GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ירון שטרן: מה שאפשר להגיד לך, בתור אחד שנמצא בתחום הזה, תמיד ארצה שהאכיפה תהייה הרבה יותר בתחום הזה, מאשר בעולם האמיתי, שיותר יתנו משאבים לרשת.
תמר זנדברג: והיום היא לא יותר שם?
<ירון שטרן: היא פחות.
<ירון שטרן: היא יותר בעולם האמתי ופחות ברשת.
<ירון שטרן: אנחנו עושים היום מהלכים, כדי להכשיר את כל העובדים בתחום, גם את המודיעין גם את החקירות וגם את כל מי שמתעסק בתחום, כדי שיבין איך הוא עובד ברשת ואיך הוא אפקטיבי ברשת.
<ירון שטרן: כשנגמור את הפעילות הזאת, גם המספרים יעלו בהתאמה.
תמר זנדברג: אני מבקשת מכם, בעוד חודשיים מהיום, אמרת לי שאפשר להסתכל בתוך התיקים ולראות מה עשו, נקודה קטנה, כוכבית, לאלה שתוצאתם מפעילות בטלפון ובאינטרנט ולהעביר לוועדה מספר סטטיסטי כללי.
<פאולה רושקה: תודה.
<פאולה רושקה: אני מהמחלקה לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות.
<פאולה רושקה: עלו פה שאלות לגבי האוכלוסייה שמשתמשת בסמים האלה.
<פאולה רושקה: אני מבקשת לומר שלצערנו יש עוד אוכלוסייה שמשתמשת בזה וזו אוכלוסיית המכורים לסמים אופיאטיים, הרואין וסמים כאלה, שגם נמצאים בטיפול שלנו.
<פאולה רושקה: לא מזמן ערכתי סקר אנונימי במרכזים שלנו, הרבה מטופלים ענו.
<פאולה רושקה: אחת השאלות הייתה: "כמה אתה משתמש בסמי פיצוציות ", כתבתי נייס גאי כי זה העיקר חוץ מריטלין שגם בו הם משתמשים.
<פאולה רושקה: התוצאה הייתה ש-50% מהאנשים שענו, משתמשים באופן קבוע בסמי פיצוציות.
<פאולה רושקה: זה בנוסף להרואין ובנוסף לקנאביס ובנוסף - - -
תמר זנדברג: 50% מהאוכלוסייה שלכם שמטופלים על ידי היחידה לטיפול בהתמכרויות?
ינון מגל: אוכלוסיית הנרקומנים.
<פאולה רושקה: נכון, זו עוד אוכלוסייה, אוכלוסייה שגם עושה שימוש רחב בסמים האלה.
<פאולה רושקה: דבר נוסף, שאלתי באיזו דרך הם משתמשים.
<פאולה רושקה: 40% ענו שבעישון, אבל יותר מ-20% בהזרקה, שזו עוד בעיה מאוד קשה כי הזרקה של החומרים האלה - - -
ינון מגל: זה לא בעלים?
<פאולה רושקה: הם עושים כל מיני ומזריקים.
<פאולה רושקה: הזרקה של החומרים האלה, מביאה גם לעוד תופעות מסוכנות: 1 - הדבקה של מחלות זיהומיות.
<פאולה רושקה: עובדה שחזרה עלייה של מקרי איידס בשנה האחרונה בגלל ההזרקות של חומרים חדשים.
<פאולה רושקה: 2 – גם מקרי מוות, מקרים מאוד מסוכנים שבגלל זה מגיעים לחדרי מיון.
<פאולה רושקה: כמו שהוזכר קודם בחדרי מיון לא תמיד יודעים לזהות באיזה חומר הם השתמשו.
<פאולה רושקה: יש לנו כאן תופעה מאוד רחבה: נוער, שזו אחת מהאוכלוסיות, אבל גם אוכלוסיית של מכורים אחרים עושה שימוש ממש מפחיד - - -
תמר זנדברג: כמה אנשים רשומים כמטופלים כרגע אצלכם ביחידה?
<פאולה רושקה: איפה שערכתי את הסקר?
<פאולה רושקה: משהו כמו 4,500 אנשים.
<חיים מהל: הם מטופלים בתחליפי סם, לא אנשים שנקיים לחלוטין.
תמר זנדברג: כן, אני מבינה.
תמר זנדברג: זאת אומרת, שכל אחד שנקלט אצלך לטיפול, את שואלת את השאלה הזו?
<פאולה רושקה: עשינו סקר כזה בכמה מהמרכזים הגדולים, מרכז אחד בתל-אביב, שם בעיקר נמצאים אנשים שמשתמשים בסמים כאלה ובמרכז בבאר שבע שזה בפריפריה.
<פאולה רושקה: בכוונה עשינו, אבל, כמות המטופלים המטופלים האלה, המון משתמשים בסמים - - -
תמר זנדברג: מהניסיון הרפואי שלכם, היחידה מלווה על ידי רופאים וכו', כמו שציין דוקטור חיים מהל, אלו אנשים שמטופלים בתחליפי סם, אלו לא אנשים - - -
<פאולה רושקה: הם בטיפול קבוע.
תמר זנדברג: טיפול קבוע ותחליפי הסם מסופקים על ידי מי?
<פאולה רושקה: על ידנו, זה לא רק טיפול בתחליפי סם.
<פאולה רושקה: אני שוב חוזרת, זה טיפול תרופתי כי הם חולים במחלת התמכרות ולכן מתן תחליף סם, זו תרופה עבורם.
