GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחיאל חיליק בר: השאלה הראשונה היא האם לאותו המפ, בתכונות שאתה מתאר, אין שום אפשרות להשתמש בו להפקת קנאביס לצרכי עישון סמים וכו'?
<נועם צ'כנובסקי: לא.
תמר זנדברג: אין בזה חומר פעיל.
<נועם צ'כנובסקי: יש חומר פעיל בכמות - - -
תמר זנדברג: בכמות מאוד מאוד נמוכה.
<נועם צ'כנובסקי: יש בו קנבינואידים אחרים שהם לא מוגדרים בתור סם - - -
יחיאל חיליק בר: אתה מדבר על הרבה אנשים עם רצון טוב, אבל השאלה היא אנשים שאין להם רצון טוב.
יחיאל חיליק בר: בתוך אותם עשרות דונמים, גם אם משרד הבריאות או החקלאות דוגם, השאלה היא כמה אנשים בלי רצון טוב יוכלו להסוות, להחביא בתוך שדות שלמים - - - כמו שאתה אומר, כמויות הן הרבה יותר קטנות ממה שאתה צריך בהמפ - - -
<חגי הילמן: אנשים מגדלים עכשיו, זה אותו דבר.
<חגי הילמן: אם רוצים ל - - -
יחיאל חיליק בר: כן, אבל אז אתה נותן חצי רישיון למשהו שאפשר להשתמש בו - - -
<נועם צ'כנובסקי: לא, הצמח שונה לגמרי.
יחיאל חיליק בר: לא, הוא אומר שגם בצורה הזאת של הפרח, אם מעבדים אותו אחרת אתה יכול לדאוג שרמת ה-THC בו תהיה יותר גבוהה וישתמשו בו - - -
<קריאה: לא, אי אפשר.
<חגי הילמן: כמות ה-THC שם הוא כל כך נמוך שהוא לא מגיע ל - - -
תמר זנדברג: רגע, חגי הילמן, זכות דיבור, בבקשה.
<חגי הילמן: אני מכהן כיושב ראש שולחן מגדלי הקנאביס בישראל ואני גם חקלאי.
<חגי הילמן: הריכוז של המולקולה הפסיכו אקטיבית, שזו המולקולה היחידה הבעייתית והיא גם אותה מולקולה שמנוטרת, בשאר המדינות בעולם שמאפשרות גידול של המפ מקפידים שהריכוז שלה יהיה פחות מ-0.3 בחלק מהמדינות ו-0.22 בחלק אחר של המדינות, כאשר הסף הידוע לאפקט פסיכו אקטיבי הוא 1%.
<חגי הילמן: זאת אומרת מדובר למעשה - - -
יחיאל חיליק בר: כשאתה אומר 'מקפידים', מי מקפיד?
<חגי הילמן: אותן מדינות.
יחיאל חיליק בר: אוקיי, אבל בן אדם שמגדל את זה בשדה שלו והוא לא רוצה להקפיד, הוא יכול שאותו - - -
<חגי הילמן: הוא לא יכול.
<חגי הילמן: הצמח גנטית - - -
יחיאל חיליק בר: זאת אומרת לא צריך הקפדה.
יחיאל חיליק בר: אתה אומר שאם יש את ההמפ הזה 2.5 מטר, אין סיכוי שבכל מקרה אפשר להפיק ממנו - - -
<חגי הילמן: אני אחלק לשני מישורים.
<חגי הילמן: במישור הראשון יש רשימה של זנים שמאושרת לגידול קנאביס, אבל היא בעיקר מאושרת לצרכי סובסידיה.
<חגי הילמן: זאת אומרת חקלאי שבוחר לגדל את רשימת הזנים של ההמפ יכול לקבל סובסידיה מהשוק האירופאי כדי לתמוך בייצור החקלאי.
<חגי הילמן: אבל חקלאי יכול לגדל כל זן של המפ שהוא רוצה אם הוא לא רוצה לקבל את הסובסידיה.
<חגי הילמן: בכל מקרה בתנאי גידול רגילים הצמח הזה לא מסוגל לייצר את המולקולה הפסיכו אקטיבית ברמות שמתקרבות ל-1% שנחשב לסף שהוא מייצר אפקט שינוי תודעתי.
<חגי הילמן: זאת אומרת למעשה לא מדובר בצמח שהוא לצרכי רפואה, סמים או כל מיני דברים מהסוג הזה, אלא מדובר בצמח שמיוצר לגידול מתועש לטובת התעשייה.
<חגי הילמן: זו הייתה השלמת התשובה, עכשיו אני רוצה להגיד שקודם כל החקלאות הישראלית, כמו שציין את זה מקודם עומר, נאלצת להמציא את עצמה מחדש כל הזמן.
<חגי הילמן: האתגרים הם לא פשוטים.
<חגי הילמן: כניסה לגידול של קנאביס לצרכים תעשייתיים כאן בישראל יכולה להועיל רבות לחקלאים, כי מדובר בצמח על.
<חגי הילמן: חשוב להדגיש שמדובר בצמח על.
<חגי הילמן: כמות השימושים שאפשר לעשות עם התוצרת של הצמח הזה, אין לזה אח ורע בשום צמח אחר בגנטיקה העולמית.
<חגי הילמן: מדובר על עשרות אלפי מוצרים ידועים שכבר נמצאים בשוק ותדמיינו לעצמכם את היקף המסחר שיש לצמחים האלה.
