GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ימית פורמוזה: הרופא שלי, שהוא פרופסור, יושב ראש ועדת האתיקה הרפואית לשעבר, ביקש בשבילי הגדלה והארכת רישיון לשנה ובמשרד הבריאות סירבו לכך.
<ימית פורמוזה: מה עלי לעשות כיום, כשאני לא לוקחת גם כדורים שלא עוזרים לי וגם ללא טיפול בקנבוס רפואי שבקרוב ייגמר לי הרישיון.
<ימית פורמוזה: מה עלי לעשות ללא טיפול?
<ימית פורמוזה: מה אני אעשה?
<ימית פורמוזה: למה סירבו לי?
<ימית פורמוזה: מה עלי לעשות עכשיו?
עבדאללה אבו מערוף: כן, שוב, בוקר טוב לכולם.
עבדאללה אבו מערוף: עצם העובדה שהנושא נדון לא פעם ראשונה ואני חושב שהוא יידון עוד פעם ועוד פעם, אבל אני מציע שלא יידון עוד פעם.
עבדאללה אבו מערוף: ניתן למה שמקובל כאן, שהסילבוס יפעל כמו שצריך וייצא לפועל.
עבדאללה אבו מערוף: עדיין, הנושא באמת רחוק מלצאת בדעה רפואית מקצועית.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו מדברים על עניין רפואי מקצועי, לא מדברים על עניין עמותה, ואני גם לא בעד שהעמותות יתערבו בעניין הזה, גם כרופא וגם כנציג ציבור עכשיו וגם כמומחה, שגם אלי פנו בזמנו לגבי כל מיני כאבים.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני לא בעד כל הלחץ החברתי הזה והלחץ של העמותות.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא בעד גם כרופא וגם כנציג ציבור.
עבדאללה אבו מערוף: ולכן העמדה של משרד הבריאות, של הסתדרות הרופאים, של הגורמים הרפואיים המקצועיים, של הרופאים המכובדים כאן ואני גם מסתייג ממה שנאמר בקשר לד"ר אידלמן.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא אתיקה אפילו.
עבדאללה אבו מערוף: לכן הדברים חייבים שיהיו מבחינה מקצועית, סטטיסטית והכל, סוציאלית, חברתית ורפואית.
עבדאללה אבו מערוף: נניח שהתרופה הייתה בסל התרופות.
עבדאללה אבו מערוף: נניח.
עבדאללה אבו מערוף: לפני 5 שנים בסל בריאות ולפני 10 שנים הרפואה הייתה בסל.
עבדאללה אבו מערוף: אולי חצי מהדיון שלנו לא היה מתקיים כאן?
עבדאללה אבו מערוף: לא יודע.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני מציע שנוריד כולנו את הטונים, גם העמותות וגם הפעילים החברתיים וניתן לגורמים המקצועיים, באופן אובייקטיבי נכון, רפואי, מקצועי, לגבש את העמדה, לעשות את הסילבוס ולערב את הגורמים שיש להם ניסיון.
עבדאללה אבו מערוף: בבקשה.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא מתנגד לזה.
עבדאללה אבו מערוף: כשזה יצא לדרך, זה יצא לדרך ונקבל סוף סוף את ההחלטה הנכונה, כמשרד הבריאות, כחברה, כנציגי ציבור, כרופאים מבחינה מקצועית, למטופלים שהם צריכים את הטיפול.
עבדאללה אבו מערוף: זה מה שאני מציע.
תמר זנדברג: בעז, יובל, אתם רוצים להוסיף משהו?
תמר זנדברג: לסכם?
<בעז לב: לא, אנחנו קודם כל שמענו.
<בעז לב: אנחנו מכבדים את כל הדעות שנשמעו כאן.
<בעז לב: זה באמת, כפי שצוין כאן, תהליך שהוא בתחילתו, הוא עוד ייקח זמן ואני חושב שאנחנו באמת נמצאים בתאוצה מול כל המקומות האחרים בעולם, גם מבחינת ההסדרה.
<בעז לב: ולא הכל מושלם, אני מודה.
<בעז לב: אני חושב שחלק מהטענה שאתה העלית לגבי כמה זמן שצריך להמתין, זה דבר שאנחנו מקווים שייפתר באמצעות זה שנרחיב בצורה מאד מאד משמעותית את ציבור הרופאים הרושמים ולא יצטרכו לעבור דרך המערך הבירוקראטי הזה, שהוא מיותר.
<בעז לב: נכון שהוא קיים היום, אבל - - -
<קריאה: רק מילה.
תמר זנדברג: הוא באמצע זכות דיבור.
תמר זנדברג: אתה דיברת, הוא שמע אותך והוא אפילו מקבל מה שאמרת.
<בעז לב: אני מצר על זה שצריך לעבור את מסכת הייסורים הזאת.
<בעז לב: היא חלק מההתפתחות של השטח הזה ואני מקווה שהוא נמצא באמת בדרך של פריצה בירוקרטית לפחות וגם מקצועית, ולוקח זמן עד שמחנכים ציבור גדול למשהו חדש שנכנס.
<בעז לב: עד כאן.
תמר זנדברג: אני רוצה לסכם את הדיון.