<פאולה רושקה: מאז שהם נכנסו - - -
תמר זנדברג: זה מובן, אבל תחליף הסם מסופק על ידכם.
תמר זנדברג: מה שאת אומרת לנו עכשיו, זה שאת יודעת שלמעלה מ-50% מהם משתמשים בסמי פיצוציות בנוסף לטיפול שהם מקבלים על ידכם.
תמר זנדברג: ההערכה הרפואית שלכם, מה הנזק כתוצאה מזה?
תמר זנדברג: זה מונע?
<פאולה רושקה: קודם כל אנחנו רואים תמונת שלא היינו רואים בעבר, תמונות התנהגותיות של האנשים האלה.
<פאולה רושקה: הם נעשים אלימים בצורה מחרידה.
<פאולה רושקה: הם גם מכורים לחומרים האלה בצורה גם כן מפחידה.
<פאולה רושקה: הם תוך זמן מאוד קצר הופכים להיות מכורים לסמי פיצוציות.
ינון מגל: זה נשמע קצת כמו עכברים במעבדה, שנותנים להם חומר.
<פאולה רושקה: בנוסף,
<פאולה רושקה: הרבה מאוד מהם מפתחים גם מחלות נפש במקביל להתמכרות שהייתה להם כבר קודם.
<פאולה רושקה: <קריאה:> יש שיטת גמילה, כמו שיש גמילה מסמים אחרים?
<פאולה רושקה: אין תסמיני גמילה, אנחנו מנסים לגמול אותם, אבל אין תרופות כל כך.
<פאולה רושקה: לרוב, בגלל שהם מפתחים מחלות פסיכיאטריות או תגובות פסיכוטיות, הטיפול הוא אנטי-פסיכוטי כמו כל מצב פסיכוטי אחר מישני לסמים.
<פאולה רושקה: זו בעייה - - -
תמר זנדברג: יש לי אליך שאלה שלא קשורה והיא בסוגריים.
תמר זנדברג: אני בכוונה שמה אותה בסוגריים ואנחנו נדון בזה בהמשך בדיון נפרד.
תמר זנדברג: מהניסיון שלך עם האוכלוסייה של מכורי סמים, מה הגישה הטיפולית שלכם לאוכלוסייה הזאת?
תמר זנדברג: במילים אחרות, האם אתם יוצאים מנקודת הנחה שיש שיעור קבוע באוכלוסייה שהם מכורים לסמים ותפקידכם לנהל את השיעור הזה בצורה יחסית מבוקרת, של שמירה על הבריאות, על בריאות הציבור, למנוע התדרדרות, למנוע מחלות קשות יותר, למנוע מחלות זיהומיות כתוצאה משימוש במזרקים מזוהמים וכדומה?
תמר זנדברג: או, שעיקר הגישה הטיפולית שלכם, היא לקחת את האוכלוסייה הזאת ולטפל בה במובן של גמילה, הבראה, האם אתם רואים בהתמכרות הזאת מחלה שותו אדם פרטני צריך להבריא ממנה, או, שאתם גם בהיקף של שמירה על הבריאות של אותו מכור ושל הציבור שסביבו?
תמר זנדברג: <קריאה:> זה מתחבר גם לעבודת משרד נוסף, משרד הרווחה.
<פאולה רושקה: אנחנו עובדים ביחד.
תמר זנדברג: זה בסוגריים, זה לא נושא הדיון, זה סתם מעניין אותי.
<פאולה רושקה: בשנים האחרונות, גם שינינו טיפה את הגישה.
<פאולה רושקה: 1 – למנוע הדבקות של מחלות זיהומיות, הדרדרות של המצב וכדומה, אבל גם לשקם את האנשים האלה.
<פאולה רושקה: 2 – בעיה שאולי נדון עליה וזה חשוב, היא השיקום כי אין היום חוק שיקום של אנשים מכורים, שזו גם בעיה.
<פאולה רושקה: בעצם, אנחנו עובדים גם על לשקם אותם, להחזיר אותם לחיים נורמטיביים.
<פאולה רושקה: אבל, ברגע שבאה צרה כזאת כמו סמי פיצוציות, כשהם כבר היו במסלול של השתפרות, חזרו לעבוד וקצת יותר בסדר כדי להיות עם המשפחה ועם הילדים, באה עלינו הצרה הזאת של סמי הפיצוציות ומחזירה אותם אחורה בצורה מאוד מפחידה.
תמר זנדברג: אנחנו נעשה דיון בנושא טיפול בהתמכרויות עם משרד הבריאות ומשרד הרווחה, זה יהיה כבר במושב הבא.
תמר זנדברג: בבקשה, אורן גורביץ.
<אורן גורביץ: אני אזרח תושב תל-אביב שהעזתי לפנות לוועדה.
<אורן גורביץ: לשאלתכם, באם אפשר להשיג עכשיו סם.
<אורן גורביץ: אני לקחת אותך עכשיו ותוך עשר דקות אתה מקבל מה שאתה רוצה ברחובות ובכל מקום.
<אורן גורביץ: זה מאוד סקסי לדבר על הרשת ועל הטלפון - - -
תמר זנדברג: באיזה מקומות למשל?
<אורן גורביץ: רחוב אלנבי והרחובות הסמוכים.
<אורן גורביץ: חלק מהפיצוציות קיימות וחלק מהפיצוציות שנסגרו, האנשים עברו לפינות הרחוב.