<חגי הילמן: גידול של המפ יכול לייצר אקו סיסטם שלם סביב אותה תעשייה וקשה מאוד להעריך מה יהיה הגודל של האקו סיסטם הזה כאן בישראל, היות שכרגע אסור לייצר את זה מכל מיני סיבות, שתיכף אני אגע בהן.
<חגי הילמן: זה יכול לתספק תעשייה של שמנים לתוספי תזונה, זה יכול לתספק תעשייה של סיבים, של בדים, תעשיית רכב, דשבורדים, אני לא יודע אם אתם יודעים, היום עושים דשבורדים מהמפ.
<חגי הילמן: ובעיקר אני חושב שהתעשייה הכי זמינה זה באמת תוספת התזונה והדרמה קוסמטיקה, תעשיית הקוסמטיקה.
<חגי הילמן: זה יכול לייצר מעגלים של תעסוקה בהיקפים שלא נראו.
<חגי הילמן: לדעתי בטווח המיידי זה יכול להגיע למאות עובדים ואם אני מסתכל לטווח הארוך, בטווח של שלוש עד חמש שנים מדובר על אלפי עובדים שיכולים להיות סביב התעשייה הזאת.
<חגי הילמן: היקפי הגידול העולמיים בהמפ זה מאות אלפי דונמים, זה לא משהו שהוא חדש שעכשיו צריך להמציא אותו.
<חגי הילמן: היתרון שלנו, בתור מדינה שיש לה אוריינטציה חקלאית, תבוא לידי ביטוי כאן, אני בטוח, כי כרגע זה מגודל בתנאים מאוד מאוד פרימיטיביים, בשאר מדינות ה - - -
יחיאל חיליק בר: מי המדינה המובילה היום בגידול המפ?
<חגי הילמן: צרפת וקנדה.
<חגי הילמן: יש הרבה גידול של המפ בסין, זה פונה בעיקר לתעשייה המקומית.
<חגי הילמן: עיקר התעשייה של העולם המערבי מיוצרת בצרפת ובקנדה בהיקפים אדירים.
<חגי הילמן: זה פשוט לא יאומן, ללכת ולראות את הגודל של השדות.
<חגי הילמן: אני מבקר בתערוכות עולמיות ואתה רואה את היקף התעשייה שיש סביב לדבר הזה, זה בלתי נתפס.
<חגי הילמן: מכאן בארץ זה קצת קשה לראות את זה, אבל מדובר ב - - - אתה יכול לגעת במוצרים, ממש לראות אותם, זה לא איזה משהו ערטילאי או דמיוני או חלום בלתי ניתן להשגה, זה משהו שנמצא בהישג היד שלנו וכל מה שאנחנו צריכים לעשות זה למעשה להתאים את הרגולציה כאן בישראל לרגולציה שנמצאת בשאר מדינות העולם.
<חגי הילמן: ההבדל היחידי, לדעתי, זה עצם הרצון של גורמי אכיפת החוק לאפשר את הדבר הזה.
<חגי הילמן: זאת אומרת אם יבינו שמדובר בגידול מתועש מסוים ויבינו שכבר קיימים פרוטוקולים של בדיקה, איך להבטיח שהגידול הזה לא יסובב את עצמו, במכוון או שלא במכוון, לגידול של חומרים פסיכו אקטיביים, אני מניח שזה יהיה מאוד פשוט לאשר את הדבר הזה.
<חגי הילמן: יש בארץ תמונת מצב מאוד ייחודית בכל מה שקשור לנושא של פקודת הסמים המסוכנים.
<חגי הילמן: בשאר העולם או ברוב העולם המולקולה היחידה שמנוטרת זו המולקולה של ה-THC, שהיא המולקולה הפסיכו אקטיבית ושאר חלקי הצמח הם חומרים שהם ברמה של OTC.
<חגי הילמן: OTC זה over the counter לא צריך שום רישיון מיוחד כדי לסחור בהם.
<חגי הילמן: כאן בארץ כל חלקי הצמח מוגדרים כחומר אסור לפי פקודת הסמים.
<חגי הילמן: זו תמונת מצב שקצת מעוותת את המציאות היות ששאר חלקי הצמח הם לא פסיכו אקטיביים.
<חגי הילמן: אני לא חושב שיכול כאן מישהו בעולם האקדמי או בעולם אכיפת החוק ולהגיד שקיימת מולקולה נוספת בצמח הזה שהיא פסיכו אקטיבית.
<חגי הילמן: אין, זה פשוט לא קיים.
<חגי הילמן: אני חושב שבצעדים די פשוטים למעשה אפשר יהיה לאשר גם לבנות הנחמדות שם מהערבה וגם לעוד חקלאים בישראל להיכנס לענף גידול חדש, שאני לא יודע אם הוא יציל את הכלכלה הישראלית או את החקלאות הישראלית, אבל אין ספק שהוא יכול להוות תחליף ראוי והולם לפרנסה חקלאית.
תמר זנדברג: שתי שאלות, בבקשה.
תמר זנדברג: האם יש לך או לכם או למישהו איזה שהיא הערכה מה היקף התוצרים החל מזרעים או קוסמטיקה או תוצר תעשייתי, דשבורדים, או אינני יודעת מה, שנעשה בו שימוש היום בישראל שהתעשייה הפוטנציאלית הזאת יכולה להחליף, מבחינת היקפי מסחר בכסף?