תמר זנדברג: קודם כל כמו שאמרתי בפתיחה, אנחנו התכנסנו בגלל מצב חירום שהגיע אלינו מהשטח וגם הגדרנו את הדיון הזה כדיון חירום, למרות שידענו שאנחנו בעיצומו של איזה שהוא תהליך ואני באמת רוצה לברך גם על הדברים שלך, פרופסור בעז לב וגם של ד"ר איליה רזניק, ואני רואה בזה איזו שהיא הצטרפות משני צדי המתרס, אם אפשר לומר, או שני צדי המתרס בעבר, שרואים דרך.
תמר זנדברג: אנחנו רואים כאן דרך שאנחנו הולכים בה ואני רוצה מאד לברך על זה.
תמר זנדברג: למרות זאת כינסנו את הדיון, כי באמת המצוקה עלתה, אם אפשר לומר מהשטח, כמו שאומרים בפוליטיקה.
תמר זנדברג: ולכן אני רוצה לסכם בכמה דברים.
תמר זנדברג: אחד, אנחנו מברכים על ההבהרה של קופת החולים כללית.
תמר זנדברג: גם הגיעה אלי במהלך הישיבה ההבהרה או החזרה מהדברים שנשלחו בתפוצה די רחבה על ידי רופא בכיר ואנחנו רשמנו לפנינו גם את ההסתייגות של ההנהלה וגם את החזרה מהדברים.
תמר זנדברג: הכלל, כפי שמשרד הבריאות הבהיר כאן ואנחנו רואים בזה גם אמירה נורמטיבית וגם הנחיה לקופות החולים באשר הן - לפחות שלוש מהן היו מיוצגות כאן - שטיפול רפואי יסופק לכל חולה על ידי הרופא המטפל, ללא שום חסימה או מניעה מצד הקופה.
תמר זנדברג: וזה בלי קשר לסל ולא למימון ולא לשום דבר כזה, אלא קודם כל הספקת הצורך הרפואי.
<בעז לב: בהתאם לשיקול דעתו המקצועי.
<איליה רזניק: זה מאד חשוב.
<איליה רזניק: הם מסייגים את זה לא רופא מטפל, רופא מומחה לפי מקצוע.
<איליה רזניק: כרגע זה עדיין לא לרופא משפחה, לא לאופרמיירי קאר.
<איליה רזניק: ככה אני הבנתי מד"ר לדרמן.
<קריאה: נכון, כך כתוב.
עבדאללה אבו מערוף: וככה צריך להיות, לא רופא משפחה.
<איליה רזניק: מסכים לגמרי.
<יניב פרץ: זו לשון החוק.
תמר זנדברג: נכון, נכון.
<יניב פרץ: מטפל או מוסד רפואי לא יפלו בין מטופל מטעמי דת, גזע, מין, לאום, ארץ מוצא, נטייה מינית, גיל, או מטעמים אחרים כאלה וכיוצא בזאת.
<יניב פרץ: זה סעיף 4 א' לחוק זכויות החולה.
<יניב פרץ: חוק זכויות החולה - סעיף ראשון שלו אומר – ביטוח הבריאות הממלכתי לפי חוק זה יהיה מושת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית.
<יניב פרץ: סעיף - - -
תמר זנדברג: תודה יניב.
תמר זנדברג: אנחנו עדיין לא הגענו לחוק זכויות החולה.
תמר זנדברג: אנחנו קודם כל במחויבות הבסיסית.
תמר זנדברג: זה אפילו הרבה קודם לזה.
תמר זנדברג: חוק זכויות החולה הוא חשוב מאד, הוא מדבר על אפליה, יש בו עקרונות חוקתיים של צדק ושוויון וכו', אבל אפילו קודם לזה זה קודם כל החובה המקצועית של הרופא לבחון, לפי שיקול דעתו המקצועית, את החולה שיש מולו ולהמליץ על הטיפול הרפואי המתאים, ללא חסמים וללא מגבלות מנהלתיות ובירוקרטיות.
תמר זנדברג: זה הבסיס.
תמר זנדברג: זה בשבועת הרופאים ואני לא רופא.
תמר זנדברג: זה אפילו קודם לעקרונות חוקתיים.
תמר זנדברג: עד כדי כך זה בסיסי.
תמר זנדברג: זאת אמירה ראשונה שאנחנו קיבלנו אותה כאן, יישרנו קו.
תמר זנדברג: אנחנו מצפים, אני מצפה באופן אישי, לא לקבל אלי יותר חסמים כאלה, לא מקופות החולים, לא ממרפאות הכאב, עם הבעיות ועם צוואר הבקבוק.
תמר זנדברג: צוואר הבקבוק שנוצר בין היתר במרפאות הכאב, המתווה החדש של משרד הבריאות בא לענות עליו, אבל בינתיים לא יתכן.
תמר זנדברג: הרי חולה, כשהוא מגיע למרפאת הכאב הוא קודם כל חולה.
תמר זנדברג: הוא לא חולה קנבוס.
תמר זנדברג: הוא חולה.
תמר זנדברג: יש לו מצוקה של כאב, של מחלה כזו או אחרת.
תמר זנדברג: הטיפול הרפואי נוצר כתוצאה מהבדיקה הרפואית, משיקול הדעת הרפואי, מהיחסים בין החולה למטופל, אבל לא יעלה על הדעת שתהיה חסימה קטגורית ואפריורית, שתחסום איזה שהוא טיפול רפואי בפני חולה.
תמר זנדברג: אז זאת אמירה אחת.
תמר זנדברג: אנחנו מבהירים אותה.