<אורן גורביץ: אני איש פשוט, אזרח, לא מבין במשטרה, לא מבין במשחקי פשע.
<אורן גורביץ: אני יכול להצביע לכם עכשיו, על אנשים סוחרים, מקומות, איפה שמים, איפה מחביאים, איפה סוחרים ביום, איפה סוחרים בלילה.
<אורן גורביץ: בחצרות שלנו, בכניסה לבתי קפה, בכניסה לסופרים, בפחי אשפה, ליד גני ילדים - - -
ינון מגל: אתה מדבר על סמי פיצוציות או על סמים בכלל?
<אורן גורביץ: סמי פיצוציות בעיקר, זה המוטו, זה המוטו.
<אורן גורביץ: מרכזי תיירות, חניונים, אני רואה את זה, אני כאזרח, שפשוט פותח את החלון.
<אורן גורביץ: זה נושא שהעסיק אותי ביום יום בשנה האחרונה, כי עברתי לגור באזור הזה, אני רואה את זה והאנשים שלכם שעושים עבודה נהדרת, רואים את זה והם חסרי אונים.
<אורן גורביץ: הם עומדים מולנו, הסוחרים האלה, צוחקים לנו בפרצוף - - -
<אורן גורביץ: כי האנשים שלו הם חסרי אונים.
<אורן גורביץ: אתה יכול ללכת היום עם "ג'וינט" ברחוב, יתנהגו אליך כעבריין וכסכנה לציבור.
<אורן גורביץ: כמשתמש, אתה יכול לשבת עם כזה "באנג" ברחוב הס, המקסים עם הבתים לשימור העיר הלבנה, לצחוק על כל העולם.
<אורן גורביץ: או לעמוד - - -
תמר זנדברג: איך אתה מסביר את זה?
ינון מגל: למה, כי זה סמי פיצוציות?
<אורן גורביץ: כי זה סמי פיצוציות.
<אתי כהנא: יש אולי גם ג'וינט.
<אורן גורביץ: לא, זה סמי פיצוציות.
<אורן גורביץ: אפרופו ההסברים של הגברת, הם נראים כמו נרקומנים, לא כמו בנאדם שלוקח ג'וינט.
<אורן גורביץ: אלו אנשים שאתה רואה שהם הפכו ככה, להיות נרקומנים.
<אורן גורביץ: בעצם, אלו אנשים שהם כאילו לוקחים באנג, אבל ההשפעה היא כמו הרואין או קוקאין, רואים את זה.
תמר זנדברג: ממה שאתה רואה, עיקר הפעילות ועיקר השימוש בסמים האלה, הוא של נרקומנים שכרגע תוארו, נרקומנים קבועים - - -
<אורן גורביץ: את קוראת לזה נרקומנים, אלו אנשים רגילים שפשוט בחרו בעולם הזה.
<אורן גורביץ: אני לא איש רווחה, חלקם אנשים נורמטיביים לגמרי.
<אורן גורביץ: הם עוצרים את האוטו ליד הבית שלי, ליד הבית שלי עומדים סוחרים, אלו תחנות סמים קבועות.
<אורן גורביץ: אני אומר לכם, כשהוצאתי מהחצר שלי שקיות, הסוחר אמר לי בנימוס "אני מתנצל", לקח את השקית ולהלך.
<אורן גורביץ: זו שגרה בחניון שלנו, בחצר.
<אורן גורביץ: יש שם בתים מדהימים לשימור, שעיריית תל אביב עושה עובדת קודש, אשר הפכו להיות תחנות סמים.
<אורן גורביץ: אז מי שאומר כאן שזה לא ברחובות, מטעה את הוועדה.
<אורן גורביץ: זה נורא יפה - - -
<מיקי אריאלי: סליחה.
<מיקי אריאלי: אנחנו עובדים הרבה עם המשטרה באזור, יש שם מכירות גם של סמים אחרים כמו "אוקסיקונטין", "סבוטקס", שנמצאים בפקודת הסמים, שנרקומנים משתמשים ואי אפשר לדעת איזה סוג - - -
<אורן גורביץ: השקיות האלה מונחות ברחוב, אני חי שם.
<אורן גורביץ: אם עכשיו ח"כ ינון מגל הולך אתי עכשיו ברחוב והוא רק מישיר מבט למי שאגיד לו, הוא ישר ילחש לו "נייס גאי, נייס גאי".
<אורן גורביץ: חברים, אני יודע איפה הם מחביאים את זה.
<אורן גורביץ: השוטרים שלכם, שעושים עבודת קודש ואנחנו בקשר איתם, כאן אני פונה אליך, הם אומרים לי חד-משמעית, "פקודת הסמים, הידיים שלנו כבולות, אנחנו יכולים להרחיק אותם מרחוב אלנבי, אנחנו יכולים לעכב אותם לחקירה, אנחנו יכולים לעצור אותם ל-24 שעות, הם חוזרים לרחוב וצוחקים עלינו בפנים".
<אורן גורביץ: כנראה שאין דרך, יש כאן פרצה או משהו.
<אורן גורביץ: יותר מזה, הגעתי גם לראש העיר רון חולדאי, גם הם עושים עבודה, הוא אמר לי חד-משמעית: "הדרך היחידה לעצור את מה שקורה באזור, זה להפוך את החוק כמו בארה"ב, שיהיה רשום מה מותר וכל מה שלא מותר הוא אסור נקודה.
