GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: שנייה, גברתי, בשביל זה יש לנו את המשטרה, לא בשביל שאת תגידי לנו אם יש כזה דבר – רישום – או אין.
תמר זנדברג: בשביל זה יש את המשטרה.
תמר זנדברג: הוא כרגע אמר שיש דבר כזה רישום פנימי.
תמר זנדברג: אנחנו מתעניינים באופיו של הרישום הפנימי.
<אמיר בן טובים: ...
<אמיר בן טובים: בג"ץ פישלר, יש חלוקה לרישום פלילי ולמרשם פנימי.
<אמיר בן טובים: זה מספר שנים טובות לאחור.
<אמיר בן טובים: רישום פלילי זה לאדם שהורשע בדין.
<אמיר בן טובים: כל היתר, באופן עקרוני, זה תחת המרשם הפנימי של משטרת ישראל.
<אמיר בן טובים: זה מאגר שמתנהל בצורה מסודרת, מפוקחת וכדומה, שאפשר על פי החוק ועל פי הבקשות גם להגיש בקשות למחיקה של הרישומים שם, שיש תבחינים שונים, שנים שצריכות לעבור וכדומה.
<אמיר בן טובים: הסמכות למחיקה מצויה בידיו של ראש אגף חקירות במודיעין.
תמר זנדברג: למחיקה של רישום פנימי?
<אמיר בן טובים: גם רישום פלילי, אחרי איקס שנים.
תמר זנדברג: עכשיו, מבין התיקים שנפתחים שלא מגיעים לכדי כתבי אישום, מה ההשפעה על האזרח?
תמר זנדברג: יש לו רישום כלשהו?
תמר זנדברג: הוא נתקל בזה אחר כך בריאיון עבודה, סיווג ביטחוני?
<אמיר בן טובים: כעיקרון, כשמבקשים תעודת יושר, בתעודות היושר יש פירוט ביחס לאותו אדם – אם יש לו הרשעות.
תמר זנדברג: לא, אבל אין לו הרשעות, כי זה לא הגיע לכדי כתב אישום, אבל מה כן יש לו?
<אמיר בן טובים: מה זאת אומרת?
<אמיר בן טובים: אין לו כלום.
<מאיר שרעבי: אני הוצאתי תעודת יושר מהמשטרה.
<מאיר שרעבי: אני נתפסתי, לא נפתח תיק, הוא נסגר אחרי שבוע מחוסר עניין לציבור וברישום המשטרתי מופיע שנתפסתי בצפון, נערך חיפוש ונמצא חשיש.
<מאיר שרעבי: זה מופיע לנצח.
<אמיר בן טובים: אין בעיה.
<אמיר בן טובים: זה בסדר.
<אמיר בן טובים: זה לא קשור, אבל זה לא רישום פלילי.
<מאיר שרעבי: למי אין בעיה?
<אמיר בן טובים: זה לא ר"פ.
תמר זנדברג: לא, אבל זאת השאלה שלנו.
<קריאה: אני מטפל 25 שנה במכורים לסמים, כאשר כולם התחילו בחשיש.
<קריאה: אני נמצא בוועדה - - -
תמר זנדברג: ברוך הבא לוועדה.
תמר זנדברג: אנחנו ניישר את ההתבלבלות שלך.
תמר זנדברג: אנחנו כרגע לא בדיון בטיפול בהתמכרויות.
תמר זנדברג: אנחנו כרגע בדיון על נתוני אכיפה של המשטרה.
תמר זנדברג: אני רוצה לדעת האם אזרח שלא הורשע, כי אנחנו עדיין במדינה דמוקרטית ויש משפט, בן אדם זכאי גם להגן על עצמו.
תמר זנדברג: כלומר, אני כן הייתי מצפה שאם מישהו הורשע כדין, בכל עבירה, גם אם אני חושבת שהיא לא צודקת, אז הנושא יופיע לו ברישום מדינתי ואם הוא לא הורשע, אני רוצה לדעת מה אדם כזה יכול לצפות שיופיע לו כאשר הוא בא לריאיון עבודה, כאשר הוא רוצה לעבור סיווג ביטחוני, כאשר הוא רוצה לצאת את הארץ, כאשר הוא רוצה לעבוד בגן ילדים או כל דבר כזה או אחר.
תמר זנדברג: זאת לא שאלה אליך, מכיוון שאתה עוסק בטיפול בהתמכרות.
