאדם שבעצם - - -
<מאיר שרעבי: אסיר עולה 11,000 שקלים לחודש.
תמר זנדברג: הוא גם מהווה תרומה לא רק לעצמו, גם היקפית, ולפי השמש שציינת, אז הקרניים האלה נשלחות גם לסביבה ההיקפית, כי אסיר שנמצא בבית הכלא או מטופל שנמצא באשפוזית או במקום כזה, זה גם הוא והעלות למדינה וזה גם המשפחה שלו וזה גם החברה כולה, בהחלט.
תמר זנדברג: אז כך שגם מהזווית הזאת, לא רק שזה הדבר הערכי והנכון לעשות, אלא גם הדבר אולי היעיל יותר.
<יחזקאל בן זימרה: זה נקרא נזק סביבתי, חברתי, משפחתי.
תמר זנדברג: אליהו, בבקשה, בוא תשתף אותנו בסיפור שלך.
תמר זנדברג: הוועדה נחשפה אליו כבר, אבל גם בהקשר הזה אני רוצה שאנחנו נשמע את הדברים.
<אליהו יצחק: כבוד יושבת הראש, קוראים לי אליהו יצחק ולפני חודש ומשהו, בוועדה הראשונה כשנכנסתי לכאן, חשפתי את כל המעמד שלי, שאני מכור לאלכוהול.
<אליהו יצחק: אני מתמודד חברתי, אם זה בתחום המים – בשינוי מדיניות – לא לנתק מים.
<אליהו יצחק: אני בוגר רטורנו, שבעה חודשים, גם בהוסטל והיום אני מתנדב שם ולא בוחל בשום אמצעי לשמור על היום הנקי.
<אליהו יצחק: אני גם אספתי נער מהזולא בתחנה המרכזית, הכנסתי אותה לרטורנו, לטיפול.
<אליהו יצחק: במסגרת השיקום שאנחנו מדברים עליו, עם כל הכבוד כל אחד לעצמו, כל אחד למשרדו, אנחנו המכורים הנקיים מסוגלים בשנייה לחזור למקום שהיינו בו.
<אליהו יצחק: אנחנו מדברים על שיקום, טיפול וכו' וכו'.
<אליהו יצחק: לא ביקשנו כרגע איזה 250 שקל או 300 שקלים.
<אליהו יצחק: אני מדבר על הנושא הזה של הוצאה לפועל והרשויות המקומיות, שהתורה של התכנית שלנו, 12 הצעדים – מחייבת אותנו, אם פגעת במישהו לבקש סליחה, אם אתה חייב משהו – לא תשלם אותו.
<אליהו יצחק: אני למשל פעיל חברתי במים, היום אין אזרח, אם זה במעלה אדומים, אם זה בבת ים, אם זה בירושלים, שמתקשר אלי לטלפון 24 שעות, אני לוקח אותו יד ביד לגיחון, מסדר לו את חשבון המים.
<אליהו יצחק: יש לי 24,000 שקלים חוב במים, אני משלם כל חודש 250 שקלים על חוב העבר ואני משתדל לשלם את השוטף, כדי לסגור פערים שלי בנושא החובות.
<אליהו יצחק: את נושא הארנונה ועוד נושאים כאלה, אתם מדברים על שיקום תעסוקתי?
<אליהו יצחק: אני רוצה ללכת לעבוד כמה שעות באוטו, אני לא יכול.
<אליהו יצחק: למה?
<אליהו יצחק: בגלל החוב הזה שבארנונה, לקחו לי את הרישיון.
<אליהו יצחק: אין לי רישיון.
<אליהו יצחק: גם אם הרישיון הוא בתוקף עד שנת 2020 – אני קשה לי, אני חולה.
<אליהו יצחק: אני חטפתי הרבה בחיים.
<אליהו יצחק: אני מבקש מכבוד יושבת הראש, שגם הנושא הזה בתחום השיקום יגיע.