<חגי הילמן: אני ניסיתי להשיג את התוצאות האלה.
<חגי הילמן: בדקתי באתרים של רשות המיסים ובאתרים של המדינה.
<חגי הילמן: היה לי קשה מאוד לנתב אותם החוצה, אבל אני יכול לתת רשימה חלקית של מוצרים שנמכרים כאן.
<חגי הילמן: שמן זרעי המפ, שמותר כרגע ביבוא לישראל, זה שמן שנמצא כמעט בכל חנות טבע והיקפי המסחר בו משמעותיים.
<חגי הילמן: אני יודע על טונות שמייבאים לכאן כל שנה.
<חגי הילמן: המחיר שזה נמכר לצרכן זה בערך שקל למיליליטר, פחות או יותר, אפשר לעשות לבד את החשבון - - -
יחיאל חיליק בר: וזה יקר בגלל היבוא והמכסים והכול, או שככה גם מוכרים?
<חגי הילמן: השרשרת של הערך, בהקשר של החקלאים היא תמיד מאוד מאתגרת מבחינת הדברים האלה, אבל בכל מיני שיטות של שיווק מתקדמות אפשר לדאוג שהרווח לחקלאי יהיה יותר משמעותי מהרווח שכיום קיים אצל היבואנים האלה.
<חגי הילמן: אני חושב שכמעט בכל בית נמצא מוצר המפ כלשהי, כי מדובר על תיקים ועל בדים ועל מברשות, הרבה תעשיות שלמעשה משתמשות בסיבים עצמם על מנת לייצר חומרים שיש להם איכויות מאוד מאוד גבוהות.
<קריאה: בגדים, המון בגדים.
<חגי הילמן: נכון, אמרתי.
<חגי הילמן: כמעט בכל בית זה קיים.
<חגי הילמן: לא רואים את זה.
<קריאה: מגילת העצמאות האמריקאית.
<חגי הילמן: מגילת העצמאות האמריקאית לא קיים בכל בית.
יחיאל חיליק בר: היא עשויה מהמפ?
<חגי הילמן: כן.
<חגי הילמן: בדים של ציור, בד קנבס זה למעשה מאותו צמח ממש.
<חגי הילמן: מדובר כאן בדברים ממשיים שכיום מותרים ביבוא לישראל, אז אין שום סיבה שאם מותר לייבא משהו לישראל לא לאפשר לחקלאים מקומיים לייצר אותו.
תמר זנדברג: ושאלה אחרונה לגבי הרגולציה שציינת, האם במדינות אחרות אותה רגולציה, יש בה איזה שהיא הפניית זרקור ייחודית לצמח הזה בגלל שחלק ממנו, אותה מולקולת THC שציינת, היא אסורה בפקודת הסמים המסוכנים, או שמדובר בצמח ככל הצמחים?
תמר זנדברג: כלומר לצורך העניין, הרגולציה החלה במדינות אחרות היא רגולציה חקלאית לכל דבר או שיש איזה נישה מיוחדת לצמח הזה בגלל שתצורה מסוימת שלו היא גם פסיכו אקטיבית?
<חגי הילמן: אני חושב שהתשובה מתחלקת לשתיים.
<חגי הילמן: יש מדינות שבהן החקלאי יכול לזרוע המפ בלי לקבל רישיון אפילו, לגדל את ההמפ, המשטרה תבוא באישון לילה, תעשה אנליזות לפי הפרוטוקול שמוסכם באותה מדינה ואם יימצא שם ריכוז שהוא גבוה מ-0.3% של THC אותו חקלאי ימצא את עצמו בבוקר בבית האסורים.
<חגי הילמן: אם לא, הוא ימשיך את הגידול ואפילו לא יידע שבאו לבקר.
<חגי הילמן: ויש מדינות שזה דורש רישיון מיוחד ממשרד החקלאות או ממשרד הבריאות המקומי לקבל את הרישיון הזה, בין אם מדובר ברשימה של הזנים של הסובסידיה או כל זן פתוח אחר, והוא יכול לגדל את הדבר הזה ועדיין הוא יקבל את אותה ביקורת משטרתית, שלמעשה זה המפתח של הסיפור, כדי לוודא שבאמת הצמחים שלו הם מסוג של קנאביס תעשייתי ולא קנאביס שמשמש לצרכים של סמים.
יחיאל חיליק בר: אתה קצת סותר את התשובה שנתת לי בפעם הקודמת.
יחיאל חיליק בר: בשאלה הקודמת שלי אמרת בעצם שכמעט בשום תצורה של ההמפ רמת ה-THC שלו לא יכולה להיות כזאת שהיא פסיכו אקטיבית ועכשיו אתה אומר שאם היא דוגמת אז פתאום יכול להיות שהוא ימצא את עצמו בכלא כי זה יגיע לחצי אחוז או ל - - -
<חגי הילמן: הכוונה היא שהדאגה העיקרית של הרגולטור באותם מקומות נובעת מזה שחקלאי יצהיר שהוא מגדל זן מסוים ולמעשה בפועל הוא יגדל קנאביס.
<חגי הילמן: זו הדאגה ולכן באים לבדוק - - -
יחיאל חיליק בר: אבל באותה צורה שנראה ההמפ?
<חגי הילמן: לא, הוא נראה שונה לגמרי.