תמר זנדברג: אנחנו מפרסמים אותה והיא יוצא מכאן, מהוועדה, באופן חד משמעי לכל קופות החולים, לכל בתי החולים, למרפאות, לרופאים וכו'.
תמר זנדברג: אמירה שנייה כן נוגעת לתהליך שהתחיל כאן והוא הקריאה שלנו, שהיא: על מנת שלא ייווצרו חסמים כאלה ועל מנת שהאמירה המבורכת ממשרד הבריאות אומרת שאנחנו רואים ביחידה הבירוקרטית כבעיה שצריכה להיפתר ואנחנו רוצים להסיר אותה ואנחנו רוצים להעביר את התחום, להרחיב משמעותית, כמו שאמרת ואני מצטטת – להרחיב משמעותית את הרופאים הרושמים, על פי שיקול הדעת המקצועי, על פי המומחיות שלהם.
תמר זנדברג: אז יש לנו אינטרס ציבורי, לכולנו, שאותה הכשרה תהיה כמה שיותר מקצועית, כמה שיותר רלבנטית, כמה שיותר משתמשת בכל הידע הקיים בתחום, לרבות ידע שמגיע מהחולים הוותיקים ולרבות ידע מרופאים, הגם שלא קיימים בתוך המערכת היום.
תמר זנדברג: ולכן הקריאה שלנו אליכם היא לשלב את הידע הזה בתוך ההכשרה, ולו בגלל שזה יקצר.
תמר זנדברג: אני תמיד אומרת יש את הדרך הקצרה ארוכה והארוכה קצרה.
תמר זנדברג: כשאנחנו מנסים קיצור דרך, בסופו של דבר הדרך מתארכת, כי אנחנו נתקלים בכל מיני מכשולים ודברים שלא ידעו טוב ופתאום דברים שלא שמנו לב אליהם וכו'.
תמר זנדברג: הדרך הקצרה היא לפעמים ללכת בדרך הארוכה ולאסוף מכל המקורות, גם כאלה שהם לא בספקטרום הקיים והמיידי, אלא צריך טיפה להרחיב אותו.
תמר זנדברג: לכן הקריאה שלנו אליכם כוועדה, היא לעשות את ההכשרה הזו כמה שיותר איכותית, כמה שיותר טובה, כמה שיותר עשירה, ושמורכבת מכמה שיותר ידע הקיים בתחום.
תמר זנדברג: בשולי הדברים, אני אציין אמירה נוספת, שלישית אולי, למה שאמרתי עכשיו – הידע הקיים בתחום – הקריאה שלנו אליכם כממסד רפואי, וזה גם לקופות החולים וגם למשרד הבריאות, זה גם להרחיב את הידע הקיים בתחום באמצעות הסתכלות על הידע הקיים כבר, אבל גם יצירה של ידע חדש, ויש לכם נתונים.
תמר זנדברג: דווקא כאן אפשר מאד מאד להיעזר בשנים האלה שיחידת הקנבוס הרפואי עקבה אחרי החולים, אספה את הידע שלהם.
תמר זנדברג: יש לה את הידע על המינונים, על הזנים, על הפרוספקט הרפואי, על הגיליון של כל אחד מהחולים האלה; ובסופו של דבר יצטבר לנו ידע שהוא לא מבוטל בכלל והוא נמצא בידיים שלכם.
תמר זנדברג: זה משהו שרק אתם כמשרד בריאות יכולים לעשות, כי אתם לא מוטים.
תמר זנדברג: אתם מייצגים את המדיניות הציבורית.
תמר זנדברג: אתם לא מייצגים אינטרס כזה או אחר, לא כלכלי ולא שום דבר.
<בעז לב: רק את האינטרס של החולים.
תמר זנדברג: רק את האינטרס של החולים ואת האינטרס הציבורי.
תמר זנדברג: ולכן, הייתי רוצה ובאמת הייתי מבקשת שאפילו זה יוצג כאן.
תמר זנדברג: העלינו את הקריאה הזאת גם כלפי קופת חולים כללית וגם כלפיכם כמשרד הבריאות, לחשוב על דרכים מדעיות ומחקריות להשתמש בידע הזה, לטובת הפיתוח העתידי של התחום הזה.
תמר זנדברג: תודה לכולם על ההשתתפות.
תמר זנדברג: ברוכות וברוכים הבאים, אני מתכבדת לפתוח את ועדת הסמים והאלכוהול של הכנסת בנושא שהוא לא סמים.
תמר זנדברג: בניגוד לכותרת הוועדה אנחנו נדון היום בנושא שהוא לא סמים ולא אלכוהול, אני כבר מקדימה ואומרת, הוא נושא תעשייתי, הוא נושא חקלאי, אבל בגלל סיבות שאנחנו עוד מעט נברר אותן במהלך הדיון ונברר את הצורך בנחיצות שלהם, אותו תחום חקלאי/תעשייתי מצא את עצמו, בטעות אולי או בגלל נסיבות שאולי צריכות להשתנות, כאסור מתוקף פקודת הסמים המסוכנים.
תמר זנדברג: אני מדברת על התחום של קנאביס תעשייתי.
תמר זנדברג: אני מקדימה במילה אחת ואז אני ארצה לשמוע בעיקר את גורמי המקצוע ובעיקר להתקדם כאן לקראת פתרונות.