<אליהו יצחק: יש מלחמות עם האישה בבית, איתרו גם את אשתי, את הגרושים שיש לה.
<אליהו יצחק: הילד רוצה מעיל, אין לי מה לתת לו.
<אליהו יצחק: אני רוצה לסיים בדבר אחד.
<אליהו יצחק: כי אם לא יטפלו בנו, במכורים הנקיים בנושא הזה, חס ושלום, אני ועוד הרבה כמוני נגיע להוסטל הכי גדול במדינת ישראל לתחלואה כפולה, זה שירות בתי הסוהר, שמשם אני באתי גם כן וראיתי דם.
<אליהו יצחק: ראיתי את מה שאתם לא רוצים.
<אליהו יצחק: אני לא רוצה להאריך.
<אליהו יצחק: כואב לי ואני חושב שאני חי את היום.
<אליהו יצחק: לא מעניין אותי מה יהיה מחר.
<אליהו יצחק: רק להיום ורק ביחד זה עובד עם המכורים.
<אליהו יצחק: אז אני מבקש בכל לשון של בקשה, אני רוצה להיות נקי מהדבר הזה.
<אליהו יצחק: אני כל יום רב עם אשתי.
<אליהו יצחק: כבוד יושבת הראש, גם שלחתי מכתב לעירייה, שום דבר.
<אליהו יצחק: משחקים איתי שם כל האגפים.
<אליהו יצחק: אני התקשרתי לעורך דין, למה עורך דין צריך לקבל 12,000 שקלים?
<אליהו יצחק: אני לא מבין.
<יחזקאל בן זימרה: הוא לא יכול לעבוד, כי אם הוא יעבוד יעקלו לו את המשכורת.
<יחזקאל בן זימרה: מילה אחת בנוסף למה שהוא העלה וזו סוגיה מאד חשובה.
<יחזקאל בן זימרה: המכורים המשוקמים, באמת הם מביאים את כל בעיות החיים של כל הריסות חייהם, וחלק מזה זה הוצאות לפועל, חובות לארנונה, למים וזה.
<יחזקאל בן זימרה: אנחנו ברשות בראשון, אני יכול להגיד בתחום העיסוק שלי, אני מלווה אותם יד ביד.
<יחזקאל בן זימרה: אנחנו מטפלים בהם, אנחנו מפנים אותם למנע, שזה אמנם מטפל בנשים, אבל הם גם שם מדברים על ייעוץ משפטי.
<יחזקאל בן זימרה: משתדלים לעזור.
<יחזקאל בן זימרה: גם עם הגופים הציבוריים, העירוניים – ארנונה, מים וכל ההוצאות לפועל.
<יחזקאל בן זימרה: אנחנו באים, מכניסים אותם לוועדות אם אפשר, אבל עוד הפעם, צריך את האיש במקום הנכון כדי שיוביל את הדברים האלה.
<יחזקאל בן זימרה: אם אין את האיש במקום הנכון, יש בעיה.
<אליהו יצחק: עוד מילה אחת קטנה בבקשה.
<אליהו יצחק: אני בוגר רטורנו.
<אליהו יצחק: נכנסתי לשם כשברטורנו קמה קבוצה של שלושה חודשים.
<אליהו יצחק: חוץ מאשר הנוער שזה שנה וחצי, יש שם, שכחתי איך קוראים לזה, של שלושה חודשים.
<אליהו יצחק: אם הבחור, הנער הצליח בטיפול של שלושה חודשים-.
<אליהו יצחק: זה לא אשפוזית.
<אליהו יצחק: שכחתי איך קוראים לזה.
<אליהו יצחק: שלושה חודשים.
<אליהו יצחק: אם הוא עדיין לא בשל לצאת החוצה, אז הוא נכנס לקהילה לשנה וחצי.
<אליהו יצחק: עכשיו, אם הוא בסדר, אני רוצה לשאול, האם יש פנימייה, במקום שהנער הזה ייזרק בחזרה לתחנה המרכזית, או באיזה פנימייה של ניקיון של הכל, כי זה חבל, חבל וחבל.