תמר זנדברג: זאת שאלה למשטרת ישראל.
תמר זנדברג: אם יכולים לענות, בבקשה.
<סוני הינגר: ברשותך, אני אענה .
<סוני הינגר: על פי חוק המרשם הפלילי ותקנת השווים, יש הבחנה ברורה בין מפגש בין אזרח למשטרה ברגע שאזרח מגיע לחקירה, כלומר מהשטח, מהמפגש הראשוני של הבלש או הסייר הוא מובא לתחנה ונפתח לו תיק.
<סוני הינגר: אנחנו לא עובדים במחשכים, וברגע שאזרח חשוד בעבירה פלילית – נפתח לו תיק, בכל עבירה, בין אם זו עבירת אלימות במשפחה, עבירת איומים וגם בעבירות הסמים.
<סוני הינגר: אני מזכיר, אנחנו רשות חוקרת.
<סוני הינגר: יש עילות גניזה.
<סוני הינגר: עילות הגניזה בעצם משליכות לעניין שאלתך, גברתי, לעניין הזכות המשפטית של אותו אדם להוציא או לא להוציא תעודת יושר - למשטרה יש עילות סגירה של תיקים.
<סוני הינגר: אם תיק נסגר בעילת חוסר ראיות או חוסר עניין לציבור, זה מותיר רישום פלילי בכל עבירה, לאו דווקא בסמים.
<סוני הינגר: גם אם אני עכשיו נחקרתי באזהרה על כך שהכיתי את אשתי - - -
<סוני הינגר: חלילה וחס, והתיק נסגר בעילת חוסר ראיות, אז גם אנחנו – משטרת ישראל – יודעים שפלוני נחקר באזהרה ויש לו תיק שנסגר בעילת חוסר ראיות ויש לזה משמעות.
תמר זנדברג: מה האפשרות למחוק רישום כזה?
<סוני הינגר: יש פרוצדורה.
תמר זנדברג: שמה היא?
<סוני הינגר: שאפשר לפנות בבקשה.
<סוני הינגר: יש הרבה נתיבים והרבה דרכים למחוק.
תמר זנדברג: זה רק יזום מבחינת האזרח, או שיש גם - - -
<אמיר בן טובים: לא, יש שזה גם אוטומטי אחרי איקס שנים.
תמר זנדברג: אחרי כמה שנים?
<אמיר בן טובים: אני לא זוכר.
<אמיר בן טובים: אני לא רוצה להטעות.
<סוני הינגר: אבל חשוב לומר ולהגיד שכל תיק פלילי שמשטרת ישראל פותחת, בכל עבירה, הוא נרשם.
<חזי בן זמרה: אם יש לו כתב אישום זה נרשם, אבל אם אין לו – למה זה צריך להיות רשום?
<חזי בן זמרה: למה זה צריך להימשך יותר 20 שנה?
<חזי בן זמרה: אם נרשם לי רישום פלילי לפני 25 שנה ולא הגישו נגדי כתב אישום ולא הגעתי לכדי כתב אישום ולא הגעתי לבית משפט, נרשם לי רישום פלילי.
<חזי בן זמרה: אני הולך להוציא תעודת יושר, כותבים לי את כל העבר הפלילי שלי.
תמר זנדברג: על מה עוד משפיע הרישום הזה, מלבד תעודת יושר?
<אמיר בן טובים: כשאדם מבקש תעודת יושר, הוא מבקש את זה לעצמו והוא רוצה לדעת את כל מה שיש ביחס אליו.
<אמיר בן טובים: זה לא למעביד.
<אמיר בן טובים: זה לא לגוף כזה או אחר.
תמר זנדברג: אם הוא מבקש תעודת יושר?
<אמיר בן טובים: מעביד לא יכול לבקש ממני רישום פלילי של אדם, אין לו סמכות בחוק.
תמר זנדברג: לא, אבל הוא יכול לבקש מהעובד.
<אמיר בן טובים: זה עניין שלו.
<אמיר בן טובים: שייתן או שלא ייתן לו.
תמר זנדברג: בסדר, זה עניין שלו, סליחה, אבל אדוני.
<אמיר בן טובים: זה עניין אישי שלו.
<אמיר בן טובים: למעביד על פי חוק אסור לבקש והוא גם לא מקבל מאיתנו.
תמר זנדברג: לא, לא, אסור לו לבקש ממך, אבל מותר לו לבקש מהעובד.
