GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת הראל: התופעות האלה לא פוסחות גם על צה"ל, אנחנו מוצאים אותם גם בתוך שורות הצבא, דבר שמבחינתנו פסול ומהווה איום מעבר לסכנה על שלומו הפיזי או הנפשי של החייל, גם סכנה לחוסנו של צה"ל וליכולת שלו בסוף לממש את הייעוד שלו ולעמוד במה שאנחנו מגדירים האחריות שלו כלפי אזרחי מדינת ישראל, שזה בראש ובראשונה.
<ענת הראל: זאת אומרת מעבר להיבט של הסכנה הבריאות וההסתכלות על הפרט, אנחנו מדברים גם על ההיבט הערכי.
<ענת הראל: צה"ל פועל בהתאם לרוח צה"ל ואנחנו רואים בסוגיה של חשיבות חיי אדם כערך מרכזי ומכאן נובעת תפיסת ההסברה בתוך הצבא.
<ענת הראל: המאבק של צה"ל בסוגיה שסביב אלכוהול מתפרשת לאורך כל השנה.
<ענת הראל: יש פה תהליך מבוקר, שיטתי, שמתקיים כבר שנים רבות.
<ענת הראל: אני כן רוצה להתייחס רגע לקפיצת המדרגה שנעשתה, כמדומני, בשלוש השנים האחרונות, שנתיים וחצי-שלוש.
<ענת הראל: בתפקידי הקודם, עד לפני חצי שנה, הייתי ראש מדור ערכים ומפקדים, זו עבודה משותפת עם הרשות, ובאמת עשינו קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בטיפול.
<ענת הראל: כשאני מדברת על כך שהצבא מתעסק בהסברה באופן יומיומי אנחנו מדברים על מענה בתחום הסמים והאלכוהול.
<ענת הראל: אני כרגע אתייחס רק לאלכוהול, אבל אני רוצה לדבר על המסרים המרכזיים, על המטרה שלנו להחדיר לתודעה של החיילים את הסיכון הכרוך בשימוש בסמים ובתחום האלכוהול אנחנו מדברים על שימוש בלתי מבוקר.
<ענת הראל: מאחר שאני לא שמה במקשה אחת את ההסברה בתחום הסמים והאלכוהול, מדובר באנשים שהם בני 18, אלכוהול הוא חומר שהוא חומר חוקי, וכאן ההסברה, אני חייבת לומר, הופכת להיות הרבה יותר מורכבת.
<ענת הראל: אני מדברת על אלכוהול, אבל היא רלוונטית בכל מיני תחומים.
<ענת הראל: אני אחראית גם על ההסברה בתחום הרשתות החברתיות.
<ענת הראל: אם אני רוצה רגע לצייר איזה סקאלה של התחום ההסברתי, אני יכולה לצייר רף או סולם שבקצה העליון שלו יש את הרף שמוצג מבחינתנו ברוח צה"ל, בהתנהגות הנורמטיבית, כמו שאנחנו רוצים שתהיה התנהגות ערכית, ובקצה התחתון שלו הסף המשפטי.
<ענת הראל: זאת אומרת כל מה שקשור להסברה בתחומים שנמצאים מתחת לסף סמים הרבה יותר קל לי, יש מדיניות מאוד ברורה, יש גם מה שאנחנו קוראים מסרים סגורים, עשה ואל תעשה.
<ענת הראל: דווקא במרחב שאני קוראת לו התחום האפור, אותן התנהגויות שנמצאות בקצה אחד, מצד אחד חוקיות אבל באותה נשימה לא ערכיות, הופך את הסיפור ההסברתי בצבא, מה גם שלא תמיד הם מגובים בפקודות מאוד סדורות, להרבה יותר מורכב.
<ענת הראל: בכוונה הכנסתי באותה מקשה תחומים שהם תחומים אפורים, ובהקשר הזה אני מדברת על אלכוהול ועל רשתות חברתיות, אני יכולה להגיד שיש המון התנהגויות שהן חוקיות אבל בעת ובעונה אחת אנחנו רוצים להגיד 'עצור' בעיקר כמפקד.
<ענת הראל: האם מותר לי להצטלם כשאני בסוף שבוע כשהשולחן לפניי מלא באלכוהול ומותר לי להעלות תמונות כאלה או אחרות ברשת החברתית?
<ענת הראל: ואיפה זה שם אותי?
<ענת הראל: אני חושבת שיש המון מורכבויות והאלכוהול בהקשר הזה הופך את ההסברה בצבא להרבה יותר מורכבת.
<ענת הראל: מה גם, אני עוד רגע אמנה את העקרונות, המפקד הוא מחנך.
<ענת הראל: כל תפיסת ההסברה בצבא מושתתת על התפיסה שהפיקוד מלפנים ולכן גם בהקשר ההסברתי אין טוב יותר מאשר מפקד שעומד בפני חייליו.
<ענת הראל: בסוגיה הזו אני חושבת שגם הרשות, שהיא שותפה מאוד משמעותית, במהלך שעשינו בשנים האחרונות בהכשרת מפקדים, אני חייבת לומר, חברת הכנסת, לא פשוט בכלל, להגיד לקצין או למ"מ צעיר, למ"כ צעיר, לעמוד ולומר משהו שמאוד קשה לו, קשה לו כי הוא גם אוהב להשתכר בסוף שבוע ועכשיו הוא צריך לעמוד מול חייליו ולהסביר להם מה הוא מצפה מהם?