תמר זנדברג: קנאביס תעשייתי הוא צמח מסוג קנאביס, שבניגוד לקנאביס שמוגדר בפקודת הסמים המסוכנים כסם מסוכן או כחומר בעל השפעה משנה תודעה, בקנאביס התעשייתי אין חומר פעיל, או אולי אפשר להגדיר את זה, אם קיים חומר פעיל הוא מתחת לסף ההשפעה, אפשר לכנות אותו, או לסף שיש לו איזה שהיא השפעה פסיכו אקטיבית.
תמר זנדברג: לעומת זאת לצמח הזה, כפי שנסקר בפנינו במסמך עם השוואה בינלאומית שנכתב על ידי גדעון זעירא, זה המקום לברך אותך ולהודות לך על כתיבת המסמך, הצמח הזה משמש במדינות רבות בעולם לצרכי תעשייה שונים, ביניהם, אני רק אגע אקריא מתוך הנייר, 'מגוון רחב של תוצרים ובכלל זה סיבים, חוטים, בדים ומוצרי טקסטיל, מזון, משקאות, תוספי מזון, מוצרי קוסמטיקה, נייר, ריהוט, חלקי רכב, מוצרי בנייה וביגוד ואף מקודם בתור פוטנציאל לשמש כדלק וכביו דיזל'.
תמר זנדברג: אני רק אקדים ואומר שיש גורמים שונים בענפי התעשייה והחקלאות שמביעים עניין בתוצר התעשייתי הזה, אני רוצה בדיון הזה לברר את הפוטנציאל של השימוש התעשייתי והחקלאי בחומר הזה בישראל ולברר האם קיימים חסמים, מגבלות או טעויות אולי כאלה ואחרות שמונעות את השימוש התעשייתי והחקלאי הזה בישראל.
תמר זנדברג: אני ארצה לפתוח את הדיון, אולי נתחיל דווקא עם משרד החקלאות.
תמר זנדברג: בבקשה, אדוני, אני חושבת שנתחיל איתך, האם נושא הקנאביס התעשייתי, הידוע בשמו כהמפ, מוכר לכם, ואם כן באיזה אופן.
<עומר זידאן: אני רוצה להגיד באופן כללי שאנחנו במשרד החקלאות משוועים להכנסת גידולים חדשים לחקלאים בישראל, אנחנו עושים את כל המאמצים למצוא פתרונות לחקלאים שמצבם קשה כזה או אחר.
<עומר זידאן: אני והיחידה שלי, שירות הדרכה ומקצוע, עשינו לפחות שני כנסים השנה בערבה כדי למצוא תחליפים למה שקרה, למשבר הפלפל שהיה בערבה.
<עומר זידאן: הכנסנו גם דברים נוספים חדשים ובאמת לא חשבנו עליהם כחלופה, זה לא עלה בדעתנו, כי ההמפ למעשה נמצא באמנת הסמים המסוכנים והוא נמצא תחת המילה קנאביס.
<עומר זידאן: מתייחסים אליו כאל קנאביס וכאל המפ, למרות שיש בו ריכוזים נמוכים, אז לא לקחנו אותו כאפשרות, כי את יודעת שאי אפשר להבדיל בין צמח הקנאביס ובין צמח ההמפ.
<עומר זידאן: זו אחת הסיבות המרכזיות.
<עומר זידאן: אני חושב שבאופן כללי כל זמן שנושא ההסדרה של הקנאביס הרפואי לא נגמר קשה לדבר כרגע על צמח דומה או בעל ריכוזים נמוכים ולמסחר אותו.
<עומר זידאן: מה שמעניין, אנחנו לא קיבלנו בשום מקום שום הצגה כלכלית שמראה מה היכולות של הצמח הזה בדונם או בחווה, מה הוא יכול לעשות למגדל, כמה ההכנסות הצפויות, מה ההשקעות, כמה עובדים, כמה עובדים זרים צריך להביא בשבילו.
<עומר זידאן: את יודעת שרוב החקלאות מופעלת על ידי עובדים זרים, תאילנדים או אחרים, ולכן זה לא נידון בצורה מקצועית, כי הוא נמצא באותה אמנה ולכן לא דנו בו.
<עומר זידאן: אבל אנחנו נערכנו לנושא הזה עוד ב-2002, עשינו מחקר מסודר לגבי המפ, וגם הוא היה תחת המעטה של אמנת סמים מסוכנים ותחת המילה קנאביס.
<עומר זידאן: יש לנו תוצאות של המחקר הזה.
<עומר זידאן: הם לא הצדיקו את עצמם כלכלית ולכן לא המשכנו.
<עומר זידאן: יש לנו עבודה מסודרת, על מבחן זנים, עשינו אותו בהרשאה מסודרת, גם של המשטרה וגם של משרד הבריאות.
<עומר זידאן: יש לי את הדוח, אם מישהו פעם ירצה אני אשמח לספק אותו, אבל הוא עסק במבחן זנים ולא המשכנו כי לא הייתה תעשייה שתבוא ותבקש.
תמר זנדברג: אוקיי, לפני שאני עוברת לנציגי התעשייה הפוטנציאלית, רק אם אתה יכול לתאר לנו בכמה מילים מה היה בעבודה הזו, מה היא בחנה.
<עומר זידאן: זו הייתה עבודה של השוואה בין זנים שונים שהם בעלי ריכוז שונה של המפ, של THC, והייתה השוואת זנים ביניהם.
תמר זנדברג: לאיזה - - -
<עומר זידאן: למטרה של היערכות אולי לעתיד, שלא יודע מתי יהיה.