תמר זנדברג: אני מבינה את התסכול שלך.
תמר זנדברג: אני חייבת לומר, שוב, כתוצאה מהפעילות שנעשתה בחקיקת החוק הזה בכנסת הקודמת, המטרה שלנו היא להגיע לזה שאומר נייס גאי, זה שלוחש נייס גאי הוא סוחר.
תמר זנדברג: זה שאתה תלך ותחפש את ההוא עם הג'וינט המקבילה, לא יעזור לך לאכוף נגד הסוחר.
ינון מגל: אבל מה נוצר?
ינון מגל: נוצר שעם קנאביס אסור לך להסתובב ועם נייס גאי מותר להסתובב.
תמר זנדברג: בזה אין לנו ויכוח.
<אורן גורביץ: אבל אם עדיין תשאירי את הנייס גאי כחוקי מבחינת שימוש, הנזקים, כי מדובר פה על סם קשה, מדובר פה על רעל עכברים.
תמר זנדברג: הנייס גאי לא חוקי מבחינת שימוש, הוא הולך והופך להיות לא חוקי.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה, האם אנחנו צריכים ללכת להפליל את אותו משתמש, החל מאותו נרקומן מטופל רווחה ועד ילד, או שאנחנו צריכים ללכת לזה שמוכר.
ינון מגל: אני אומר את עמדתי, בעקבות מה ששמעתי פה על החומר, נייס גאי מבחינת ההתייחסות של החוק, בשונה מדעתי על הקנאביס, צריך להיות בפקודת סמים של הרואין או חומרים אחרים.
תמר זנדברג: הוא נמצא שם, לצידו של ההרואין.
תמר זנדברג: נייס גאי הוצא מפקודת הסמים מזמן.
תמר זנדברג: מה שעשה "חוק השימוש בחומרים מסכנים", זה שהנגזרות של הנייס גאי שהיו חוקיות עד שהמשטרה הייתה באה לכנסת - - -
ינון מגל: מה זאת אומרת, אני יכול ללכת עם הרואין?
ינון מגל: מותר לי ללכת עם הרואין ברחוב?
תמר זנדברג: לא וגם עם נייס גאי אסור לך.
ינון מגל: הוא אומר שמותר לי.
ינון מגל: זה מה שהוא אמר.
ינון מגל: כבוד השוטר אומר שמותר ללכת עם נייס גאי.
תמר זנדברג: אז משנים את הנוסחה ואחרי חצי שנה היא גם לא חוקית.
תמר זנדברג: זה לא העניין.
תמר זנדברג: חברות וחברים, חבר הכנסת מגל, אני חושבת שאנחנו כוועדה וכקובעי מדיניות, צריכים לברך על הגישה שאומרת ללכת לחפש את המקור, ללכת לחפש את הסוחרים, ללכת לחפש את הייבוא.
תמר זנדברג: אותן תפיסות של 3.5 טון, אותן אנחנו רוצים לראות ולא את המשתמש.
תמר זנדברג: אגב, אותו נרקומן שאתה רואה, גם לעירייה וגם למשרד הרווחה וגם למשרד הבריאות יש יחידות כאלה.
תמר זנדברג: אנחנו נקיים דיון מיוחד על הרציונל שמוביל.
תמר זנדברג: יכול להיות שחלק מהעניין לפעמים, שמתייחסים לאנשים האלה כאל עבריינים ולא כאל קורבנות.
תמר זנדברג: אז אני שמה את זה בצד.
תמר זנדברג: <קריאה:> חלקם הם סוחרים ומשתמשים.
תמר זנדברג: אז "סוחרים" זה: סוחרים, מייבאים, מסנתזים, כאלה שמוכרים בטלפון שהוא חוזר אליו שלוש פעמים כדי להסביר למה הוא לא.
תמר זנדברג: אני כן חושבת שחוק הסמים המסכנים, גם אם הוא מכוון לחומרים שנמצאים בפקודת הסמים המסוכנים, הרציונל שמנחה את המשטרה, את גורמי האכיפה, אומר להם: לכו לפשיטות, לכו לאתרים לכו למקומות האלה, מבחינתנו ככנסת, הוא רציונל נכון.
תמר זנדברג: מה שאותי יותר מטריד, מטרידים אותי מהדיון הזה שני דברים.
תמר זנדברג: האחד, מה שאמר רב פקד ירון שטרן, שבעצם בעוד התופעה עברה לאינטרנט, האכיפה עדיין לא הגיעה לשם, לא הדביקה את הפער הזה.
תמר זנדברג: השני, מטריד אותי מה שאתה אומר, שאתה חי במקום שיש בו - - -
ינון מגל: גם מטריד שזה בניגוד למה שהמשטרה אומרת.
<אורן גורביץ: אני הולך עם הילדים שלי ברחוב, אני גם צריך לתכנן את ההליכה שלי איך אני לא מתנגש בהם ואיך הילדה שלי לא שואלת אותי מה הוא מכר כי זה נראה לה כמו במבה.
<אורן גורביץ: זה יום-יום, זה שעה-שעה, אני מכיר אותם כמו חברים.
תמר זנדברג: מבחינה גאוגרפית, איפה בעיקר הפעילות שלכם?
<ירון שטרן: סליחה, אני מבקש להתייחס למה שאמרת.
<ירון שטרן: אני אמרתי שכשהצעות תהיינה באינטרנט המכירה תהייה בעולם האמתי.