<חגי הילמן: מעבר לבדיקה הוויזואלית, שהיא מאוד קלה לביצוע, עושים גם בדיקה אנליטית כדי לראות שהוא מגדל זנים שלא מפתחים ריכוז - - -
תמר זנדברג: כמו פטרוזיליה וכוזברה, אתה אומר, אפשר לראות בעין אבל אפשר גם לבדוק את ה - - -
<חגי הילמן: אין כמו אנליטיקה, כי, כמו שאמרנו, וכאן ציינה עורכת דין כהנא מהרשות למלחמה בסמים שהדאגה היא מטיפוח.
<חגי הילמן: וזו באמת דאגה, אבל לכם יש את הנושא של הבדיקה האנליטית המשטרתית כדי לוודא שלא לפתע פתאום נולד שם איזה שהוא צמח שמייצר מולקולה פסיכו אקטיבית מעל הריכוז המותר בחוק.
תמר זנדברג: אז לפני שאני עוברת למשרד הבריאות ולרשות, נציג משרד הכלכלה נמצא פה?
<אהוד גונן: כן.
תמר זנדברג: האם הנושא הזה והפוטנציאל התעשייתי והכלכלי שלו מוכר לכם?
תמר זנדברג: שמענו כאן על מציאות די - - - זה כאילו מתחת לרדאר של כולנו, בתוך הבתים של כולנו, בבדים של הציורים, כמובן בשמן בחנויות הבריאות, בתיקים, זה דבר שמוכר לכם?
<אהוד גונן: לא מוכר, ידע כללי, לא עשינו על זה עבודה מסודרת אף פעם, ככל שידוע לי, בשנים האחרונות.
<אהוד גונן: מבחינת עמדתנו, תחת הרגולציה המתאימה אנחנו בעד כל פיתוח תעשייתי בכל מקום בארץ, ואם זה באזור פריפריה הם גם יקבלו את המענקים שאנחנו נותנים במקומות האלה, אבל זה תחת הרגולציה.
<אהוד גונן: אנחנו רואים את עצמנו שיש לנו פחות סיי בנושא של רגולציה.
<אהוד גונן: אם זה יאושר אנחנו נתמוך בכל פעילות תעשייתית בארץ.
תמר זנדברג: אחד הדברים שמעניינים אותנו, נניח שנשים רגע את שאלת הרגולציה בצד, עוד שנייה נגיע אליה, אם יש היתכנות באמת להבחין בין הדברים וכו' וכו', נניח שאנחנו רוצים לבדוק מבחינה כלכלית חקלאית תעשייתית האם יש היתכנות, האם זה בסוף יביא פרנסה לאנשים, האם יש לכם, ואם אין לכם האם אתם יכולים להכין, איזה שהיא בדיקה ראשונית של מה היקף השימוש בחומרים במוצרי תעשייה שנמצאים היום בשימוש בישראל, או מיבוא או מתחליפים, שהיו יכולים להיות מיוצרים על ידי המפ והיו יכולים להחליף איקס שקלים מיבוא או להוזיל את מוצרי התעשייה בוואי שקלים מתחליפים.
<קריאה: או חס וחלילה לאפשר יצוא.
תמר זנדברג: או לייצא.
<אהוד גונן: בעיקרון כן.
<אהוד גונן: אני לא יודע עד איזה רמה אנחנו מסוגלים לרדת.
<אהוד גונן: יש משהו שנקרא HS, זה הסיווג הבינלאומי של סחורות, אנחנו יכולים לראות מה נכנס בסיווג הזה.
<אהוד גונן: אם זה בריכוזים מסוימים מאוד נמוכים כמו פחות מ-5% בתוך בגד או כל מיני כאלה דברים וזה לא מדווח בתוך המכס אנחנו לא נוכל לדעת.
<אהוד גונן: אז התשובה שלי היא שנוכל לתת הערכה, זה לא יהיה מספר - - -
תמר זנדברג: אוקיי, אבל תוכלו הערכה ראשונית כלשהי.
תמר זנדברג: זה כבר נבקש מכם לעשות.
תמר זנדברג: אני מניחה שזה לא יותר מדי, זה משהו שאתם עושים אותו הרבה לכל מיני מוצרים.
תמר זנדברג: מהתאחדויות החקלאים, האיכרים, מישהו מהצד הזה, יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו או שנעבור למשרדי הבריאות, הבטחון פנים והרשות?
תמר זנדברג: אז משרד הבריאות, הרשות למלחמה בסמים, מי מכם?
<שי רייכר: שלום, ד"ר שי רייכר, מנהל תחום הערכת סיכונים, שירות מזון ארצי, שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.
<שי רייכר: רציתי להעלות כמה נקודות כתגובה לדברים שעלו פה שאני חושב שכדאי שנדע אותם.
<שי רייכר: הדבר הראשון, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכל מה שרווחי כדאי לנו לגדל.
<שי רייכר: יש הרבה דברים שהם רווחיים אבל לא בהכרח אנחנו צריכים להביא אותם לפתחנו ויש לזה סיבות.
<שי רייכר: אז קודם כל אנחנו עשינו כאן הבדלה מאוד פלסטית בין קנאביס לבין המפ, אבל התחום הוא הרבה יותר מטושטש ממה שמנסים להציג פה.
<שי רייכר: רמת החומר הפעיל, ה-THC בקנאביס, יש מנעד מאוד רחב של רמות חומר פעיל, גם בקנאביס וגם בהמפ.