<אמיר בן טובים: הרי הוא יודע שהוא היה במשטרה.
<אמיר בן טובים: אם הוא יודע שהוא היה במשטרה והוא רוצה שנראה לו שזה גם רשום שהוא היה במשטרה, אין בזה שום פסול.
<אמיר בן טובים: זה חלק מהרישומים של משטרת ישראל.
תמר זנדברג: לא, לא, רק שנייה.
תמר זנדברג: תעודת יושר זה כלי בפני האדם לצורך ריאיון עבודה, לצורך - - -
<אמיר בן טובים: אין בעיה, רק שיספר מה שהיה, שהוא היה עם סמים או לא היה עם סמים, הייתה לו עבירה כזאת ונסגר מחוסר ראיות.
<אמיר בן טובים: מה זה קשור?
תמר זנדברג: כן, בבקשה, יואל הדר, היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים.
<יואל הדר: לפי חוק המרשם הפלילי אסור למעביד לבקש את התעודה, וזה לא נקרא תעודת יושר היום, זה נקרא אישור למרשם פלילי.
<יואל הדר: אסור לו לבקש ואם הוא מבקש, יש אפשרות להטיל עליו שנתיים מאסר.
<יואל הדר: זאת אומרת הגדילו לפני כמה שנים משנה לשנתיים, בגלל שמעבידים כן ביקשו.
<יואל הדר: בנוסף לזה, כדי להתגבר על הבעיה הזאת, מה שהעלו פה היום, יצרו הפרדה בדפים.
<יואל הדר: זאת אומרת זה לא אחד רץ אחרי השני, אלא בדפים יש את הרישום הפלילי שהוא על פי מי שהורשע כדין, ולגבי מה שברישום המשטרתי – זה בדפים נפרדים.
<אמיר בן טובים: זה נקרא רישום פנימי.
<יואל הדר: זאת אומרת גם אם הוא יפעיל לחץ על אותו אחד – אתה לא תתקבל לעבודה בלי שתביא את זה – אז יש הפרדה אוטומטית.
<יואל הדר: זאת אומרת לא יידעו שהדפים האלה בכלל קיימים.
תמר זנדברג: איזה דפים?
<יואל הדר: הדפים של הרישום המשטרתי.
<יואל הדר: התדפיס יוצא בשתי נגלות לכאורה, נקרא לזה בצורה כזאת.
<יואל הדר: זה לא באותו דף.
<יואל הדר: זה יוצא אחד אחרי השני.
תמר זנדברג: מה יש ברישום?
<יואל הדר: יש את הרישום הפלילי כדין, לא המשפטי, ההרשעות הפליליות – זה הרישום הפלילי.
<יואל הדר: הרישום הפנימי זה רישום משטרתי.
<יואל הדר: הרישום הפלילי, הרישום המשפטי – מופיע בהתחלה ואחרי זה יש את הרישום המשטרתי, אבל זה לא ברצף.
<יואל הדר: זאת אומרת הוא קורא ורואה שלכאורה הכל נגמר אחרי הרישום הפלילי.
תמר זנדברג: ואם אין לו רישום פלילי ויש לו רק רישום משטרתי?
<יואל הדר: הוא יכול להגיד אין לי שום דבר.
<יואל הדר: לא רשום שום דבר.
<אמיר בן טובים: זה בינו לבין המעביד שלו.
<דרורה נחמני רוט: זה לא ניתן גם, אלא לגורמי שב"כ למשל.
<אמיר בן טובים: לא, יש הבדל.
<אמיר בן טובים: כל אזרח במדינה זכאי לקבל את הרישום נגדו.
<דרורה נחמני רוט: זה גם לא נמסר לבית משפט.
תמר זנדברג: מלבד אותה תעודת יושר ידועה לשמצה - - -
<יואל הדר: השם זה לא תעודת יושר.
תמר זנדברג: אוקיי, רישום או מרשם פנימי.
תמר זנדברג: אישור מרשם פלילי.
תמר זנדברג: מלבד אותו אישור מרשם פלילי, על מה עוד הרישום הפלילי הזה עלול להשפיע על האזרח בהמשך מהלך חייו?
<אמיר בן טובים: אני יכול להגיד מהידע הכללי שיש לי - - -
תמר זנדברג: זה יכול לעבור לגופים לפי החוק, זה אנחנו כבר יודעים – שב"כ למשל.