<ירון שטרן: זה לא שהמכירה היא באינטרנט - - -
תמר זנדברג: בסוף החומר הוא חומר, החומר הוא לא וירטואלי.
ינון מגל: הוא אומר שזה בכלל לא קשור לאינטרנט, הוא אומר שאלה דילרים ברחוב.
תמר זנדברג: הוא במצב הרבה יותר - - -
<אורן גורביץ: הם באים עם האוטו לשם, כולם מכירים אותו.
תמר זנדברג: מבחינה גאוגרפית, איפה עיקר האכיפה מתבצעת?
<סמי אינגר: כל התיאור ששרטטת בפנינו, ואני לא חולק עליו שהוא לא נכון, הוא יפה גם למכירת חשיש וקנאביס.
<סמי אינגר: חשיש וקנאביס מוכרים בחצרות ובמחשכים, בדיוק כמו ששרטטת פה.
<סמי אינגר: ככה מוכרים סמים.
<אורן גורביץ: זה נייס גאי, אני חי שם.
<סמי אינגר: אדוני, מה הרקע האנליטי שלו?
<סמי אינגר: יש פה ראש מעבדה אנליטית.
ינון מגל: אפשר לעשות סיור.
ינון מגל: נדבר עם הבנאדם, שיעשה לנו סיור מודרך במחוזות האלה.
<אורן גורביץ: החבר'ה שלו במשטרת תל-אביב מכירים את זה.
<סמי אינגר: אני לא שולל את התופעה.
<סמי אינגר: מבחינת גאוגרפית, גם הצגנו נתונים לגבי הדוח, מרבית התיקים של סמי הפיצוציות נפתחו כמובן במחוז תל-אביב, מכוח היותה כרך גדול, מחוז מרכז ומחוז דרום.
<סמי אינגר: זה הפיזור וכמובן בשאר המקומות - - -
תמר זנדברג: מה זה אומר מחוז תל-אביב, איפה בתל-אביב?
<סמי אינגר: תל-אביב זה תל-אביב רבתי.
<סמי אינגר: בתוך תל-אביב יש - - -
תמר זנדברג: בוא נאמר שהתופעה למה שאנחנו קוראים "עוטף אלנבי", אני גרה בתל-אביב, אנחנו מכירים את זה - - -
<סמי אינגר: יש איפה שהחומוס הכי טוב בארץ, שאר האזורים הדרומיים - - -
תמר זנדברג: האמירה "החומוס הכי טוב בארץ בדרום", אני מבקשת למחוק את האמירה הזאת מהפרוטוקול, להפריך אותה לאוויר העולם, יש פה השלכות.
תמר זנדברג: זה לא ככה.
ינון מגל: אצל אבו חסן אין קליינטים, אלה פציינטים.
<סמי אינגר: זה נכון.
תמר זנדברג: אתה מסתבך עם אבו חסן, יש לנו את אבו אדם שטוען לכתר.
תמר זנדברג: עזוב.
<סמי אינגר: אם נשים פוקוס על העיר תל-אביב, בתוך תל-אביב וגם במחוז הדרומי ומחוז מרכז, אנחנו מזהים אפילו במחוז שי בואכה כיוון השטחים, אנחנו מזהים גם מעבדות שעוסקות בייצור, תפסנו כמה וכמה.
<סמי אינגר: זה לא ייצור, צריך להבין שבארץ אין החומר, זה יותר ההרכבה, שנעשית בארץ.
תמר זנדברג: כלומר, יש ייבוא בחבילות, מעטפות.
<סמי אינגר: יש מדינת מקור.
ינון מגל: איזו מדינה, סין?
<סמי אינגר: סין, הודו, יש כל מיני.
תמר זנדברג: נמצא אתנו מישהו מהמכס?
תמר זנדברג: לא הגיעו.
<דרורה נחמני-רוט: אני מוכנה להעביר לכם פסיקה של בית משפט העליון, על סמים סינתטיים של ייצור בתוך מדינת ישראל.
תמר זנדברג: רק לגבי הנושא של הייצור.
תמר זנדברג: כלומר, הייבוא לישראל הוא במעטפות, חבילות וכאלה, של אבקה.
תמר זנדברג: מה היכולת מבחינת מז"פ, לאתר זאת בשלב הזה?
תמר זנדברג: בבקשה, סגן ניצב אודי וולף.
<אודי וולף: החומר הפעיל מגיע לארץ, בהברחה כמעט מכל העולם, הוא מיוצר בסין ובדרך כלל בצורת אבקה.
<אודי וולף: את האבקה הזאת ממיסים בממיס נדיף, בדרך כלל אצטון, את החומר מערבבים או מרססים על חומר צמחי, בדרך כלל אלה עלי דמיאנה, המגיעים ממכסיקו אל חברות המתעסקות בייבוא של תבלינים, תה, חליטות עלים, בצורה חוקית עם אישור של מינהל המזון והם מגיעים בשקים של 22 ק"ג.
<אודי וולף: הטונות שנתפסו הן בדרך טונות של העלים האלה.
<אודי וולף: אחרי שהם מעורבבים ואחרי שמרססים עליהם את התערובת, מחולקים לשקיות ואותן מפיצים.
תמר זנדברג: מה היכולת לזהות את האבקה עצמה בשלב ההגעה לישראל?
<אודי וולף: אנחנו עשים עבודה מצוינת בזיהוי של האבקות, שמגיעות בדרך כלל לבתי דואר.