<שי רייכר: כשאנחנו מדברים על ההמפ אז אנחנו מדברים על מאות זנים.
<שי רייכר: צריך להבין, לא מדובר על צמח אחד שהוא המפ וצמח אחד שהוא קנאביס ולזה יש גבעול מעוצה ולזה יש עלים כאלה ומאוד מאוד קל להבחין.
<שי רייכר: צריך להבין שמה שהוצג פה אלה שתי נקודות הקיצון, לצורך העניין, התצורה הכללית של ההמפ והתצורה הכללית של הקנאביס, ביניהן יש המון צורות ביניים שקשה להבדיל ביניהם ולכן לא לשווא עושים גם בדיקות אנליטיות בעולם כדי לוודא שאכן בזה מדובר.
<שי רייכר: מעבר לזה חשוב גם להגיד שתנאי הגידול כשלעצמם יכולים להשפיע על כמות החומר הפעיל.
<שי רייכר: כלומר באדמות מסוימות, בתנאי קיצון, בתנאי עקא מסוימים, מזג אוויר, יובש, לחות, גם זה בהחלט יכול להשפיע על רמת החומר הפעיל.
<שי רייכר: זה משהו שיהיה מאוד מאוד קשה לנטר ולבדוק כל הזמן בזמן אמת.
תמר זנדברג: רגע, אני חוזרת לשאלה של חבר הכנסת חיליק בר מקודם.
תמר זנדברג: מבין הזנים אני מבינה, יש מנעד, בשביל זה יש גם את הנושא הזה שנקרא אחוז חומר פעיל, אבל מרגע שאני או אחת החקלאיות שיושבות כאן גידלה שדה של המפ עם ריכוז חומר פעיל נמוך מאותו סף של 0.2 או 0.3, האם במהלך חיי אותו שדה או במהלך העונה, או אני לא יודעת מה, אותו צמח מזן עם ריכוז נמוך יכול לבצע מוטציה כלשהי ולהפוך לזן עם ריכוז מעל 1% שנחשב - - -
<שי רייכר: בגדול, בהנחה שאנחנו מדברים על זן מאוד מאוד ספציפי שפותח למטרה מסוימת ולתכולה מסוימת של THC אז יש איזה שהוא טווח שבתוכו כמות החומר הפעיל תנוע.
<שי רייכר: צריך להבין שגם כשאנחנו מדברים על קנאביס אז זה לא שאם מותר 0.3 בהמפ אז על קנאביס, שהוא סם, אנחנו מדברים על רמות של 50.
<שי רייכר: כשמדובר על רמות של סם אנחנו מדברים על בין 2 ל-5 מיליגרם מבחינת אחוז, 2% עד 5% משקלי.
תמר זנדברג: בסדר, מ-0.2 ל-2 עד 5 מדובר על פי - - - אני לא יודעת, אני לא טובה בחשבון.
<קריאה: פי 10.
<שי רייכר: אז צריך להבין שפי 10 זה לא הבדל כל כך משמעותי ואני אסביר למה.
<שי רייכר: כי גם כאן, כשאנחנו מדברים על חשיפה, בתור טוקסיקולוגי, מה שאנחנו בודקים זה לא רק מה החומר הפעיל אלא כמה ממנו צרכת.
<שי רייכר: כלומר לצורך העניין אנחנו באים ואומרים, רמת החומר הפעיל היא עשירית, אבל אם כמות הצריכה שלך תהיה פי 10, כי זה נמצא על המדפים ובכל מיני מוצרים, אז ודאי שאת כבר עוברת את הסף המותר.
תמר זנדברג: אתה יודע, יש גם כל מיני צמחים רגילים וגת ודברים שמגודלים בכל מיני, איך זה נקרא?
תמר זנדברג: איי תנועה.
תמר זנדברג: זה קצת - - -
<שי רייכר: נכון, זה שיש גת זה לא אומר שצריך להיכנס לבעיות נוספות.
תמר זנדברג: לא, אבל מה שאתה אומר זה דבר אחד, כאילו מה?
תמר זנדברג: מה החשש?
תמר זנדברג: שסוחרי סמים יפשטו על השדה עם העלים - - -
<שי רייכר: לא, לא, אני בסך הכול אומר דבר פשוט - - -
תמר זנדברג: הרי באותם זרעים, במוצר התעשייתי הסופי זה כבר לא נמצא, זה לא קיים, הסכנה היא במקור, בגידול.
<שי רייכר: זה לא נכון, בהחלט לא נכון.
<שי רייכר: תראי, אני מניח שמי שיגדל שדה של המפ - - -
תמר זנדברג: אבל אותם זרעים, יש אותם היום במדינת ישראל.
תמר זנדברג: זה מה שנמסר לנו.
<שי רייכר: לא - - -
<קריאה: השמן - - -
<שי רייכר: מיד אני אגיע לזה.
<שי רייכר: אין בארץ זרעים, כלומר אסור לייבא לארץ היום זרעי המפ.
תמר זנדברג: אז מה מותר לייבא?
<שי רייכר: רק שמן.
תמר זנדברג: את השמן עצמו?
<שי רייכר: נכון, ומיד אני אתייחס גם לזה.