תמר זנדברג: כלומר זה היה ידוע לכם, או הובא לידיעת
תמר זנדברג: כם שקיים צמח שיכול לשמש למטרות - - -
<עומר זידאן: כן, הובא לידיעתנו, עשינו ניסיון ובזה נגמר הסיפור.
תמר זנדברג: עשיתם ניסיון על הזנים עצמם?
<עומר זידאן: על הזנים.
תמר זנדברג: לא עשיתם בחינה חקלאית.
<עומר זידאן: לא לתעשייה ולא לשימושים ולא חשבנו על תעשייה, גם לא הייתה לנו פנייה כזאת.
<עומר זידאן: זה היה ב-2002.
תמר זנדברג: אבל מטרת הניסיון הייתה לנסות להבחין בין זנים - - -
<עומר זידאן: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, אנחנו מחפשים תמיד גידולים.
<עומר זידאן: כמו שנניח בוא נגיד כל גידול שיכול להיות, נרצה באמת להכניס אותו.
<עומר זידאן: קודם כל נבחן אותו מקצועית, את ההיתכנות שלו מבחינת גידולים במדינת ישראל, את הצרכים שלו מבחינת מים, את הצרכים שלו מבחינת כוח אדם, את פוטנציאל השימוש בו, אם זה לתעשייה או למאכל, ואחר כך בודקים אותו כלכלית, מה הוא משאיר.
תמר זנדברג: אבל הבדיקה הזו, מבחינת גידול, שימוש וזה, נעשתה?
<עומר זידאן: הבדיקה הזו הייתה השוואה בין זנים.
תמר זנדברג: לאיזה מטרה?
תמר זנדברג: להשוות אותו מבחינת החומר הפעיל?
<עומר זידאן: לא.
<עומר זידאן: מבחינת היכולת של חומר יבש שהוא נעשה.
<עומר זידאן: לא הייתה שם תוצאה מאוד מרתקת.
תמר זנדברג: לא הבנתי.
תמר זנדברג: עוד פעם, מה הייתה מטרת הבדיקה?
<עומר זידאן: מטרת הבדיקה לקבל את ההבדלים בין הזנים, גם ברמה של ה-THC אבל בעיקר של היבול.
תמר זנדברג: כלומר אפשר לקרוא לזה באיזה מידה - - - כי אמרת בתחילת דבריך שהצמח תחת אותו שם וקשה להבחין וכו'.
<עומר זידאן: נכון, ולכן קיבלנו אישור מיוחד לבצע אותו עם גידור ועם שמירה.
תמר זנדברג: רציתם לבדוק האם אפשר להבחין בין הזנים - - -
תמר זנדברג: מה זה אומר יבול?
<עומר זידאן: כמות הניבה, מה פוטנציאל היבול שלו.
תמר זנדברג: כלומר לדונם כמה - - -
<עומר זידאן: מה המסה.
<עומר זידאן: מסת הצמחייה שיכולה בעתיד אולי לשמש ל - - -
תמר זנדברג: אבל זה נבע מתוך ידיעה, מתוך הדונם הזה, כמה הוא יכול להפיק לצרכי למשל כך וכך ליטר או קילו שמן כזה, גומי כזה, טקסטיל כזה?
תמר זנדברג: משהו כזה?
תמר זנדברג: או שלא הגעת לשלב הזה?
<עומר זידאן: לא, לא היו את הנתונים האלה.
תמר זנדברג: אני רוצה לפנות לקבוצת, יש לנו נציגות של חקלאים מהערבה?
<נועם צ'כנובסקי: אני דוקטור חוקר קנאביס.
תמר זנדברג: שנייה, רגע.
<נועם צ'כנובסקי: יש לי הערות.
תמר זנדברג: כן, אני אתן לך, תיכף, אני רק רוצה רגע - - -
יחיאל חיליק בר: הזכרת את משבר הפלפל בהתחלה, בעצם התכוונת לזה שהאנשים האלה יעשו הסבה אולי ל - - -
<עומר זידאן: לא, לגידולים אחרים.
<עומר זידאן: לא לדבר הזה, חס וחלילה.
<עומר זידאן: לא התכוונתי שיילכו עכשיו לקנאביס.
תמר זנדברג: למה לא? למה חס וחלילה?
יחיאל חיליק בר: לא, למה התכוונת שאמרת שבגלל המשבר - - - איך חיברת אותו לדיון?
<עומר זידאן: לא, אנחנו הכנסנו גידולים חדשים, נוספים, בנוסף לפלפל שקיים.
<עומר זידאן: לא שכאילו לבוא היום, לפני גמר ההסדרה, ולהגיד יאללה קנאביס בערבה.
יחיאל חיליק בר: במקום פלפל קנאביס.
תמר זנדברג: בבקשה, מי מכן רוצה - - -
<נועה בראל: לא כל כך התכוננו לדבר פה, רצינו בעיקר להקשיב.
<נועה בראל: שמי נועה בראל, אני חקלאית מחצבה, זו דנה מלצר, גם חקלאית.
<נועה בראל: אנחנו גם, בדומה למה שעומר אמר, אנחנו מחפשים בערבה אלטרנטיבות כל הזמן, אלטרנטיבות שיוכלו להיות לא רק גידולים חקלאיים אלא גם פוטנציאל לתעשייה.
<נועה בראל: בחנו את עניין ההמפ.