תמר זנדברג: איך הם מזהים את זה, עם כלבים?
<אודי וולף: בשיטות שלהם.
<אודי וולף: הם לא מזהים את החבילה כי הן ארוזות ועטופות, הן מגיעות כמו אריזת קפה של קילוגרם.
<אודי וולף: אני חוזר על ההזמנה לבקר במעבדה.
<אודי וולף: מעבר לעניין הזה, אני חושב שצריך לקדם הצעה, להתייחס אל עלי הדמיאנה שמגיעים בטונות לארץ.
<אודי וולף: אם פעם הגיעו עשרות קילוגרמים בשנה, היום מגיעים עשרות טונות בחודש, כשרובם ככולם משמשים כמצע לסמי הפיצוציות.
ינון מגל: אני חושב שמשתמשים בהם כמצע לשימוש בקנאביס, לא?
<אודי וולף: לא, לא.
<אודי וולף: העולם לא מתחלק למה שקשור לקנאביס ולמה שלא, יש חיים בלי קנאביס.
<אודי וולף: עובדה.
<פאולה רושקה: יש כאלה שאין להם חיים בלי הקנאביס.
<אודי וולף: גם זה נכון, יש אנשים שהם מכורים לעיסוק בקנאביס, אבל - - -
ינון מגל: יש עניין שראיתי באיזה מגזין קנאביס, שאפשר להשתמש במקום בטבק בעלים אחרים.
ינון מגל: זה לא העלים האלה?
<אודי וולף: כן, חלק.
תמר זנדברג: מה זאת אומרת, טבק רגיל?
ינון מגל: במקום להשתמש בטבק, שהוא מאוד מזיק ורע לבריאות, יש אומרים שיש חומרים אחרים.
ינון מגל: אני שואל אם אלו העלים האלה.
<אודי וולף: הנזק של הטבק הוא כתוצאה מהשריפה והשאיפה וכל מה שיש שם.
<אודי וולף: לגופו של עניין, לדעתי כמו שקידמו חוק שהתעסק בחומרים דו-שימושיים, זאת אומרת חומרים שמשמשים גם לדברים מותרים גם לדברים וגם לדברים אסורים, כמו למשל הכנת חומרי נפץ.
<אודי וולף: כך לדעתי צריך להתייחס אל חומרי המצע האלה, שמשמים בעיקר כמצע לחומרים המסוכנים שעליהם אנחנו מדברים היום, כמו לחומרים דו-שימושיים ולהגביל את הייבוא שלהם לארץ, את המכירה שלהם ואת הכמויות - - - .
ינון מגל: לא ימצאו תחליף לעלים האלה?
<אודי וולף: ימצאו תחליף, אבל זה יהיה קשה.
<אודי וולף: בראיה כלל עולמית, רוב העולם שמשתמש בחומרים המסכנים האלה משתמש במצע של הדמיאנה, שמכונים "מרשמלו", זה מה ששולט בעולם.
<אודי וולף: הם מגיעים ממקומות מסוימים ולמטרות מאוד מסוימות.
תמר זנדברג: בבקשה משרד המשפטים, הפרקליטות.
<דרורה נחמני-רוט: אולי יש כאן הרבה חוסר מידע.
<דרורה נחמני-רוט: כל הנושא של "חוק המאבק" סייע ובית המשפט העליון נתן מספר פסקי דין.
<דרורה נחמני-רוט: אני אעביר אליך את החומר.
<דרורה נחמני-רוט: בנושא החומר הסינתטי, פאולה כבר ציינה, אבל יש כאן אמירה בתוך פסק דיון שאומרת: "...
<דרורה נחמני-רוט: קנבואיד סינתטי, על פי חוות דעת, הוא פסיכו-אקטיבי בעל השפעה סדטיבית, משנה התודעה, מצב רוח, ערות, התנהגות ותפיסה, בדומה לאלה המתקבלות מהחומר הפעיל בקנאביס.
<דרורה נחמני-רוט: הקולטנים לחומר זה, מצויים בגוף האדם במקומות רבים לרבות במערכת העצבים המרכזית ובחלקים נרחבים במוח, לרבות אלה להם מיוחס תפקיד בקרה על תהליכי זיכרון, חשיבה וקוגניציה.
<דרורה נחמני-רוט: רף הקליטה של חומרים אלה בגוף, גבוהה מאלה של החומר הפעיל בצמח הקנאביס, מכאן גם ההשלכות לגבי התופעות הנלוות, משימוש בחומר כזה.
<דרורה נחמני-רוט: הקנבואידים הסינתטיים, מוכרים ככאלה שהשימוש בהם גורם להתמכרות ופיתוח תלות והפסקת צריכתם מתוארת כגוררת תופעות סימני גמילה ותלות.
<דרורה נחמני-רוט: עוד פורטו בהרחבה, נזקים פיזיים העלולים להיגרם כתוצאה משימוש בחומרים אלה ואף תיאור של מקרים שהתרחשו בישראל, כאשר צעירים שעשו שימוש בחומרים אלו, סבלו מתופעות שונות לרבות התקפים פסיכוטיים...".
<דרורה נחמני-רוט: זה מתוך פסק דין - - -
תמר זנדברג: על זה אין לנו ויכוח, גם נמצאים כאן האנשים שכתבו את חוות הדעת הזאת.