<ענת הראל: אני חושבת שזו סוגיה לא פשוטה.
<ענת הראל: אז כמו שאמרתי, הפעילות לאורך כל השנה היא פעילות שכבר במשך שנים רבות מחייבת הסברה.
<ענת הראל: יש לנו מה שאנחנו קוראים בצבא תכני סף מחייבים.
<ענת הראל: זאת אומרת בהינתן שיש תכנית חינוך סדורה ויש לנו מה שאני קוראת - - - אנחנו פורשים את זרועותינו לכל הצבא, יש לנו במרבית יחידות צה"ל סגלי חינוך, מש"קיות וקצינות, אבל גם במקומות שאין, צה"ל הגדיר והגדיר בצורה חד משמעית מה שאנחנו מכנים תכני סף, תכני חובה.
<ענת הראל: בהתאם לזה כבר הרבה שנים יש חובה להעביר בכל חציון פעילות בנושא סמים או אלכוהול.
<ענת הראל: כמו שאתם יודעים, זה בדרך כלל מסוג הפעילויות שאתה מעביר ככה על הדרך, הרבה פעמים כדי לצאת ידי חובה, והרגשנו שהמענה לא מספק, האתגרים הולכים ונעשים הרבה יותר מורכבים, המציאות יותר מורכבת והמענה הוא מענה הרבה פעמים פלאט, הוא מאוד שטחי.
<ענת הראל: אחד הדברים שנעשו בשלוש השנים האחרונות, בשיתוף פעולה עם הרשות, שבעיניי היכולת לייבא את הידע המקצועי, שהם האינסטנציה והם התומכים בהקשר הזה, אבל היכולת לתת ידע בהקשר ולתפור מענה מרכזי, נבנתה תכנית אסטרטגית.
<ענת הראל: הסתכלנו רגע על כל אוכלוסיות צה"ל ותפרנו איזה שהיא תכנית שנותנת מענה דיפרנציאלי לכל האוכלוסיות, זאת אומרת החל מהטירונות, כדי לא לקחת את אותו מערך, את אותם כלים או את אותם מסרים, לכל האוכלוסיות, לנסות לזקק ולדייק את המסרים שלנו לכל אחת מהאוכלוסיות.
<ענת הראל: בהקשר הזה זה לא רק המסר, אלא גם איזה מתוך התפיסה של הבחירה בחיים.
<ענת הראל: לא אמרתי את זה קודם, אבל העיסוק בסמים ואלכוהול בתוך התפיסה החינוכית, התפיסה ההסברתית, הוא חלק מתפיסה רחבה יותר שאנחנו קוראים לה הבחירה בחיים.
<ענת הראל: ספר דברים, החיים והמוות נתתי בידך, הברכה והקללה ובחרת בחיים.
<ענת הראל: המסר המרכזי הוא שיקול הדעת.
<ענת הראל: שוב, מדובר באנשים בני 18, ההסברה מדברת, גם בהבחנה בין סמים ואלכוהול, גם במקומות שבהם מותר ומותר לך לשתות אלכוהול, נא עשה את זה מתוך שיקול דעת עם האחריות ועם סוגיות של ערבות הדדית.
<ענת הראל: אז התחום של הבחירה בחיים בצבא כולל מרחב שלם של התנהגויות, לא כולן בהובלה ובסמכות של חיל החינוך והנוער.
<ענת הראל: המסר המרכזי של כולם זה צמצום התנהגויות סיכוניות ופה אני רוצה לומר ששגרת הפעילות בצבא, אופיו המיוחד של השירות הצבאי, יחד עם העובדה שהחיילים נמצאים בדיוק בשלב בחיים של הרצון לקחת סיכונים ולנסות ולייצר הרפתקאות ועוד כל מיני כהנה וכהנה דברים, הרבה פעמים מייצרים את ההזדמנות שדווקא הצבא הוא מאפשר או הוא זרז להמון פעילויות שהן על הקצה.
<ענת הראל: הייתה לנו תקופה שניסינו לפלח את אופי היחידות, דיבר על זה קודם ארז, יחידות תומכות לחימה ויחידות לוחמות.
<ענת הראל: אני יכולה לומר שאצל כל אחת מהאוכלוסיות המענה הוא ייחודי, כי אני יכולה להגיד שאצל תומכי לחימה הרבה פעמים סף ההתנהגויות האלה, או התנהגויות בכלל שהן התנהגויות ערכיות, ואני מכניסה פה את האלכוהול לסך שלם של התנהגויות, ולא רק אלכוהול, הרבה פעמים הוא לא בא גם כאירוע בודד, הוא מגיע כפעילות מרכזית שעוסקת בכלל באקלים יחידה ובהתנהגויות אחרות, הוא מגיע לפעמים מתוך מקום של שעמום, של רצון רגע לשבור את השגרה המשעממת, מתוך שחיקה.
<ענת הראל: ביחידות הלוחמות זה מגיע בדיוק מהסקאלה השנייה, כשאתה נמצא דרוך כל הזמן, גם כשזה בפילבוקס ואתה מבין רגע את הקונטקסט של איך אתה צריך להיות ואתה עדיין מחפש איזה משהו שרגע ישאיר אותך או יזכיר לך איזה משהו שהוא טיפה אחר להוויה הצבאית.