<מאיר שרעבי: אין מסלול אחד בכל הארץ שאתה יכול.
עבדאללה אבו מערוף: כאן מנסים למצוא דרכים בעניין השיקום, שזה חלק חשוב ביותר מבחינת להחזיר את הבן אדם למקור, לחיים רגילים מבחינתו.
עבדאללה אבו מערוף: זה חשוב אפילו יותר מהעניין הטיפולי, שאני מבין כרופא גם, תקופה קצרה של הטיפול וממשיכים עם מה שצריך – מתדון או משהו אחר – אבל חשוב ביותר זה השיקום על כל היבטיו ועל כל מרכיביו.
עבדאללה אבו מערוף: כאן אני יודע שיש הרבה תכניות, ואני מסתייג מכל הדבר המדעי של עניין התכניות וההשוואות לארצות הברית.
עבדאללה אבו מערוף: אבל זה טוב, מתי שיש מה שנקרא ניסיון וכל זה, אבל צריך להסתכל באופן מעשי ביותר.
עבדאללה אבו מערוף: ומה אנחנו רוצים ואיך אנחנו נשקם את הנפגע הזה, והחשוב ביותר שכאן העולה זה העניין של העבודה.
עבדאללה אבו מערוף: בלי עבודה, בלי תעסוקה, אין שיקום, נקודה.
עבדאללה אבו מערוף: אפילו שהושקעו משאבים במיליארדים.
עבדאללה אבו מערוף: אז זה החשוב ביותר לאדם ויש לי ניסיון, לא רק אישי, אלא גם טיפולי עם אנשים שנפגעו.
עבדאללה אבו מערוף: יש מרכזים ואני טיפלתי בכמה אנשים.
עבדאללה אבו מערוף: כאשר יש עבודה, זה סטימיוליט, זה דבר חשוב ביותר שאפשר לעבוד.
עבדאללה אבו מערוף: ולכן, בקיצור אני מציע ליושבת ראש הוועדה שאת החוק שחברתי, שאני מעריך מאד, תמר, יזמה עם עורך הדין, שזה יהיה אחד הדברים שאכן יתנו כלי מסוים, ודרך איזה משרד – הרווחה או הבריאות, זה כבר עניין טכני ואלה תירוצים שהחוק לא עבד.
עבדאללה אבו מערוף: אני חושב שנלך כך.
<יחזקאל בן זימרה: אנחנו נרתמים כחיילים לזה.
תמר זנדברג: תודה באמת לכל המשתתפים.
תמר זנדברג: תודה, עורך הדין ברנע, תודה - - -
עבדאללה אבו מערוף: ויש לי עוד הערה.
עבדאללה אבו מערוף: סליחה שאני מפריע.
עבדאללה אבו מערוף: אני הצעתי חוק בקשר לרישיון נהיגה, הוצאה לפועל.
עבדאללה אבו מערוף: לצערי הממשלה לא אישרה את החוק ועכשיו החוק עדיין בוועדה בעיבוד, להחזיר אותו מחדש.
עבדאללה אבו מערוף: איך אפשר לשלול רישיון נהיגה לבן אדם שצריך, זה מעגל סגור.
עבדאללה אבו מערוף: ושכר טרחת עורך דין עולה 3,500 שקלים.
עבדאללה אבו מערוף: אני מקווה שהחוק יעבור עוד פעם.
<יחזקאל בן זימרה: במיוחד מי שזה המקצוע שלהם, שהם נהגים.
עבדאללה אבו מערוף: בדיוק, בדיוק.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא אפרט.
<אליהו יצחק: השבוע ישבנו עם - - -
עבדאללה אבו מערוף: פשוט הצטערתי, ובגלל שהעלית את הנושא אני אומר שכבר העליתי את החוק.
תמר זנדברג: יפה, תודה רבה.
<אפרת פורת: אפשר להוסיף?