<דרורה נחמני-רוט: נכון, אבל זה מתוך פסק דין שהטילו כאן גם 36 חודשי מאסר בפועל, על פי חוק המאבק, על מי שסיפק.
<דרורה נחמני-רוט: אני אעביר את פסקי הדין בנושא השימוש, החשיבות של השימוש בחוק המאבק, כי בתקופה - - -
תמר זנדברג: על זה אין לנו ויכוח, אני לפחות לא יודעת - - -
<דרורה נחמני-רוט: אני לא מדברת על ויכוח, אני מדברת על לתת קצת מושג איך בית משפט עליון מתייחס לזה.
תמר זנדברג: שמענו כאן קודם, על תיקים ועל כתבי אישום.
תמר זנדברג: את יכולה להגיד לנו, כמה מהם הסתיימו בהרשעות ובמאסרים?
<דרורה נחמני-רוט: מי שמתעסק "בחוק המאבק", זה לא הפרקליטות אלא רק המשטרה, מכיוון שזה עוון.
<סמי אינגר: לא, זה חצי חצי.
<סמי אינגר: חצי מהתיקים זה הפרקליטות, אפילו יותר מחצי.
תמר זנדברג: לפי מה זה, חומרת העבירה?
<סמי אינגר: לא, לפי דרגת הענישה.
<דרורה נחמני-רוט: מבחינה פרקטית אולי באזורים מסוימים יש חלוקה, אבל מכיוון שזה עוון, בעיקרון המשטרה מתעסקת עם זה.
<דרורה נחמני-רוט: יש הצעת חוק היום, שכבר יצאה בכחול, שאמורה בעצם לפי סעיף 62 לחוק, לחלק את הטיפול בסמים.
תמר זנדברג: באופן כללי, את מדברת על הסדרת העבודה בין התביעה המשטרתית לפרקליטות.
תמר זנדברג: בבקשה אתי.
<דרורה נחמני-רוט: אבל כרגע, בעיקר המשטרה מתעסקת בזה.
<אתי כהנא: אני מבקשת לומר מספר מילים ברמה הבינלאומית בנושא הזה.
<אתי כהנא: הרשות למלחמה בסמים, נמצאת בקשר עם כל מה שקשור לכנסים בינלאומיים, שנעשים בנושא הסמים.
<אתי כהנא: כל הנושא שקרוי אצלנו "סמי פיצוציות" והמונח המקצועי שלו בעולם זה NPS = New Psychoactive Substances, הוא נושא שמטריד את כל מדינות העולם ובצורה חריפה מאוד.
<אתי כהנא: אגב, אלו מדינות שיש בהן מדיניות יותר ליברלית כלפי קנאביס או מדיניות פחות ליברלית כלפי הקנאביס.
<אתי כהנא: זאת אומרת, גם במדינות שיש בהן מדיניות ליברלית כלפי קנאביס יש בהן גם NPS- - -
ינון מגל: טוב מאוד.
תמר זנדברג: גם לחבר הכנסת מגל ולי, יש מדיניות ליברלית כלפי קנאביס וכמו שאת רואה, אנחנו עדיין מאוד מוטרדים.
תמר זנדברג: להפך אנחנו גם - - -
<אתי כהנא: לא הבנתם את דבריי.
<אתי כהנא: אמרתי שגם במדינות שבהן מדיניות האכיפה כלפי משתמשי קנאביס היא ליברלית, עדיין יש בהן הרבה מאוד חומרים פסיכו-אקטיביים NPS, נקרא להם סמי פיצוציות עכשיו כי זו השפה שנמצאת במקומותינו.
<אתי כהנא: כדי לשבר את האוזן, בשנת 2013 הדוח השנתי של האו"ם, קרוב למחצית ממנו, עסק בנושא של ה-NPS, של אותם החומרים.
<אתי כהנא: כל כנס בינלאומי של אנשי אכיפה, של אנשי חקיקה, חלקם ייעודיים עוסקים ב-NPS .
<אתי כהנא: גם בכנסים כלליים, יש בהם לפחות session אחד אם לא יותר.
<אתי כהנא: בנושא הזה יש לי גם הרבה חברים, שהשתתפו בעצמם בכנסים מן הסוג הזה.
<אתי כהנא: הנושא של השימוש באינטרנט, כזירה להפצה של החומרים האלה, הוא גם נושא מאוד מאוד שצף, עולה ומטריד את כל מדינות העולם ואת כל הארגונים הבינלאומיים.
<אתי כהנא: למרבה הצער, אין באמת תשובת פלא לנושא הזה.
<אתי כהנא: אני לא אומרת את זה חלילה כדי לרפות ידיים, אלא להפך, ברור שיש לנו מה לעשות.
<אתי כהנא: כמו ששמעתם אנחנו בהחלט שותפים ופעילים גם בנושא של יוזמות בעניין הזה,
<אתי כהנא: כדי לעשות ולעשות כמה שיותר.
<אתי כהנא: אני רק אומרת, שצריכים להבין את היקף התופעה הזאת ועד כמה היא קשה.
<אתי כהנא: לא רק לנו, לא רק מדינת ישראל מתקשה באכיפה בנושא של סמי הפיצוציות והמכירה שלהם באינטרנט, אלא כל מדינות העולם נאלצות להתמודד עם הדבר הזה.
<אתי כהנא: חלק מהעניין הוא באמת בשיתופים הבינלאומיים.