<ענת הראל: המענה ההסברתי מנסה לפצח את כל עולמות התוכן.
<ענת הראל: אנחנו אחראים על ההסברה בתחום הסמים, האלכוהול, משחקים בנשק.
<ענת הראל: כאן אני חייבת להגיד שזה בטיחות, אבל אנחנו מדברים על העיסוק שהוא בהיבטים הערכיים שלו, אלימות.
<ענת הראל: אלה התחומים המרכזיים.
<ענת הראל: מילה על אותו מענה שעשינו.
<ענת הראל: אנחנו פיצחנו את כל אוכלוסיות היעד וידענו לדייק במענה.
<ענת הראל: הגדרנו משלב הטירונות, שבו המסר המרכזי היה לומר לטירון, 'נכנסת למערכת הצבאית', ניסינו לברר, כמו כשמגיע עולה חדש, איזה שפה חדשה, אתה נכנס למערכת הצבאית קודם כל תבין לאיזה מרחב אתה נכנס ומה זה דורש.
<ענת הראל: לכן בסוגיית הטירונות, אנחנו לא עושים הבחנה בין סמים ואלכוהול או מיקוד ייחודי, אנחנו רוצים לדבר על ההוויה הכללית ועל התפיסה המשותפת, מה נדרש בצבא עם הכניסה שלך לשערי צה"ל.
<ענת הראל: פיקוד זוטר.
<ענת הראל: עשינו הבחנה גם כאן בין מה שאנחנו קוראים פיקוד זוטר מ"כים לקצינים.
<ענת הראל: החלטנו שבפיקוד הזוטר אנחנו מתמקדים באלכוהול.
<ענת הראל: יותר קל לנו עם הסמים, כי מפקדים מרגישים מאוד בנוח כשיש מאחוריהם חקיקה מאוד ברורה ואמירה מאוד ברורה, אבל בסוגיה של אלכוהול, עשינו גם כאן הבחנה בין אלכוהול ביחידה לאלכוהול מחוץ ליחידה.
<ענת הראל: עם מ"כים גילינו שמאוד קשה להם אפילו לעמוד במסר של אלכוהול בתוך היחידה הצבאית.
<ענת הראל: זאת אומרת אני מקבלת נתונים, יש לנו כלי שאנחנו קוראים לו הלכי רוח, הוא קולות מהשטח, דרך קצינות החינוך, אין לי מדדים, כמו שצוין כאן, אני מתבססת כמובן על מדדים, כי זה לא מתפקידי לאסוף את המידע ובכל זאת הפעילות החינוכית מתבססת המון פעמים על הלכי הרוח בתוך יחידה.
<ענת הראל: אנחנו מבקשות מקצינות החינוך להעביר לנו דיווחים ערכיים.
<ענת הראל: גם אם ביחידה נתפס אלכוהול וזה תחת הכותרת so called של עבירה על פקודה וזה לא תמיד ברור, קצינת החינוך אמורה לגזור מזה איזה שהוא מענה ולהסתכל על זה בצורה רחבה יותר.
תמר זנדברג: סליחה שאני מפסיקה אותך, בסוגריים, זה יותר למצ"ח ולפרקליטות, יש לכם איזה שהוא מושג באיזה סוגי אלכוהול מדובר?
<ארז רבן: לא עשינו את הפילוח הזה עד לרמת הבירה/וודקה.
<ארז רבן: אני לא יודע להגיד.
תמר זנדברג: יש הבדל בין, בוא נלך לקיצון, אני מניחה שגם בארוחות שישי הצבאיות יש יין קידוש בהרמת כוסית, לבין הכנסת בקבוקי מים מינרליים מלאים בוודקה, ששמעתי על אירועים כאלה, לבסיסי צה"ל.
תמר זנדברג: כלומר יש הבדל בין הדברים, יש ספקטרום מאוד רחב.
תמר זנדברג: או אפילו בין שתיית בירה בשבת בצהריים בביקור הורים או אני לא יודעת מה.
תמר זנדברג: בכוונה לקחתי קיצוניות, אבל בספקטרום הזה יש עוד כל מיני.
תמר זנדברג: יש לכם איזה שהוא מושג?
<ארז רבן: מושג יכול להיות, אבל נתונים, כדי לעגן במספר או בכותרת, אין לי כאן יכולת.
<איתן גורני: אני חושב שזה פחות או יותר כמו באוכלוסייה, זה מתחיל עם בני נעורים ובירה בירה בירה בירה ואחרי זה ערק.
תמר זנדברג: אבל סתם נגיד, נשאלת השאלה, אותה קצינת חינוך, או מש"קית שמדווחת על אירוע ערכי, שאולי לא מגיע אפילו לדין משמעתי, אבל איזה שהוא אירוע ברמת חיי היחידה, האם ההנחיה אליה או התפיסה שלה העצמונית - - -
<ענת הראל: לבדוק איזה סוג - - -
תמר זנדברג: לא לבדוק, לייחס התייחסות אחרת, חומרה יתרה לזה שמעבירים בקבוק וודקה בין כמה חיילים שיושבים ושותים - - -
<רועי בלוך: זה מתבטא בטיפול הפיקודי.
<רועי בלוך: אם יש באמת טיפול פיקודי ויש דין משמעתי, אז כמובן ש - - - יש נסיבות של ביצוע עבירה שמפקד לוקח בחשבון בהתאם לחומרה ויש לו את שיקול הדעת.