<שי רייכר: אבל מה שחשוב להבין זה שגם, אני רוצה להניח, בגלל שאנחנו יודעים שמפיקים מהמפ המון מוצרים והמון דברים והמון והמון והמון אז אני גם רוצה להניח שאף אחד שמגדל שדה לא ישתמש בעלים לטקסטיל ויזרוק את התפרחות כי הוא לא ירצה להשתמש בהן.
<שי רייכר: אז גם התפרחות האלה ימצאו להן את השוק שלהן.
תמר זנדברג: שמה הוא יהיה?
<שי רייכר: נכון שיכול להיות שיש בזה אחוז נמוך של חומר פעיל ועדיין אסור לנו להתעלם ממנו.
<שי רייכר: אנחנו קיבלנו - - -
תמר זנדברג: לא, רגע, תסביר לנו מה הסכנה, למה ישמשו התפרחות האלה?
<שי רייכר: אני אומר, אנחנו שכחנו קודם בדיון לבוא ולהגיד שמה שמשפיע הוא לא רק כמות החומר הפעיל במוצר מסוים אלא גם כמה אנחנו צורכים ממנו.
<שי רייכר: לכן המכפלה, מכפלת שני הגורמים האלה, היא מה שמלמדת אותנו על רמת החשיפה האמיתית.
<שי רייכר: למשל - - -
תמר זנדברג: אני אנצל רגע את נוכחותו של חגי פה.
תמר זנדברג: חגי הילמן הוא ראש שולחן מגדלי הקנאביס בישראל שהיום מגדלים קנאביס עם חומר פעיל לצרכים רפואיים ברישיון של משרד הבריאות.
<חגי הילמן: עובדתית הוא צודק.
תמר זנדברג: כלומר מה - - -
<חגי הילמן: מעשית מדובר על קילוגרמים רבים שבן אדם יצטרך לעשן או לצרוך את זה בכל דרך אחרת על מנת שהוא יוכל לקבל איזה שהוא אפקט פסיכו אקטיבי מינימלי.
<חגי הילמן: זה כמו אותו עניין של הפרוביוטיקה שנמצאת בתוך הגבינה.
<חגי הילמן: אם באמת רוצים הטבה צריך לאכול 250 קילו ביום.
<שי רייכר: אני חייב להעיר איזה משהו.
<שי רייכר: אנחנו עשינו בזמנו הערכת סיכון מבחינת צריכה של המפ במזון.
<שי רייכר: בזמנו הוגשה בקשה לשימוש בזרעי המפ קלופים לצרכי מזון.
תמר זנדברג: זו הבקשה הזאת, מה שהם אמרו מחקר ו - - -
<יובל לנדשפט: לא, זו בקשה שהוגשה אלינו.
תמר זנדברג: מטעם מי?
<יובל לנדשפט: למשרד הבריאות.
<יובל לנדשפט: לפני שנתיים.
תמר זנדברג: מטעם מי הוגשה הבקשה, מטעם המגדלים ש - - -
<יובל לנדשפט: מטעם מישהו שרצה לייבא וזה - - -
<קריאה: הוא רצה לייבא זרעים קלופים.
תמר זנדברג: רצה לייבא זרעים קלופים.
<שי רייכר: אנחנו נדרשנו לסוגיה הזאת, צריך להגיד באמת, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שקנאביס מתוקף פקודת הסמים מוגדר כסם מסוכן, בדגש על THC שהוא החומר הפעיל ואחד המרכזיים והחשובים.
<שי רייכר: ביצענו הערכת סיכונים כזאת ויש ערך שנקרא TDI, כלומר זו הרמה היומית הנסבלת או המותרת שאדם יכול לצרוך.
<שי רייכר: אלה לא רמות גבוהות מדי.
<שי רייכר: צריך להבין שיש ניסויים בעולם שברמה כבר של 5 מיליגרם בעישון זה כבר גורם לתופעות פסיכו מוטוריות.
<שי רייכר: אבל כשאנחנו מדברים על שמן או תוסף תזונה, כשמדברים על תוסף תזונה, אז מעבר לזה שאני לא מצאתי שום יתרון של תוסף תזונה זה על תוספי תזונה אחרים, כלומר אין פה איזה סופר מזון-על או איזה שהוא פתרון חדש לאנושות שיבריא את כולנו, אז מעבר לזה אנחנו מדברים על זה שכל הידע שקיים כיום בספרות המדעית, כולו, לא רובו אלא כולו, מבוסס אך ורק על עישון.
<שי רייכר: אין מידע בנוגע לצריכה אוראלית, דרך מזון או דרך שמן.
<שי רייכר: צריך להבין את זה.
תמר זנדברג: צריכה אוראלית של מה?
<קריאה: למה אתם מאפשרים את היבוא?
<שי רייכר: מיד אני אסביר.
<שי רייכר: בשביל זה אנחנו פה, אני אשמח להסביר.
<שי רייכר: לכן צריך להבין שאנחנו קצת בתחום אפור, שלא לומר בקופסה שחורה, כשאנחנו לא לגמרי יודעים עד הסוף לאן היא תוביל אותנו.
<שי רייכר: למה אני מתכוון?
<שי רייכר: אני מתכוון שלצורך העניין אנחנו לא יודעים בחשיפה ארוכה, למשך שנים ארוכות מה עלולה לגרום חשיפה כזאת, גם אם המינונים הם נמוכים וגם אם החומר הפעיל הוא נמוך.
<שי רייכר: אין לנו את המידע הזה.