<אמיר בן טובים: יש מקומות על פי החוק ויש מקומות מסוימים, ואת זה אני יודע מידע כללי ואני מסייג את זה פה, שלמשל אתה לא יכול לעסוק במקצועות שונים כמו עריכת דין, אם יש לך רישום פלילי ....
<אמיר בן טובים: מסוימים, להיות נושא משרה בתאגיד.
<אמיר בן טובים: זה בגדול.
<דרורה נחמני רוט: זה לא חד משמעי.
<דרורה נחמני רוט: יש פסקי דין של לשכת עורכי הדין שהתקבלו עורכי דין למרות רישום.
תמר זנדברג: אוקיי, יש שהתקבלו, אבל יש השפעה, לפחות עלולה להיות השפעה, על התחומים האלה.
תמר זנדברג: ברור, לכל רישום פלילי.
<קריאה: שב"כ, מוסד, משטרה, שב"ס.
<אתי כהנא: אבל זה רק רישומים פלילים, רק הרשעות פליליות, לא רישומים של תיקים פנימיים.
תמר זנדברג: עכשיו לסיכום הנקודה של אפשרות האזרח שהרישום הזה יימחק לו – שני הסוגים – גם ההרשעה, אני מניחה שאחרי כמה זמן היא פגה, כלומר זה לא לכל החיים, וגם אותו מרשם פנימי - - -
<אמיר בן טובים: יש בחוק פירוט של התהליך של המחיקה, של הביטול.
תמר זנדברג: והוא חייב להיות יזום על ידי האזרח?
<אמיר בן טובים: לא תמיד.
תמר זנדברג: אלא?
<אמיר בן טובים: יש מחיקה אוטומטית אחרי מספר שנים.
<דרורה נחמני רוט: יש התיישנות ויש מחיקה.
תמר זנדברג: אחרי כמה זמן?
<דרורה נחמני רוט: תלוי לגבי מה העבירה - אם זה עוון, או פשע.
<דרורה נחמני רוט: הכל מפורט.
<דרורה נחמני רוט: יש בחוק.
<מאיר שרעבי: אין דבר כזה במשטרה מחיקה.
<מאיר שרעבי: לא קיים מושג כזה.
<דרורה נחמני רוט: זה לא נכון.
<קריאה: זה לא קורה אוטומטית.
<אמיר בן טובים: זה קורה.
<מאיר שרעבי: חד משמעית אין.
<אמיר בן טובים: אם זה מתיישן, זה קורה.
תמר זנדברג: אחרי שבע שנים, מאה אחוז.
<דרורה נחמני רוט: אפשר להעביר לכם את החוק, זה ברור.
תמר זנדברג: נשמח מאד.
תמר זנדברג: אז יש מחיקה אוטומטית של התיישנות.
<דרורה נחמני רוט: יש התיישנות אוטומטית ויש מחיקה.
תמר זנדברג: ולפני שהמחיקה או ההתיישנות האוטומטית נכנסת לתוקף, אפשר לבקש.
<דרורה נחמני רוט: אפשר לבקש.
<אתי כהנא: בהרשעות פליליות יש הליך חנינה.
<אתי כהנא: בתיקים סגורים, במרשם הפנימי של המשטרה, רק בתיקים הסגורים - יש פנייה לגורמים בתוך המשטרה, על פי קריטריונים שנקבעו, שעל פי הם אפשר לבקש מחיקת הרישום הפנימי של המשטרה.
<אתי כהנא: תיקים סגורים.
<אתי כהנא: אנחנו מדברים על תיקים סגורים.
תמר זנדברג: כן, כן, ברור.
תמר זנדברג: רק לפני שאני עוברת אליך וזה קורה מיד עכשיו, שאלה אחרונה לגבי הנתונים.
תמר זנדברג: יש לנו כאן נייר, כאמור אותו מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שכתבה ד"ר שירלי אברמי.
<דרורה נחמני רוט: הוא נמצא באתר?
<דרורה נחמני רוט: אפשר להגיע אליו?
תמר זנדברג: כן, כן, בטח.
<עדי ענבר: הוועדה יכולה להעביר לכולם.
תמר זנדברג: הוא נמצא באתר ואנחנו נפיץ לכל המוזמנים.
<עדי ענבר: זאת הזדמנות להגיד תודה גם לכל מי שנמצא כאן בחדר, שהייתי איתם בקשר בחודשים האחרונים.