<רועי בלוך: יש לו משרד של ענישה - - -
<ארז רבן: חשוב לי להדגיש את זה, גם מהמקום של מפקד וכאן אני נכנס כמפקד גם מהניסיון, בסוף הרבה מאוד פעמים העניין הוא סובייקטיבי, מש"קית החינוך או קצינת החינוך הן מאוד minded, הן מאוד דוחפות לעניין הזה, אבל תפיסת הפיקוד, וכאן העניין של הדוגמה האישית, היא בעיקר נכנסת מהמפקד, מה הוא עושה מאירוע כזה.
<ארז רבן: כשיש לך אירוע כזה של אלכוהול ביחידה, יש מפקדים שיעשו עצור, יעצרו את כל היחידה, יעשו כנס, יעשו הסברה, ויש כאלה שיעברו על זה לסדר היום וזה הרבה מאוד באחריותו של המפקד ובתפיסתו הסובייקטיבית את הסכנות שבעניין הזה.
<ארז רבן: דווקא מפקדים שחוו אירוע כזה שהיה מהול באלכוהול ומבינים את הסכנה, דווקא כאלה שמחוברים בהקשר הזה לתפיסה של חוק ושל הבנת החוק ושל המשמעויות והסכנות שבמדרון חלקלק מהסוג הזה, יעשו עצור פעילות ויטפלו ביחידה שלהם כמו שצריך.
<ארז רבן: כשלא עושים את זה, דרך אגב, זה מידרדר ומגיע לאירועים חמורים אחרים.
<ארז רבן: אבל האחריות היא אחריות פיקודית מובהקת.
<ארז רבן: העוזרים לצורך העניין, החוק הוא עוזר למפקד במקרה הזה והחינוך עוזר למפקד, אבל האחריות היא אחריות של מפקדים והמסרים הם מסרים חדים.
<ארז רבן: אני אומר את הדברים משום שאני רואה ונמצא במה שנקרא הערכת מצב משלימה שמקיים סגן הרמטכ"ל.
<ארז רבן: סגן הרמטכ"ל הנוכחי לקח את הנושא הזה ומקיים הערכת מצב משלימה.
<ארז רבן: מעבר להערכת המצב המבצעית של צה"ל מתקיימת אצל סגן הרמטכ"ל מדי תקופה קצרה הערכת מצב משלימה שבדיוק עוסקת בנושאים הרכים, והמסרים, יש לי פה את הסיכומים של הערכות המצב האלה, הם מאוד חדים, מסרים פיקודיים שמסבירים למפקדים את האחריות שלהם בדיוק על הדברים האלה.
תמר זנדברג: שנושא האלכוהול הוא אחד הנושאים - - -
<ארז רבן: גם זה, בוודאי.
<ארז רבן: אלכוהול וסמים, משחקים בנשק.
<ענת הראל: אגב גם בפקודה, מה שלא היה.
<ארז רבן: משחקים בנשק ועבירות נוספות ועבירות הונאה ועבירות של טוהר מידות.
<ארז רבן: יש כאן סדרה של מסרים שסגן הרמטכ"ל הנוכחי מוציא לכל מפקדי צה"ל בדיוק על המצוחפה מהם.
<ארז רבן: ואלה הנושאים הרכים.
<ארז רבן: בדיוק בתחום הזה.
תמר זנדברג: יש לכם איזה שהיא מדידה, זו אפילו שאלה לחינוך, את ציינת שהייתה, קראת לזה קפיצת מדרגה, אם אינני טועה, על איזה שהוא שינוי בהתאמת ההסברה, גם ליחידות השונות ואת התוכן והתכנים וכו'.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה האם יש לכם איזה שהיא הערכה, האם חל שינוי בשטח בעקבות הפעילות החדשה, או שאתם מלווים - - -
<ענת הראל: אז אנחנו מלווים.
<ענת הראל: אני רק אמשיך, ברשותכם, את מה שארז אמר.
<ענת הראל: אני חושבת שאחד מהדברים החשובים בפקודה שיצאה בשנה שעברה, מה שלא היה בפקודה הקודמת, הפקודה הקודמת הייתה פקודת אלכוהול, אני לא עוסקת בפקודות, אבל בעיניי אחד ההישגים המשמעותיים הוא סעיף שעוסק באחריות מפקדים.
<ענת הראל: שוב, מתוך ההבנה שמי שאמור בסוף לקדם את העיסוק בנושא הזה זה המפקד.
<ענת הראל: אז באמת אחרי שבנינו את רצף הפעילות, אנחנו החלטנו שמעבר לפעילות הרוטינית שקורית ביחידה אנחנו מתמקדים ביחידות של בניין הכוח, בתהליכי ההכשרה של המפקדים.
<ענת הראל: לכן כאן יש עבודה מאומצת להיכנס לתוך תהליכי ההכשרה, פיקוד זוטר, בה"ד 1, השלמות חיליות.
<ענת הראל: אנחנו מבצעים כמובן משובים סדורים.
<ענת הראל: מעבר לכך אנחנו עושים רצף שלם של הכשרה של סגלי חינוך שאמורים לתמוך את המפקד.
<ארז רבן: השאלה של חברת הכנסת היא נכונה והיא במקומה ובסוף היא התוצאה של הפעילות הזו.
<ארז רבן: את רוצה לדעת, בצדק, האם יצאנו מנקודה א' לנקודה ב' בזכות הפעילות הזו.