<נועה בראל: הקושי בלבחון את עניין ההמפ היה קודם כל זה שלא חוקי ולא מוכנים להבדיל בין המפ לקנאביס למרות שזה לא מורכב ועושים את זה גם באירופה וגם בארצות הברית.
<נועה בראל: יש איזה שהוא סירוב גורף בכלל להבחין ביניהם ולאפשר לגדל.
<נועה בראל: זה נראה גידול, היינו שמחות לדעת יותר, אנחנו בזמנו פנינו בשם המו"פ כי רצינו לעשות איזה שהוא ניסוי, רצינו לבדוק גם את היבולים, אבל יותר בעניין של הזרעים, כדי לייצר תוספי מזון מהזרעים האלה, שמן מזרעי המפ וכל התעשייה שנלווית לזה.
<קריאה: זה מותר ביבוא, תצייני שמותר ביבוא כרגע לישראל.
<נועה בראל: כרגע יש אותו בחנויות, לקנות אותו, צורכים אותו, משתמשים.
תמר זנדברג: יש אותו בישראל ביבוא.
<דנה מלצר: כן, אסור לגדל אותו.
<נועה בראל: לחלוטין.
<נועה בראל: יש אותו בישראל כמעט בכל חנות טבע.
תמר זנדברג: מישהו יודע באיזה היקף קיים כרגע בישראל המוצר הספציפי הזה?
תמר זנדברג: מה ההיקף הכספי בשקלים של היבוא לישראל?
תמר זנדברג: לצורך העניין, נשאל את זה אחרת, נניח שזה היה מיוצר בישראל, תיכף אני אתן לכם לסקור במפורש, אבל סתם, הדבר הספציפי הזה, נניח שהיה מיוצר בישראל כמה יבוא זה היה חוסך והיה עובר לתוצרת ישראלית?
<נועה בראל: קודם כל אני לא יודעת, אבל העניין הוא שגם כאשר רצינו, הערבה זה קנה מידה מאוד מאוד גדול של גידול, אז גם כאשר רצינו לגדל זה היה לצרכי שוק מקומי ואגב זה היה מוריד בצורה דרסטית את המחיר בשוק המקומי, שהיה מצוין לצרכנים, כי זה כל הזמן במחסור, יש כל הזמן מחסור בישראל.
<נועה בראל: כלומר תלכי לחנות טבע, גם אם יש להם, בדרך כלל יהיה להם מחסור בזה, אבל רצינו כמובן גם לייצא את זה.
<נועה בראל: בערבה אנחנו מאוד מאוד מאמינים ביצוא וחושבים שזה חיוני.
<נועה בראל: כשאנחנו ניסינו לבדוק היתכנות כלכלית, כי זה מה שעושים, אתה בא, אתה בודק, כמה אני יכול להוציא לדונם, כמה אני יכול להרוויח על זה, בשביל זה אנחנו צריכים לעשות ניסוי במו"פ.
<נועה בראל: את זה לא הצלחנו להשיג.
תמר זנדברג: זה מו"פ במשרד החקלאות?
<נועה בראל: זה המו"פ שנמצא בתחנת יאיר בחצבה.
<נועה בראל: זה תחנת המחקר בערבה.
תמר זנדברג: אבל תחנת המחקר של מי היא?
<נועה בראל: כן, זה שייך למשרד החקלאות.
<עומר זידאן: יש בישראל כשמונה תחנות מו"פיות אזוריות, מלבד מינהל המחקר החקלאי, שגם יש לו שלוש תחנות במדינת ישראל, המרכזית בבית דגן, שנייה בנווה יער, השלישית בגלעד, אבל במו"פים האזוריים, הפריפריאליים, יש שמונה תחנות וביניהן תחנת יאיר שנקראת מו"פ הערבה התיכונה.
<נועה בראל: אגב, יש לנו גם מו"פ מדעי מאוד מפותח.
<עומר זידאן: זה מו"פ שממומן על ידי מדינת ישראל ועל ידי קרן קימת.
תמר זנדברג: מה התשובה שנתקלתם בה?
<נועה בראל: לא אפשרו לנו, פשוט לא אפשרו לנו לגדל המפ.
<דנה מלצר: זה עדיין לא חוקי לגדל את זה בארץ.
<נועה בראל: כי זה תחת חוק הסמים, כי זה קנאביס, כי אי אפשר להבדיל, כי יוכלו בתוך השדות של ההמפ.
<נועה בראל: תשובות שבסך הכול הן לא רציונליות ולא היה בסיס אמיתי לתשובות האלה לפי מה שאני מבינה.
תמר זנדברג: ממה שאתן יודעות, מה הייתה המוטיבציה שלכן לפנייה לאפיק הזה?
תמר זנדברג: אתן יודעות מהעולם?
<דנה מלצר: דבר ראשון בעולם מגדלים את זה כמו שדות חיטה, אנחנו רואים שזה גדל חופשי.
<דנה מלצר: גם עומר אמר שכשהם עשו פה את הניסוי הם עשו את זה תחת שמירה, זה מראה שלא כל כך מבינים עדיין את ההבדל בין הזנים.
<דנה מלצר: אבל אנחנו כל הזמן מחפשים אלטרנטיבות חדשות להתפתח, גם בתחום החקלאות וגם - - -
תמר זנדברג: בעקבות משבר הפלפל, מה שנקרא.
<דנה מלצר: כן, כן.
<נועה בראל: אבל מעבר למשבר.