<עדי ענבר: תודה רבה על כל הדברים שמסרתם.
תמר זנדברג: תודה ותודה לך עדי, על העבודה שנעשתה.
תמר זנדברג: עבודה מאד מאד יסודית וגם מצליבה בין נתוני הגורמים השונים.
תמר זנדברג: אני רק רוצה ליישב איזו שהיא – אני לא יודעת אם זו סתירה או שמדובר בחוסר הבנה שלנו, או שלי – בין הנתונים.
תמר זנדברג: בנתוני התיקים והמעצרים בגין עבירות סמים בשנת 2014, שזה הנתון שאתה התייחסת אליו, יש לנו פה שימוש אישי בסמים מסוכנים – רק הנתון הזה – בגירים וקטינים: בגירים – 20,583, קטינים – 2,713.
תמר זנדברג: שמענו כאן נתון שהוא בערך שליש מזה, על עבירות השימוש.
תמר זנדברג: זה תיקים ומעצרים בגין עבירות סמים בשנת 2014 בעבירת שימוש אישי.
<עדי ענבר: אני אגיש לך מיד העתק של מה שאני נסמכת עליו.
<עדי ענבר: זה מתוך מכתב שקיבלתי מגל יונה במשרד ביטחון הפנים, שזה בעצם הנתונים, חתום עליהם סוני הינגר, על נתונים מסוימים.
<עדי ענבר: אנחנו קיבלנו בעצם תיקים ומעצרים בגין עבירות סמים, שאני מניחה שזה סמים מסוכנים ולא חומרים מסכנים, שזה סיפור נפרד.
<עדי ענבר: יש לי פה סחר, ייבוא וייצוא סמים, גידול, ייצור והפקת סמים, החזקת סמים שלא לשימוש אישי ושימוש אישי בסמים מסוכנים.
<עדי ענבר: אלה ארבעה סעיפי עבירה.
<עדי ענבר: מספר התיקים תחת כל אחד מהם: סחר, ייבוא וייצוא סמים אצל בגירים – 5,832, גידול, ייצור והפקת סמים – מספר תיקים בשנת 2014 זה 1,348.
<עדי ענבר: החזקת סמים שלא לשימוש אישי בשנת 2014 – מספר התיקים בבגירים: 4,295 ושימוש אישי בסמים מסוכנים - 20,583.
<אמיר בן טובים: בכל סוגי הסמים?
<עדי ענבר: כן.
<עדי ענבר: אנחנו לא קיבלנו חלוקה לפי סמים שונים.
<עדי ענבר: זה לגבי בגירים.
<עדי ענבר: לגבי קטינים, מספר התיקים שנפתחו בגין שימוש אישי הוא 2,713.
<עדי ענבר: מספר המעצרים, מתוך מספר התיקים של הבגירים לשימוש אישי היה 1,909.
<עדי ענבר: מספר המעצרים לתיקים של קטינים הוא 134, מתוך ה-2,713.
<עדי ענבר: זה הנתונים שדיברתם עליהם?
<איתן גורני: למה נאמר לי על ידי המדען שאלינו לא פניתם לבקש?
תמר זנדברג: זה נתוני תיקים ומעצרים של המשטרה.
<איתן גורני: לא, אבל לנו יש יופי של נתונים.
<איתן גורני: חשוב שאתם תהיו בקשר, בלי כל קשר לעניין הזה.
<עדי ענבר: אז אני אומר שאנחנו פנינו לרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.
<עדי ענבר: הייתי בקשר עם יעל צדוק.
<יוסי הראל-פיש: יעל שלחה לך במרס דו"ח מפורט של הדברים שביקשת.
<יוסי הראל-פיש: אני לא קיבלתי אף פנייה מהמדען הראשי ואתמול אני קורא בעיתון שציטטו אותך אומרת שלרשות למלחמה בסמים אין נתונים מסודרים ולכן אנחנו מסתמכים על נתונים של מקורות אחרים.
<עדי ענבר: אוקיי, זה לא נושא הדיון כרגע.
<איתן גורני: לא, אבל אני רוצה להבין.
<יוסי הראל-פיש: אני מגיע היום לישיבה על הנושא הזה, ודנים בדו"ח שאני לא - - -
תמר זנדברג: רגע, רגע, אדוני המדען.