תמר זנדברג: כן, משפט אחרון לסיכום.
<אפרת פורת: אני מהתחום של הבטחת הכנסה בביטוח הלאומי.
<אפרת פורת: אנחנו משלמים למספרים מאד קטנים הבטחת הכנסה כמתמכרים, למי שנמצא בשיקום במוסדות רווחה ובריאות.
<אפרת פורת: פנה אלי בן אדם שהוא מתמכר ואמר לי, פשוט בצורה הכי פשוטה, אני מעדיף שתשלמי לי כמתמכר ואני לא אלך לשיקום, כי אחרי שאני אלך לשיקום אני אצא מהמערכת של הבטחת הכנסה, ואז כל החובות וההוצאה לפועל, ואני גרוש, והמזונות שאני חייב, הכל שוב יושת עלי וזה כאב גדול.
<אפרת פורת: ולכן אנחנו כביטוח לאומי נשמח מאד לשתף פעולה עם החוק הזה, לתת סל שיקום וגם הבטחת הכנסה, למי שיבוא לשיקום, שיקום מקצועי, כי זאת המטרה שלנו, להוציא אנשים למעגל העבודה ולא לזרוק אותם לשירות התעסוקה, כי שם אין להם מה לעשות איתם.
תמר זנדברג: זאת אמירה מאד חשובה.
<מאיר שרעבי: ואז הם מתחילים לעבוד בעבודות השחורות.
תמר זנדברג: כן, אני באמת חושבת שזו אמירה מאד חשובה.
תמר זנדברג: הנושא הזה מוכר לנו דרך הזווית של גם נפגעות תקיפה מינית, או מזונות והיו כל מיני מקומות שבהם הכנסת באמת יותר בתחום של הנשים, בעצם הבינה את הבעייתיות של ההוצאה, האקסקלוסיב, כשאילו שיש קצבאות שהן אקסקלוסיב אחת לשנייה, שאם מקבלים אחת אי אפשר להנות מהשנייה ואז בעצם אנחנו דוחקים אנשים למקום ללא מוצא.
תמר זנדברג: זו נקודה מאד חשובה גם בהקשר הזה וזו הערה חשובה, תודה שאמרת אותה לסיום.
תמר זנדברג: אז אני באמת רוצה להודות לכל המשתתפים.
תמר זנדברג: תודה שוב, עורך הדין ברנע, תודה ד"ר חובב גם על הסיוע שלכם בעבר וגם על ההתגייסות הפעם באמת להחיות את הנושא מחדש.
תמר זנדברג: אני מרימה את שתי הכפפות.
תמר זנדברג: אני חושבת שיש כאן שני דברים שמונחים לפתחנו.
תמר זנדברג: אחד זו באמת הצעת החוק שבאמת הושקעה בה עבודה יחד עם גורמי המקצוע ואנחנו עכשיו ננצל את הוועדה ואת הפורום הזה כדי להתניע אותה מחדש.
תמר זנדברג: אני בטוחה שאני מדברת גם בשמה של חברת הכנסת מירב בן ארי, שהנושאים האלה מאד קרובים לליבה ואנחנו ניזום את הפורום - - -
<יחזקאל בן זימרה: מאיזו מפלגה היא?
תמר זנדברג: כולנו.
תמר זנדברג: מול שרי הבריאות והרווחה, על מנת להציג את הצעת החוק הזו ולחדש, בעצם להתניע מחדש את התהליך מהמקום שבו הוא נעצר, בין אם במסגרת חוק שיקום נכי נפש בקהילה ובין אם כחוק חדש, כסל בעצם ייעודי לנפגעי סמים ואלכוהול.
תמר זנדברג: הדבר השני, אני רוצה כן לשים דגש בסיכום גם על הגורמים שיושבים כאן, הרשות למלחמה בסמים, משרד הרווחה ומשרד הבריאות, בנושא של השיקום התעסוקתי.