<ארז רבן: זו שאלה רלוונטית, נכונה, במקומה, ואנחנו צריכים לדעת שהאפקט הזה באמת הושג.
<ארז רבן: גם אכיפה וגם חינוך צריכים להימדד בסוף.
תמר זנדברג: אני שואלת האם יש פעילות, לצורך העניין כשיוצאים למהלך כזה צריכים קודם כל למדוד מאיזה נקודה התחלנו, יכול להיות ש - - -
<ענת הראל: כמו שנאמר, אין לי תמונת מצב שאני יכולה להגיד 'השתפרנו בכך וכך', אני יודעת להגיד שבשיח המפקדים חל שיפור, אני יכולה להגיד שבפנייה של המפקדים לעשות יותר פעילויות בתחום זה קיים.
<ענת הראל: אני יכולה להראות שאני מקבלת דוחות מסגלי חינוך, איפה היינו בפעילות בתחום הסמים והאלכוהול ואיפה נמצאים היום וכמה מתוך התכנית החינוכית המפקדים מקדישים.
<ענת הראל: זה נמצא על סדר היום, זה מטריד את המפקדים.
<ענת הראל: קצינת החינוך של אחת מאוגדות הצפון סיפרה לנו בפורום שעשינו שבביקור הרמטכ"ל, כשהוא עשה שיח עם מג"דים, כשהוא היה אופרטיבי לחלוטין, הוא בחר להתמקד בשיח עם מג"דים 45 דקות מהזמן שהיה על אלכוהול.
<ענת הראל: כי הסוגיה נמצאת על סדר היום, המפקדים מודעים לה.
<ענת הראל: אני חייבת להגיד שיש גם תרבות שלמה, בעיקר הרבה פעמים ביחידות בצפון שמשרתות, אני שירתי כקצינת חינוך בתפקידי הקודם באוגדה 162, אתה מגיע ויש משהו בתרבות, אפילו ככה לגדודים שנמצאים ברמת הגולן, דיברת על בקבוקי האלכוהול, האלכוהול שנכנס במים מינרליים, אז כשאתה מזמין פיצה ביחידות ברמת הגולן, כל המסעדות מסביב והפיצריות יודעות לשאול אותך אם אתה רוצה לקבל עם חיזוק.
<ענת הראל: וזה מגיע עד לש"ג.
<ענת הראל: פוטנציאלית חיילים הם אוכלוסיית יעד מרכזית.
<ענת הראל: אז יש כל מיני - - - והמפקדים מודעים לזה.
<ענת הראל: אז בהקשרים האלה אני יודעת להצביע.
<ענת הראל: האם אני יודעת להצביע על שינוי כמותי?
<ארז רבן: במבחן התוצאה.
<ענת הראל: אני לא יודעת להצביע, זה הרבה יותר מורכב.
תמר זנדברג: גם במה הוא נמדד, האם שמתם לעצמכם יעד.
תמר זנדברג: סתם לדוגמה, אני מניחה שבקורסים או בדברים כאלה יש תהליך מאוד מאוד מובנה של מדידה.
תמר זנדברג: אפילו באמצעות משובים של - - -
<ענת הראל: אז זה מה שאנחנו עושים.
<ענת הראל: המשובים קיימים, הרשות גם תוכל להראות לך, הם עושים פעילות ובכל אחת מהפעילויות שלהם חלק מהמשובים נעשים על ידינו, חלק - - -
<איתן גורני: נדבר על זה.
<ענת הראל: יש לי המון מכונים וגופים, הכנסנו עבודה בשנתיים האחרונות עם המון מכונים, עם הרשות למלחמה בסמים ועם גופים מסוימים, גם עם רטורנו, עם כל מיני מוסדות גמילה, המון פעילויות שקורות בשטח והכול קורה בצורה מצוינת.
<ענת הראל: מעבר לכך בשנתיים האחרונות סגן הרמטכ"ל הוביל מהלך להכשרת מפקדים בצבא, מתוך תפיסה שאין תהליך סדור להכשרת הקצין בצה"ל.
<ענת הראל: נבנה ציר שהוא קורא לו 'ציר דמות המפקד', הדמות וערכים, מה הוא תהליך ההכשרה ומה הוא מצפה למדוד את הקצינים שלו.
<ענת הראל: אחד מהצירים המרכזיים, מעבר לציר המקצועי והמנהיגותי, הוא הציר שנקרא ציר דמות המפקד בצה"ל, דמות וערכים.
<ענת הראל: בתוכו גם איזה יכולות או איזה ציפיות יש מהמפקד, עליהן הוא גם יידרש להימדד.
<ענת הראל: אז הנה עוד מהלך שעשינו, שזה חלק מהאחריות או מהגדרת אחריותו של המפקד בתחום.
<ענת הראל: זה המון מאמצים שהם ביחד והם נמצאים לדעתי עכשיו בתהליך שאנחנו יודעים להגיד שהטמענו את זה.
<ענת הראל: גם זה היה שלב שדרש המון זמן.
<ענת הראל: זאת אומרת בתהליכים של הכשרות, שבעידן שלנו הולכות ומתקצצות, משך העיסוק בחינוך הולך ואתה נלחם על כל שעה, אז לקבל משך זמן סדור, אתה נמצא בתוך תהליכי הכשרה, בעיניי אנחנו כבר נמצאים על המסילות, אני חושבת שהשלב הבא הוא באמת תהליכים.