<עומר זידאן: גם חסר עגבניות עכשיו.
<נועה בראל: לא, מעבר למשבר זה נראה לנו מוצר פנטסטי, מוצר שאפשר לגדל בישראל.
<נועה בראל: אני מדברת כרגע על השמן שמופק מצמחי ההמפ ומהזרעים שלו.
<נועה בראל: זה מוצר שתופס תאוצה, שגדל, שהמודעות אליו גדלה, שמספר השימושים שלו גדל, אנשים משתמשים בו כתוסף מזון מעולה, לצמחונים זה גם מאוד מומלץ, אגב.
<נועה בראל: רצינו לראות אם אנחנו יכולים למצוא את מקומנו בשוק, אבל בשביל זה רצינו לעשות ניסוי במו"פ, קודם כל, כדי לבדוק איך הוא גדל בערבה.
תמר זנדברג: בבקשה, שם ותפקיד לפרוטוקול.
<נועם צ'כנובסקי: אני חוקר קנאביס.
<נועם צ'כנובסקי: אני בעברי הייתי גם במשרד החקלאות, עשיתי שם דוקטורט, מכיר את עומר זידאן בשם, ראיתי אותו כמה פעמים, הוא לא זוכר אותי.
<עומר זידאן: זוכר.
<נועם צ'כנובסקי: אוקיי.
<נועם צ'כנובסקי: תרשה לי, יש לי כמה נקודות בהן אני חולק עליך, או שכאן רציתי לחדד כל מיני נקודות.
<נועם צ'כנובסקי: אמרת שאת הניסוי ערכתם בשנת 2002.
<נועם צ'כנובסקי: זה לא רלוונטי כבר, אפשר למחוק את זה לגמרי, בגלל שהתחילו לגדל את ההמפ שוב מאז, הוציאו אותו מהחוק רק בשנת 1996 בעולם, אבל רק בשנת 2013 התחילה להיות קפיצה משמעותית מאוד במוצרים שאפשר לייצר מהמפ.
<נועם צ'כנובסקי: כיום מדובר על כמעט 30,000 מוצרים שונים שאפשר לייצר אותם מהמפ.
<נועם צ'כנובסקי: דיברת על גידול לטובת ביו מסה.
<נועם צ'כנובסקי: ביו מסה הוא באמת משהו שהערך שלו מאוד מאוד נמוך ולא זאת הסיבה לגדל המפ.
<נועם צ'כנובסקי: המפ מגדלים גם לסיבים, שזה הביו מסה שאתה מדבר עליה, אבל גם בשביל זרעים, כפי שאמרה, אני לא זוכר את שמך, בשביל שמן.
<נועם צ'כנובסקי: גם משתמשים במוצרים של ההמפ לקוסמטיקה והיום יש לי נתונים, אם תרצה לקבל אותם, מכל דונם המפ אפשר לייצר מעל 60,000 דולר הכנסות.
<נועם צ'כנובסקי: אם שאלת, אין לך נתונים, אין לך זה, יש לי אותם.
תמר זנדברג: מאיפה הנתון הזה?
<נועם צ'כנובסקי: מהשוק האירופי.
יחיאל חיליק בר: 60,000 דולר לשנה?
<נועם צ'כנובסקי: לדונם לשנה.
<קריאה: זה אצווה חדשה.
<נועם צ'כנובסקי: כן, בעולם מגדלים מחזור אחד כל שנה, בגלל שבדרך כלל מגדלים המפ בצפון כדור הארץ, מקומות קרים שבחורף אי אפשר לגדל את ההמפ, קר מדי, בארץ, לדעתי, אפשר יהיה לגדל אפילו שני מחזורי גידול כל שנה לפחות, אולי אפילו שלושה, תלוי בזמן וכו', ואז בעצם להעלות את השווי.
<נועם צ'כנובסקי: אין ספק בכלל שהגידול הזה הוא - - -
תמר זנדברג: סתם לסבר את אוזנינו, החקלאיות, אולי אתן הכי בעלות ניסיון בנושא, הפדיון, התצורה, היבול של 60,000 דולר מדונם, איך זה ביחס לגידולים חקלאיים?
תמר זנדברג: סתם נגיד, הפלפלים, העגבניות, החיטה, לא יודעת מה, הגידולים שקיימים היום.
<נועה בראל: אני צריכה בסך הכול לחשב גם מה עלויות הגידול.
<נועה בראל: כשמדברים על הכנסה צריכים לדעת גם מה עלויות הגידול, אבל זה מדהים.
<נועה בראל: עוד דבר מדהים שלא ציינתי, דיברתם קודם על עובדים זרים, עד כמה שאני מבינה, לא יצטרכו עובדים זרים.
<נועה בראל: כמעט הכול ממוכן.
<נועה בראל: שזה עוד דבר שהערבה משוועת אליו.
<נועה בראל: זאת אומרת להיות - - -
תמר זנדברג: טכנולוגיה.
<נועה בראל: גם טכנולוגיה ולהיות פחות תלויים בידיים של עובדים זרים.
<עומר זידאן: אתה לא סתרת אותי.
<נועם צ'כנובסקי: לא סתרתי אותך, פשוט מה שביצעתם כבר לא רלוונטי היום.
<נועם צ'כנובסקי: זה מה שאמרתי.
<נועם צ'כנובסקי: צריך לעשות ניסוי חדש.
תמר זנדברג: רק הערה.