תמר זנדברג: זה דבר שהוא מיידי, בהישג יד, גם לפני שנשיג את אותם מיליונים לסל שיקום חדש.
תמר זנדברג: אני חושבת שהודגש כאן מכל הגורמים, גם מהשטח – מגורמי הטיפול, מהנפגעים עצמם והנציגים שלהם וגם מגורמי המקצוע – משב"ס ועד משרד הרווחה – על החשיבות של השיקום התעסוקתי.
תמר זנדברג: וזה דבר שבאמת אפשר גם היום, במסגרת המשאבים הקיימים, במסגרת רק מבחינת הסטת, אפילו לא הייתי אומרת תקציבים, אלא תשומת לב של העובדת הסוציאלית, של תקן נוסף לעובדת סוציאלית תעסוקתית, של הביטוח הלאומי, לשים דגש על הנושא הזה של רכזת תעסוקתית.
תמר זנדברג: סוזן, אני רוצה לבקש מכם ברשות למלחמה בסמים להוביל את הנושא הזה, מכיוון שאתם גורם מתכלל.
תמר זנדברג: פשוט כדי שלא פה ניכנס ממש ממש לפרטים, אבל הייתי רוצה דרככם, אנחנו נעשה איזו שהיא ישיבת עבודה על הנושא הזה – איך אתם יכולים ממש להכניס ברשויות המקומיות ודרך משרד הרווחה והמענים הקיימים, ממש כאילו פה חצי תקן לשיקום תעסוקתי.
תמר זנדברג: אני חושבת שלמשל - - -
<סוזן בן עזרא: יש מקומות שזה קיים בהם.
<סוזן בן עזרא: להזכיר, למשל בירושלים, בשתי תחנות שיקום בירושלים, במרכז שלהם, יש להם מרכז תעסוקה של הרווחה, שהם מנסים לקבל לא רק את המכורים את כולם למעשה.
תמר זנדברג: כן, אבל שוב - - -
<סוזן בן עזרא: אז אנשים שבאים לקבוצה אצלנו, הם אחר כך הולכים לשם ומתחילים את התהליך - - -
תמר זנדברג: כי יש פה עניין של מאיפה להסתכל על זה.
תמר זנדברג: למשל, אם במרפאה של אביבה, שביקרנו בה, על כל הבעיות שקיימות, אבל אם היה שם, לא יודעת, פעמיים בשבוע חצי יום, רכז - - -
<סוזן בן עזרא: כמו שמדובר גם במרכז - - -
תמר זנדברג: בדיוק, רכזת תעסוקתית שהייתה מקבלת את המטופלים - - -
<יחזקאל בן זימרה: שילווה אותם גם.
תמר זנדברג: ובנוסף לליווי הקיים שיש להם היום.
תמר זנדברג: ראינו שם ליווי מקצועי מדהים.
תמר זנדברג: בנוסף לזה, עובדת סוציאלית תעסוקתית שתהיה שם פעמיים בשבוע לכמה שעות בבוקר, תוכל לקבל את האנשים ולעזור להם על בסיס פרטני – אני חושבת שזה יכול כבר עכשיו לעשות הרבה מאד שינוי.
<סוזן בן עזרא: אנחנו ניזום את הפגישה עם הרווחה - - -
<יחזקאל בן זימרה: תמר, יש את חוק האנשים המוגבלים, שכל גוף ציבורי יכול להעסיק 3% מהאנשים.
<יחזקאל בן זימרה: מקום ציבורי.
<יחזקאל בן זימרה: רשות מקומית, מועצה מקומית, גוף ממשלתי – 3% אנשים.
<יחזקאל בן זימרה: אם אנחנו יכולים להכניס את הקריטריון של המכורים שהם 3% במגבלות שלהם, שהם מוגבלי, כי הם מוגבלים.
<יחזקאל בן זימרה: יש את החוק הזה.
תמר זנדברג: אתה צודק מאה אחוז, העניין הוא שאתה מבין שזה יגרור שינוי שלם במערכתי, כי זה חוזר לביטוח הלאומי עם ה-20% ולחוק שיקום נכי נפש בקהילה עם ה-40%.