<אתי כהנא: זאת אומרת, מערכת של התרעה על גילויים של חומרים חדשים, משלוחים מבוקרים, שיתוף פעולה במידע וכדומה.
<אתי כהנא: כל הנושא הזה תופס מקום מאוד מאוד רציני בשיח הבינלאומי.
<אתי כהנא: אנחנו כולנו, כאנשים שעוסקים בנושא הזה, שותפים.
<אתי כהנא: גם המשטרה, גם משרד הבריאות וגם גופים אחרים שותפים פעילים גם בהקשרים הבינלאומיים.
תמר זנדברג: עאישה בבקשה.
<איתן גרוני: תרשי לי בבקשה כמה דקות, כי אני רוצה להציג את פעולות הרשות בתחום המניעה וההסברה.
תמר זנדברג: בהחלט, אחרי עאישה.
<עאישה היבי: אני אשת חינוך ואני עורכת מחקר בעניין ההתמכרות במגזר הבדואי.
<עאישה היבי: צר לי, ועם כל הכבוד לכל מה שנאמר פה לא הייתה התייחסת מספיקה לעניין של בתי ספר והאוניברסיטאות.
<עאישה היבי: אני חושבת שהאכיפה והמדיניות צריכה להתחיל מראש הפירמידה שהם בתי ספר.
<עאישה היבי: צריך להגביר את המודעות אצל הילדים והתלמידים ואפילו החל מבתי הספר היסודיים ולא רק חטיבות הביניים.
<עאישה היבי: צריך לעבוד על זה ולגבש תכניות שיתוף פעולה עם משרד הרווחה, העובדים הסוציאליים וכל גורם אפשרי כדי לחזק ולהכין את התלמידים לרגע שהם יחשפו לזה.
<עאישה היבי: חשיפה, בין אם היא דרך האינטרנט או דרך דרכים אחרות כדי שהם יהיו מוכנים.
<עאישה היבי: כמנחת גמילה מעישון, אני נתקלת בכל סדנה בבנאדם שרוצה להיגמל גם מניקוטין, גם מחשיש וכל הדברים האלה - - -
תמר זנדברג: באילו אזורים בארץ את עובדת?
<עאישה היבי: אני עובדת במגזר הבדואי.
<עאישה היבי: את סדנאות הגמילה מעישון אני מעבירה בכל הארץ.
<עאישה היבי: בתור מורה אני במגזר הבדואי.
<עאישה היבי: כשדיברת על בני נוער שהם מצוינים וטובים ועם כל הכבוד, אבל בדיוק חשבתי על בני הנוער בישובים הבדואים - - -
<סמי אינגר: גם הם מצוינים.
<עאישה היבי: לא.
<עאישה היבי: המנטליות, כשאומרים פריפריה זה לא רק באר שבע, יש גם פריפריה אחרת שהיא סייפה, חורה וכדומה.
<עאישה היבי: אם יש שם, זה גם יגיע לבאר שבע ולכן צריך להקיף את הבעיה מכל צדדיה.
<עאישה היבי: גם כשמדברים על בני נוער, עם כל הכבוד לכל האוכלוסיות, אבל כשדברים על בני ואפילו ערבים, וכשמדברים על בדואים בצפון הם לא כמו הבדואים בדרום, יש שוני גם במנטליות.
<עאישה היבי: ולכן צריך גם לקרוא לילד בשמו ולדייק בקטע הזה.
<עאישה היבי: צר לי מאוד שלא התמקדתם בזה.
<עאישה היבי: אם תקיימו דיון, שיתמקד במשרד החינוך ואיך אפשר להוציא את זה לאור.
<עאישה היבי: זה יהיה - - -
תמר זנדברג: את נתקלת בזה?
<עאישה היבי: במסגרת המחקר שאני עושה על התמכרויות ועישון בקרב בני נוער אני נתקלת בילדים שמתחילים לעשן.
<עאישה היבי: ילדים שלהם יש נטייה גדולה יותר להתחיל לעשן, כשהם מתחילים לעשן יש סדנה שהם יעברו לשלב יותר מתקדם.
תמר זנדברג: את נתקלת בתופעה של סמי פיצוציות, נייס גאי ושל הזמנה באינטרנט?
<עאישה היבי: לא הזמנה באינטרנט, אבל ילדים שעברו לגראס.
<עאישה היבי: אני גם לא יכולה להסתמך ולומר שמדובר בגראס או בקנאביס.
<עאישה היבי: אם אתבקש למסור פרטים אני אמסור אותם.
<עאישה היבי: יש ילדים שלהם יש הפרעות קשב וריכוז שמתחילים לעשן.
<עאישה היבי: מדובר באוכלוסייה שהם בסיכון גבוה לעשן ויש חשש שימשיכו לשלב הלאה.
<איתן גרוני: השלמה קטנה בתחום האכיפה.
<איתן גרוני: הרשות מנהלת את הוועדה הבין-משרדית לסמים.
<איתן גרוני: אנחנו בקלות יכולים לקיים כאן ישיבה שלה בזה הרגע מכיוון שחלק גדול מהמשתתפים היום הם הפורום שיושב.
<איתן גרוני: הוועדה הזאת מחליטה, ממליצה על הכנסת סמים לפקודת הסמים או לחוק הזה שמכליל לשנה את התקופה של הסמים.
<איתן גרוני: זה לתחום האכיפה.
<איתן גרוני: אנחנו מתרכזים בעיקר בהסברה ובמניעה שזה הצעד השני של האכיפה.