<ענת הראל: דובר פה על הסקר, גם יכולת למדוד את זה ולראות את ההשפעה לטווח המיידי והרחוק.
<ארז רבן: אני אגיד לך את אחד האינדיקטורים, חברת הכנסת.
<ארז רבן: בהקשר הזה אפשר לראות את אחד האינדיקטורים לשאלה שאת שואלת והיא שכיחות אירועי קיצון, כלומר מה הרווח בין אירוע קיצון אחד לאירוע קיצון שני, כי אירוע קיצון מטלטל את צה"ל.
<ארז רבן: לדוגמה כששלושה קצינים מחיל הים נוסעים מאשדוד ומגיעים לפאב בתל אביב אחרי שבוע פעילות עמוס ונהרגים שניים מהם בכביש אשדוד, אז היה עוצר פעילות בצבא, הרמטכ"ל כינס ו- - - כשאת מסתכלת על שכיחות האירועים, על האינטרוול בין אירוע אחד לאירוע שני ואת מגלה שככל שהאינטרוול עולה או משכי הזמן בין אירועי קיצון, אז כנראה שהאפקט של ההסברה והתודעה, כי בסוף אנחנו פועלים על יצירת תרבות בצבא, הרי מפקדים במה הם נמדדים?
<ארז רבן: בתרבות שהם מייצרים.
<ארז רבן: מפקד יוצר תרבות, תרבות של קיום חוק, של קיום פקודות, של אכיפה של חוק ביחידה שלו.
<ארז רבן: אחד האינדיקטורים שעונה לשאלה שלך הוא האינטרוול של אירועי קיצון בין אחד לשני.
<ארז רבן: כאן אנחנו רואים את זה, דרך אגב, אצלנו.
מיכל רוזין: קשה להניח ממקרים כאלה קורלציה על הפחתה - - -
<ארז רבן: זה אחד האינדיקטורים.
<ארז רבן: כמובן שצריכים להיות אינדיקטורים נוספים כמו הסקרים, תפיסה - - -
<ענת הראל: הערכת המצב, יש כמה - - -
<ארז רבן: הם קיימים, אבל לא באופן שלם.
<ארז רבן: אין את זה ברמת דייקנות כזו שאתם מצפים.
<ארז רבן: אין.
תמר זנדברג: הרשות.
תמר זנדברג: איתן, אנחנו פה מתחילת הקדנציה פונים אליך בתוארך כממלא מקום ועכשיו - - -
<איתן גורני: ואני עדיין ממלא המקום.
תמר זנדברג: מאז הישיבה האחרונה עד היום התבשרנו על הגשה נרחבת של כתבי אישום, ביניהם המנכ"ל הקבוע - - -
<איתן גורני: לא הוגש.
<איתן גורני: לא, טעות.
תמר זנדברג: האם אתה עומד להתמנות למנכ"ל הקבוע?
<איתן גורני: לא, אני עדיין מנכ"ל הרשות בפועל, טרם הוגש כתב אישום נגד המנכ"ל.
<איתן גורני: המשטרה הגישה את ההמלצות שלה לפרקליטות ונכון לאתמול בבוקר הפרקליטות בודקת את כלל החומר.
<איתן גורני: יש שם הרבה מאוד אנשים והמנכ"ל שלנו הוא לא החמור שבהם, אז זה יכול לקחת עוד הרבה זמן עד שיגיעו לשלב של כתבי אישום.
תמר זנדברג: אז בינתיים ימי המחלה דופקים?
<איתן גורני: בדבר הזה זה עניין שבינו ובין נציבות שירות המדינה, אין לנו בכלל מה להגיד.
<איתן גורני: אנחנו מקבלים מכתב של אדון רוזנברג מנציבות שירות המדינה, כרגע המכתב האחרון שקיבלתי, שבהסכמה בין נציגיו של המנכ"ל ואגף המשמעת הוא יצא למה שהם מגדירים השעיה בהסכמה.
<איתן גורני: זאת אומרת מ-1 בחודש הוא מושעה בהסכמה.
תמר זנדברג: אז יש לנו עדכון, מה-1 בנובמבר?
<איתן גורני: נדמה לי מראשון באוקטובר.
<איתן גורני: זה לארבעה חודשים שאפשר לדון לפני ואחרי.
<איתן גורני: כמובן גם הם מחכים.
תמר זנדברג: צבא זה יותר קל.
<איתן גורני: אבל באמת לא לנושא הזה - - -
תמר זנדברג: הבדיקה שעשינו בסיבוב הקודם הייתה שיש חצי שנה של מין השעיה כזאת.
<איתן גורני: הם השעו אותו בהסכמה לארבעה חודשים.
תמר זנדברג: מתחילת אוקטובר.
<איתן גורני: מתחילת אוקטובר.
תמר זנדברג: אוקיי, אז אתה נשאר ממלא מקום בשלב זה.
<איתן גורני: אני או ממלא מקום, או בפועל, תקראו לזה איך שאתם רואים.
תמר זנדברג: אה, אוקיי, זה דווקא שיפור.
תמר זנדברג: מממלא מקום למנכ"ל בפועל זו קפיצה.
<איתן גורני: לא, זה אותו דבר.