תמר זנדברג: אני דווקא אומרת שאתה צודק במענה הכללי ואנחנו נקדם אותו.
תמר זנדברג: זה מול השרים, זה ברמת מדיניות, זה הרבה כסף, זה דבר שאנחנו נעשה אותו ואני בהחלט מרימה את הכפפה הזו.
תמר זנדברג: אני אומרת שבינתיים יש כאן משהו שהוא כאן מתחת לפנס, וזה הנושא של השיקום התעסוקתי, שבעיני הוא בלט לי מאד בכל הדיון ואני חושבת שבמענים הקיימים היום, גם בעזרת הרשות וגם בעזרת הרשויות המקומיות ומשרד הרווחה, אפשר לדאוג לתקן הזה של הרכזת התעסוקתית לכמה שעות במקומות שכבר נותנים את הטיפול וזה יכול בטווח הממש קצר, לעשות שינוי במסגרת הקיימת.
תמר זנדברג: תודה רבה, נקודה נכונה.
תמר זנדברג: בנוסף, גם על מנת שנוכל לקדם את אותו עיגון תקציבי שדיברנו עליו, אם אנחנו יכולים לקבל בבקשה בכתב לוועדה, משרד הרווחה, משרד הבריאות והרשות למלחמה בסמים, לדעתי - - -
<קריאה: וביטוח לאומי.
תמר זנדברג: ביטוח לאומי זה לא תחת משרד הרווחה?
תמר זנדברג: אוקיי, אז משרד הרווחה, אם תוכלו בהתייחסות שלכם - משרד הרווחה כמשרד וביטוח לאומי – מה הם התקציבים שקיימים כיום מספרית, שמוקדשים לדברים האלה, ותקנים.
<חנה אמסלם: אוקיי.
<חנה אמסלם: שמונגשים למה?
תמר זנדברג: לשיקום.
<יחזקאל בן זימרה: לשיקום.
<יחזקאל בן זימרה: תכניות שיקום תעסוקתי.
תמר זנדברג: שיקום, ואם יש למשל במשרד הבריאות במסגרת חוק שיקום נפגעי נפש בקהילה, אם תוכלו ולעשות לנו הערכה מה המענה הקיים למכורים בסמים מתוך כלל העוגה שלכם.
<גלעד ברנע: הייתי מבקש מבחינת השיקום, אולי יש להם משהו גם - - -
תמר זנדברג: זה היא תעשה.
<בתיה ליידנר: אני יכולה לקחת את התקציב, להגיד לך בכל נושא.
<בתיה ליידנר: יש לנו את התקציב.
<בתיה ליידנר: אני יכולה לתת לוועדה, לחלק את התקציב מה מוקדש לכל דבר, אבל אין לנו את הנתונים בכלל, כמה אנשים מוכרים או ידוע שיש להם רקע של שימוש בסמים, שהיום הם במסגרות תעסוקה.
<בתיה ליידנר: כ-9,000 אנשים מקבלים - - -
תמר זנדברג: לא, רגע, יש לכם מידע עם איזו הבחנה האדם הגיע.
<בתיה ליידנר: בסדר, יש לנו הבחנה, אבל אין לי אפשרות, אני לא - - -
תמר זנדברג: אין - - -
<בתיה ליידנר: אני לא יכולה להתחייב למשהו שאין לנו אפשרות לבדוק, כי יש לנו, אתם יודעים, רשימה שלמה והכל בחשב.
<בתיה ליידנר: הכל, כל הנתונים, אבל לפי הבחנה – אין לנו.
<קריאה: אנחנו מנגישים את סל השיקום - - -
תמר זנדברג: רגע, אין לכם בכלל הבחנה, או הבחנת סמים - - -
<בתיה ליידנר: לא, אין לנו.
<בתיה ליידנר: זה לא מופיע כהבחנה.