<שי רייכר: יש לנו מידע - - -
תמר זנדברג: אתם מכירים את המציאות בעולם שתוארה כאן?
<שי רייכר: ודאי.
<שי רייכר: אנחנו מכירים אותה, ודאי שאנחנו מכירים אותה והרגולציה במקומות אחרים היא קצת שונה והפיקוח הוא ככל הנראה קצת שונה ויכולות הפיקוח, מבחינת כוח אדם ומבחינת יכולות של מעבדות, הוא גם לא דומה ולכן אנחנו מדברים פה - - -
תמר זנדברג: תסביר את האמירה הזאת.
<שי רייכר: זאת אומרת שאנחנו נידרש לצורך העניין, אני לא רוצה להגיד את זה כל כך במפורש, אבל האירופאים, אם הם מזהים חריגה מסוימת במשהו מסוים אז האחריות היא על היצרן, לבוא ולוודא ולעצור את היבוא והשיווק.
<שי רייכר: בישראל הדברים הם טיפה יותר גמישים, יותר אמורפיים.
<שי רייכר: יש הרבה יצירתיות בשווקים האלה, אנחנו נתקלים בזה המון גם בשווקי מזון, אנשים מחפשים פרצות, מחפשים דרכים לעשות כל מיני דברים ולצורך העניין אם - - -
תמר זנדברג: איזה דברים?
תמר זנדברג: אתה חייב להסביר את האמירות האלה.
תמר זנדברג: אני לא הבנתי.
<קריאה: רק הערה אחת, לגבי שמן המפ וזרעי המפ, אין בהם THC.
<קריאה: בואו נצא מנקודת הנחה שאין בהם THC.
<שי רייכר: זה לחלוטין לא נכון.
<קריאה: שמן ההמפ - - -
<קריאה: המרחק משם זה כמו להתאבד בלקפוץ מהכיסא, על מה אתה מדבר?
<קריאה: שמן ההמפ שמותר היום למכור בארץ מגיע עד 5 PPM ל-THC.
<שי רייכר: אמת.
<קריאה: 5 PPM, תן להם הסבר קצת לגבי כמה זה.
<קריאה: PPM זה פרטס פר מיליון.
<שי רייכר: אבל לא לשווא זו הרמה שנקבעה.
תמר זנדברג: מאה אחוז, אבל זאת הרמה שנקבעה.
<שי רייכר: הרמה הזאת נקבעה על סמך מחקרים שגילו שזו הרמה שבה מתחילים להיות סימנים פסיכו מוטוריים.
<שי רייכר: עוד לא פסיכו אקטיביות, פסיכו מוטוריות.
<שי רייכר: זה מה שכתוב, ה-TDI נקבע על 5 PPM.
<שי רייכר: צריך לשים לב להבדל, למה משרד הבריאות בכל זאת כן אישר יבוא של שמן קנאביס וצריך פה להבדיל.
<שי רייכר: כשאנחנו מדברים על שמן קנאביס בתור תוסף תזונה אנחנו מדברים על אדם בוגר שהולך באופן אקטיבי לחנות טבע או למקום אחר קונה משהו ביודעין, כשהוא יודע שהוא מכיל THC, הוא יודע כמה ממנו הוא צורך וזה על אחריותו.
<שי רייכר: גם הדבר הזה מוגבל.
<שי רייכר: כלומר על המוצר עצמו כתוב שזה לא מומלץ לילדים מתחת לגיל 12 ולא מומלץ לנשים הרות ולא מומלץ לנשים מיניקות.
<שי רייכר: ברגע שיש לנו בקרה ויכולת לוודא מה החשיפה של האדם לחומר הזה, זה מקרה אחד.
<שי רייכר: וכשאנחנו מדברים על מקרה שבו כל השוק הזה פרוץ וילד, לצורך העניין, יכול לצרוך, שילדים הם קבוצה רגישה מבחינה טוקסיקולוגית, כשילד יכול לצרוך כמה שהוא רוצה בלי בקרה כי זה נמצא לו בלחם בתור קמח, אז זה כמובן לא אותו מקרה.
תמר זנדברג: רגע, תן לי להבין ממה שאתה אומר.
תמר זנדברג: שמענו קודם את משרד החקלאות אומר דבר אחד, הוא אומר אנחנו לא בהכרח יודעים להבדיל מבחינה חקלאית, בעין או משהו כזה, בין צמח ההמפ, שהוא מכיל רמה מאוד מאוד נמוכה של החומר הפעיל עד כדי כמעט חוסר יכולת להשתמש בזה למובנים האלה, לבין הצמח הזה, דברי נציג משרד החקלאות, ולכן קשה לנו להבדיל ואולי נצטרך קצת יותר לעשות את אותן בדיקות או רגולציה מסוימת וכו', אבל אנחנו נשמע, אולי נתקדם למחקר, אולי נעשה עבודה כלכלית, לא יודעת מה.
תמר זנדברג: עכשיו אתה אומר משהו אחר, כלומר גם באותה רמת חומר פעיל מאוד מאוד נמוכה קיימת סכנה ולכן כל הצמח עצמו, כל חלקי הצמח הם מבחינתנו ברמת סיכון גבוהה ממה שאנחנו כמשרד מוכנים לקחת על עצמנו.
<שי רייכר: אני אתן לך דוגמה מתחום אחר שאני נתקל בה לא מעט.
<שי רייכר: יש תקן מסוים לצעצועי ילדים.