<איתן גורני: אני לא יושב בחדר של המנכ"ל ואני לא חונה בחניה של המנכ"ל, אני - - -
תמר זנדברג: הבנתי, סמלי הסטטוס - - -
<איתן גורני: מה שאני רוצה לומר, אני רוצה לחזור לנושא של שיתוף הפעולה והעבודה המשותפת שלנו עם צה"ל.
<איתן גורני: שיתוף הפעולה הוא שנים רבות, הוא התחיל דווקא מהרמטכ"ל אהוד ברק.
<איתן גורני: לאהוד ברק הייתה דוקטרינה מאוד ברורה, אם אני תופס חייל בנושא סמים, אלכוהול אז בכלל לא היה באישיו, אני מכניס אותו לבית סוהר וזורק אותו מהצבא.
<איתן גורני: שלב א'.
<איתן גורני: שלב ב' בהמשך, תראו שימוש בסמים בצה"ל זה עניין שלכם, של הרשות, אם אתם רוצים לטפל, ניתן לכם, אבל תקציב אתם תיתנו, צה"ל לא ייתן גרוש בשביל הנושא הזה.
<איתן גורני: עלינו עוד שלב, הייתה ניידת חוי"ה, שהתחלנו במימון משותף.
<איתן גורני: בקיצור הגענו למצב שמדברים היום על לפני שלוש שנים וחצי, שאני יכול לציין אותו, שנכנסה אורית שפירו כראש אגף מניעה ברשות ואנחנו צירפנו לשורותינו את הגברת הזאת, את פנינה, שהיא סגן אלוף במילואים בשירות פעיל והיא באה מהתחום שלהם אלינו.
<איתן גורני: היום היא נציגתנו שם.
<איתן גורני: אבל אנחנו מעורים בעבודה - - -
תמר זנדברג: מה זאת אומרת שם?
<איתן גורני: לא, מטעם הרשות, היא מייצגת אותנו בכל הפעילות של הצבא.
תמר זנדברג: רפרנטית כאילו, את לא - - -
<פנינה שפיצר: לא, פרשתי מחיל חינוך בגלל זה.
תמר זנדברג: לא, אבל הכוונה שאת לא מוצבת, כמו שלרשות יש נציגים ברשויות המקומיות או משהו כזה.
<איתן גורני: היא כאילו האיש שלנו בתחום המניעה.
<איתן גורני: אנחנו עובדים כמובן עם ארז ועם מצ"ח בתחום של האכיפה, אנחנו עובדים גם עם הפרקליטות בתחומים של החקיקה, כאשר נציגה שלנו, אתי כהנא, משתתפת, כשמדובר בסמים ואלכוהול, גם בפורומים של הפרקליטות ומחווה את דעתה ולפעמים גם דעתה מתקבלת, אפילו יותר מלפעמים, אבל אנחנו שותפים.
<איתן גורני: כלומר הייתי מדבר על העבודה בצה"ל כממש כלים שלובים, שהרשות והצבא עובדים ביחד בצורה מאוד טובה.
<איתן גורני: מאוד טובה.
תמר זנדברג: רק שאלת הבהרה, לגבי המשפט הראשון שאמרת.
תמר זנדברג: פשוט מעניין אותי לדעת, אמרת בהצגה שלך שעד לפני כמה שנים חייל שהיה נתפס משתמש בסמים היה נזרק מהצבא ו - - -
<איתן גורני: פשוט נשפט ונזרק מהצבא.
תמר זנדברג: יש לכם איזה שהוא מושג כמה כאלה היו?
<איתן גורני: מדובר על לא מעט שנים, אני לא יודע אם יש סטטיסטיקות.
<ארז רבן: בפרספקטיבה מדבר עליה, אני זוכר את עצמי כחייל חוקר צעיר, זה לפני הרבה מאוד שנים, אז אני לא יודע לזכור נתון ולהגיד כמה חיילים.
תמר זנדברג: זה היה קורה הרבה?
<איתן גורני: זה כבר לא קיים.
תמר זנדברג: לא, אבל לפני.
מיכל רוזין: בתור קצינת חינוך לפני שנה-שנתיים, הנושא בכלל לא היה במודעות.
<ארז רבן: לא בצורה הזו.
<ארז רבן: אני לא זוכר מתי סילקו חייל מצה"ל בשימוש ראשון בסמים, אבל זה כנראה ממש מזמן.
<איתן גורני: הוא היה אומר , 'אני לא רוצה אותם בצה"ל.
<איתן גורני: אני לא עוסק בשיקום, אני לא עוסק במניעה, אני עוסק באכיפה'.
<איתן גורני: אני לא יכול להגיד.
<איתן גורני: זה גם המון שנים, תזכרו מה עשה אהוד ברק מאז.
תמר זנדברג: בסדר, אבל אם היה מדובר במאות או אלפי חיילים בשנה שהיו נזרקים מהצבא.
תמר זנדברג: אם זה בודדים - - -
<איתן גורני: היום המצב, אפילו אם צה"ל היה רוצה אי אפשר.
<איתן גורני: היום כל הנושא בכל זרועות הביטחון עבר איזה שהוא שינוי.
תמר זנדברג: אוקיי, המשך בבקשה.
<איתן גורני: אני גמרתי, אני רוצה להציג את פנינה, שכבר הצגתי.
מיכל רוזין: אפשר לשאול רגע שאלה?