תמר זנדברג: משרד החקלאות, מבחינתנו כאן, ואני חושבת גם מבחינתכם, מבחינת הממשלה, זו הזדמנות מאוד טובה ללמוד וקצת להיפטר מאולי טיפה, לא יודעת איך לקרוא לזה, אולי הטיות או סטיגמות שיש לנו בגלל דברים לא נכונים ובאמת - - - אמרתי בהתחלה, זה לא דיון על סמים, זה דיון על מוצר תעשייתי.
תמר זנדברג: הוא מתנהל בוועדת הסמים בגלל משהו שאנחנו כרגע רואים אותו כחסם.
תמר זנדברג: תיכף נראה האם יש סיבות לחסם הזה ואם לא, האם אפשר להסיר אותו.
<נועם צ'כנובסקי: עוד נקודה אחת אחרונה לגבי הנושא הזה.
<נועם צ'כנובסקי: העלית את הבעייתיות בעצם בהבדלה בין המפ לבין קנאביס שהוא סם.
<נועם צ'כנובסקי: אם מישהו מגדל שדה המפ אז הוא יכול לגדל בתוך השדה הזה קנאביס שהוא סם.
<נועם צ'כנובסקי: זה לא עובד ככה, להמפ יש תכונות מיוחדות של המפ, שהן שונות לגמרי מאלה של קנאביס לטובת סם.
<נועם צ'כנובסקי: אם אנחנו מדברים על המטרה קודם כל, אז בהמפ המטרה היא, כמו שאמרנו, סיבים, ואז הצמח גבוה מאוד, מגיע עד גובה של 2 ו-2.5 מטרים, לפעמים אפילו יותר.
<נועם צ'כנובסקי: את הקנאביס לסם מגדלים עד גובה מטר, מטר וחצי.
<נועם צ'כנובסקי: המפ מגדלים בצפיפות של מאות צמחים למטר מרובע, קנאביס מגדלים צמח אחד פר מטר, לפעמים אפשר שניים, או צמח אחד פר מטר וחצי.
<נועם צ'כנובסקי: המבנה של צמח ההמפ, הוא צמח בעל גזע יחסית עבה ופרחים מאוד קטנים, עלים צפופים, קנאביס לסם הוא צמח מאוד רחב, מפוצל, משווים את זה בעצם בין צורה של קריסמס טרי שזה צמח הקנאביס הסם, לבין עץ ברוש שהוא המפ.
<נועם צ'כנובסקי: מורפולוגית השוני פה משמעותי, אפשר בעין לדעת מה זה המפ ומה זה לא המפ.
<נועם צ'כנובסקי: דבר שני, גנטי.
<נועם צ'כנובסקי: יש שוני חד משמעי גנטי בין המפ לבין קנאביס שהוא סם.
<נועם צ'כנובסקי: יש מאמרים.
<נועם צ'כנובסקי: האחרון יצא לפני חצי שנה, הראה שיש שוני בלתי ניתן לערעור בגנטיקה של ההמפ מול זאת של הקנאביס שהוא סם.
<נועם צ'כנובסקי: דבר שלישי, קנבינואידים, אין לנו את זה.
<נועם צ'כנובסקי: העלית את זה קודם, קנאביס מייצר THC ובהמפ רמת ה-THC צריכה להיות מאוד נמוכה, לפי התקן האירופי מדובר על 0.3% או 0.2%, תלוי איזה מדינה.
<נועם צ'כנובסקי: אז מה הבעיה לבוא לבדוק כמה THC יש ואז לדעת האם הזה הוא המפ, האם הצמח הזה הוא לא המפ.
<נועם צ'כנובסקי: זה לא משהו שלא עושים אותו היום, עושים אותו, עושים אותו בעולם.
<נועם צ'כנובסקי: היום מעל 30 מדינות מתירות גידול המפ.
<נועם צ'כנובסקי: זה הופך להיות צמח בעל ערך מאוד מאוד גבוה, חבל לנו לפספס את ההזדמנות הזאת.
<נועם צ'כנובסקי: כל עוד יש ביקוש היום למוצרים של ההמפ, החל מסיבים, זרעים, קוסמטיקה ומפה ועד להודעה חדשה.
תמר זנדברג: באותן מדינות שמתירות גידול מתבצעת בדיקה כזאת, להבחין בין הקנאביס עם THC לבין ההמפ באופן של ביקורת שוטפת?
תמר זנדברג: איך זה נעשה?
<נועם צ'כנובסקי: עושים ביקורת פעם בעונה, באים לשדה, דוגמים, יש לכל מדינה פרוטוקול דיגום.
<נועם צ'כנובסקי: קנדה, למשל, ששם ההמפ מגודל כבר משנת 1996, בנו פרוטוקול שמדבר גם על איך לדגום את הפרח, אבל גם איך מפיקים ממנו את הקנבינואידים ובאיזה מכשיר לבדוק אותו וכמה חומר שמים ובאיזה שעה של היום צריך לבוא.
<נועם צ'כנובסקי: יש את זה מסודר, יודעים בדיוק איך לבצע בדיקות כאלה ובאמת עושים את זה.
<נועם צ'כנובסקי: שם יש המפ ויש שם גם קנאביס רפואי, שזה שתי תעשיות שונות לגמרי.
יחיאל חיליק בר: לגבי אותה נקודה שהעלית.
יחיאל חיליק בר: תיארת הרבה שינויים מבניים, צורתיים, גנטיים וכו'.