<שי רייכר: התקן הזה בודק חומר שנקרא פטלטים, שהוא חומר מסוכן.
<שי רייכר: יש תקן רשמי.
<שי רייכר: יבואנים ישראלים מייבאים צעצועי ילדים, כמה אחוז מצעצועי הילדים האלה נפסלים על רמות גבוהות של פטלטים, יש לך הערכה?
<שי רייכר: 40%.
<שי רייכר: כלומר 40% מצעצועים שמובאים באישור דרך יבוא עדיין נפסלים על תקן שהוא תקן רשמי.
<שי רייכר: זה יכניס אותנו לפרופורציות, למה?
<שי רייכר: כי עכשיו אנחנו מדברים על לפתוח את השוק למשהו שאנחנו יודעים איפה הוא מתחיל, לא יודעים איפה הוא נגמר.
<שי רייכר: שוב, אמרתי, מנעד הזנים והחומרים הפעילים הוא כל כך רחב שאנחנו לא נוכל לשלוט בזה ברמה פיקוחית.
תמר זנדברג: שוב, אתה אומר שני דברים שונים.
תמר זנדברג: באמירה האחרונה שלך אתה למעשה הצטרפת בדברים קודם של משרד הבריאות ואמרת אולי אנחנו לא נוכל לשלוט, לא נוכל לפקח - - -
<שי רייכר: זאת בעיה נוספת.
תמר זנדברג: זאת בעיה אחת שאולי אני לא יודעת, אולי ראוי שנמצא את הדרך לפקח, נראה מה נעשה בעולם וכו'.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה, נניח שנמצא את הדרך לפקח ונניח שנקבע איזה שהוא רף שהוא 0.2 שהוא חמישית מהסף שמגיע להשפעה פסיכו אקטיבית ולפחות עשירית מהסף שנמצא היום בגידולים שיש בהם חומר פעיל, בין אם לצרכים רפואיים ובין אם אחרים.
תמר זנדברג: גם במצב כזה אתם תגידו שזה רף שעדיין הסיכון גבוה מדי מבחינתנו?
<שי רייכר: בכל מה שקשור למזון בהחלט כן, כי, שוב אני אומר, הפונקציה של החשיפה היא לא תלויה אך ורק בריכוז אלא היא גם תלויה בצריכה.
תמר זנדברג: ומה שקשור לתעשייה?
<שי רייכר: שוב, אני אומר - - -
תמר זנדברג: גומי, טקסטיל.
<שי רייכר: זאת סוגיה שתצטרך בהחלט להיבדק.
<שי רייכר: אין לנו תשובה מה שנקרא ככה מן המותן, זה משהו שיצטרך להיבדק וגם בזה אנחנו נצטרך לבדוק מה קורה גם במקומות אחרים בעולם.
תמר זנדברג: אוקיי, הנה, כבר יש לנו עבודה שהכין הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
תמר זנדברג: זה יכול להיות לכם התחלה, יש עוד מקורות לאסוף מידע מהעולם.
תמר זנדברג: אז אתה אומר, אם נשים שנייה את המזון בצד, לרגע, לצורך הדיון, כל אותה קשת רחבה של מוצרי טקסטיל, גומי, בדים, דלק, הוא יעבור אצלך במינהל שלך?
תמר זנדברג: אתה אחראי על מינהל המזון, אני מבינה.
<שי רייכר: לא, אני קשור למזון, יש - - -
שרן השכל: מה עם יין?
שרן השכל: אם מישהו רוצה לייצר יין ולהגביל אותו - - -
תמר זנדברג: יין ממה?
שרן השכל: יין, יש יקב למישהו, הוא מייצר ממנו יין.
תמר זנדברג: את אומרת שאלה בלי קשר עכשיו.
תמר זנדברג: יין זה תחת המינהל שלך?
<שי רייכר: זה שירות מזון, זה משרד הכלכלה.
<אתי כהנא: זה כרגע עובר למשרד הבריאות, הפיקוח על יין.
<אתי כהנא: בעקבות החוק החדש יעברו גם כל המשקאות החריפים לפיקוח של משרד הבריאות, עדיין בדרכי העברה כרגע.
<שי רייכר: אנחנו בתפר עכשיו.
<שי רייכר: אבל לא הבנתי מה השאלה, האם יין, באיזה הקשר זה נשאל?
שרן השכל: לא, קודם כל להבין גם מבחינת הפיקוח והכול.
שרן השכל: זאת אומרת שאם השוק פרוץ וצריך הסדרה, אז אני מניחה שגם שווקים של אלכוהול, של גידול - - -
<שי רייכר: הם מוסדרים, בהחלט.
שרן השכל: הם מוסדרים, אני לא חושבת שיש סיבה שלא נצליח להסדיר גם שוק של תרופות, אם הממשלה מחליטה שהיא מעוניינת לפתח את השוק הזה גם.
<שי רייכר: שוב, צריך להבדיל אם אדם נחשף לחומרים האלה ביודעין ומתוך רצון חופשי, להבדיל בין שני מקרים, לבין מצב שבו אדם ניגש למדף בסופר, לוקח איזה שהוא מוצר, מבלי שהוא יודע בכלל למה הוא נחשף.
<שי רייכר: אלה שני מצבים שונים לחלוטין שצריך להבדיל ביניהם.
<נועה בראל: אני יכולה לשאול שאלה?