מיכל רוזין: אולי דיברתם על זה לפני שנכנסתי, אני מתנצלת על האיחור, אתם עושים את ההבדל או אתם יודעים להגיד כמה לוחמים, כמה תומכי לחימה, האם יש איזה שהוא מחקר, אני יושבת גם בוועדת כוח אדם בחוץ וביטחון ויש הרבה אוכלוסיות בצבא, גם עם הרקע שהן מגיעות וגם עם התכניות השונות בתוך הצבא של סוג של גם שיקום, כור היתוך, צה"ל יותר ויותר מגייס אוכלוסיות שבעבר נגיד פחות גייסו.
מיכל רוזין: האם אתם רואים הבדלים בין האוכלוסיות, האם אתם עושים איזה שהוא מחקר?
מיכל רוזין: האם יש הבדל בין באמת לוחמים, סיפרת על העובדה שזה מגיע, זאת אומרת אני מתארת לעצמי שזה נמצא בכל מקום, יש לכם איזה שהוא מחקר שמראה משהו?
<ארז רבן: אז הסברתי, נתתי נתון כזה לפני שנכנסת - - -
תמר זנדברג: ציינת על הלוחמים, אבל האם אתה יכול לחזור עבור חברת הכנסת רוזין, אבל גם חלק חשוב בשאלה שלה נגע לא רק ללוחמים ותומכי לחימה אלא איזה סוג אוכלוסיות, אם אתם יודעים.
<ארז רבן: סוג אוכלוסיות, למה הכוונה?
תמר זנדברג: סוציו אקונומיים - - -
מיכל רוזין: אוכלוסיות שנמצאות כבר בצבא, אני לא רוצה להגיד פה שמות, אבל בתכניות מובנות בצבא שמראש ידוע שהן מלוות - - -
תמר זנדברג: מועדות.
<ארז רבן: אז אוכלוסיות מוחלשות, בואו נקרא להן אוכלוסיות מוחלשות, מטבע הדברים הסכנה איתן היא סכנה גדולה יותר, גם השרידות של האוכלוסיות האלה היא שרידות שהצבא רוצה בהרבה - - - הצבא מציל בסוף, הוא רוצה לתת הזדמנות ורוצה שהאוכלוסיות האלה ישרדו ביחידות לוחמות ובעצם מצליח להביא אותן במצב טוב יותר לחיים וגם בשביל אותן אוכלוסיות, ואלה אוכלוסיות שמטופלות במחווה אלון ובכל מיני מקומות שכנראה את מתכוונת אליהם, יש אתגר גדול.
<ארז רבן: אתגר גדול, דרך אגב, להחזיר את האנשים האלה לשירות תקין ולמשוך איתם שירות תקין ולהצליח איתם.
<ארז רבן: כאן האוכלוסיות האלה מטבע הדברים גם מועדות יותר, גם בגלל תפיסת החוק, שאצלם חוק הוא פחות - - - הרבה פעמים הם הגיעו למקומות האלה כי התפיסה של קיום חוק היא בעייתית.
<ארז רבן: יש ניסיון גדול מאוד לחזק את האוכלוסיות האלה ולמקד את ההסברה במקומות האלה.
<ארז רבן: לגבי פילוח הנתונים על לוחמים/לא לוחמים, אז הנתון שעניתי קודם הוא שליש מהתיקים הוא כנגד לוחמים ושני שליש לא לוחמים, אוכלוסיות תומכות לחימה.
<ארז רבן: גם אמרתי לגבי שימוש בצבא או לא בצבא, אז בערך 50% מהשימוש הוא שימוש בצה"ל ו-50% הוא מחוץ לצבא, בחופשות.
<ארז רבן: חייל גם לא יכול לעשן ביום שישי סמים או להגיע שיכור לצבא.
<ארז רבן: זה הנתון הזה.
<ארז רבן: לגבי אוכלוסיות מוחלשות עניתי לך?
מיכל רוזין: כן, תודה, רק עוד שאלת המשך, או הצעה להמשך, אם תעשו את הבדיקות כפי שהציעה חברת הכנסת זנדברג, אני חושבת שהן חשובות בלבחון האם נעשה - - - האם יש איזה שהיא בדיקה עד כמה חיילים נחשפו לפני שהם הגיעו לצבא וכמה נחשפים במהלך השירות הצבאי, לסמים, לאלכוהול.
מיכל רוזין: פעם בעבר הגיעו לצבא ושם קיבלו סיגריות והתחילו לעשן.
מיכל רוזין: זה היה ידוע שחברות הסיגריות מחלקות סיגריות בצבא כדי שחיילים יתחילו לעשן ואז הם עישנו בבגרותם.
מיכל רוזין: האם יש איזה שהיא בדיקה כמה מהחיילים מתחילים - - -
<ארז רבן: שהעישון הראשון היה בצבא?
מיכל רוזין: כן, דווקא בצבא.
מיכל רוזין: אנחנו מבינים מה האקלים, הלחץ, המתח.
<ארז רבן: אני אציע לגברתי להסתכל על הסקרים של הרשות, אז רמת החשיפה לסמים ולאלכוהול, ניתן לה הסבר בסקרי הרשות, ואני מציע כאן את הסקר, שהרשות בוודאי תפרסם, של ד"ר פיש, שהוא מציג את הנתונים, ואנחנו רואים כמה מבני הנוער נחשפים בפעם הראשונה לסמים לפני השירות הצבאי ותחילת גילאי השימוש וההתנסות הראשונה, והנתונים מדאיגים.