תמר זנדברג: כרגע יש כאן את הדו"ח שכתבה עדי ואנחנו תיכף נתייחס למה שאמרת, למרות שזה לא נושא הדיון.
תמר זנדברג: הדיון הזה, כמו - - -
<יוסי הראל-פיש: אני לא אמרתי כלום עד עכשיו.
תמר זנדברג: שנייה, הדיון הזה, כמו שהובן מהכותרת שלו ומההזמנה, עוסק בנתוני אכיפה של המשטרה והפרקליטות.
תמר זנדברג: בסדר?
תמר זנדברג: יש לכם פרק ארוך ומפורט בדו"ח שכתבה עדי, והנה, היא תתייחס.
<עדי ענבר: בקצרה.
<עדי ענבר: אז כאמור, את נתוני האכיפה ביקשנו מהמשטרה, כי היא הרשות האמונה על האכיפה ולא ביקשנו נתונים מעובדים.
<עדי ענבר: זו הסיבה.
<עדי ענבר: פנינו לכל הגופים הראשוניים, כנ"ל לגבי מכס, כנ"ל לגבי ... הפרמצבטית, כך שאלה הנתונים שאנחנו עובדים איתם.
<עדי ענבר: לגבי הנושא של הנתונים של הרשות.
<עדי ענבר: סקר בגירים שלכם לגבי שימוש הוא לגבי 2009.
<עדי ענבר: סקר קטינים – הוא רק תלמידי בתי ספר במשרד החינוך משנת 2011.
<עדי ענבר: אלה הנתונים העדכניים שפרסמתם, משנת 2011.
<עדי ענבר: דיברתי עם יעל צדוק.
<עדי ענבר: לא קיבלתי מכם נתונים חדשים מאז.
<יוסי הראל-פיש: יש לנו נתונים גם משנת 2014.
<יוסי הראל-פיש: אנחנו באותו צד של המטבע.
<איתן גורני: לא משנה, אני רק רציתי לומר שכדאי שיהיה קשר.
<איתן גורני: זה הכל.
תמר זנדברג: יש לכם פרק ארוך ומפורט בנייר הזה.
עבדאללה אבו מערוף: הם היו מתאימים בתור משקיפים.
<יוסי הראל-פיש: לא, אנחנו עובדים ביחד כל הזמן.
תמר זנדברג: כן, בבקשה.
<עדי ענבר: סיימנו.
<עדי ענבר: אם תרצו לדבר עוד על הסיפור של הרשות, אני אשמח לשוחח אתכם.
תמר זנדברג: כיוון שהוועדה הזו, בניגוד לוועדות אחרות שעורכות דיון אחד בנושא אחד ושומעת את כל הגורמים, הוועדה הזו זה הנתח שלה והיא תקיים דיון נפרד בכל אחד מהפרקים ובכל אחד מהפלחים בדיון הזה, כפי שהוגדר מראש.
תמר זנדברג: נתוני האכיפה עמדו במוקד הדיון ולמרות זאת, ולמרות שאתם לא גורם אכיפה ישיר, כמו המשטרה או הפרקליטות, אז אני עכשיו פונה אליכם, בבקשה, מר איתן גורני, סמנכ"ל הרשות.
<איתן גורני: סמנכ"ל הרשות וכרגע גם מנכ"ל בפועל של הרשות.
<איתן גורני: קודם כל אני חייב לברך אותך.
<איתן גורני: כפי שאתם רואים, כבר בדיון הזה, אז כבר הרוחות סוערות.
תמר זנדברג: הוא מברך על הכניסה לתפקיד.
תמר זנדברג: כל אחד מברך על מה שהוא רוצה.
<איתן גורני: היושב ראשיות שלך קצת שונה מיושב ראשיות אחרות, כי דעותייך מוכרות ואנחנו יודעים שאת יותר אוהדת את הכיוון של הלגליזציה או אי הפללה של נושא הקנאביס.
<איתן גורני: דעותינו שלנו שונות ואני רק מבקש שאוזנך תהיה כרויה לשמוע גם את דעותינו בכל הנושאים והדעות של אנשים אחרים שיושבים פה.
<איתן גורני: אני רוצה להתייחס לנושא האכיפה ולנושא הכללי של אכיפה.
<איתן גורני: יש חוק במדינת ישראל שבבית הזה מחוקקים את החוקים, ומן הראוי ומן הרצוי שבבית הזה גם יצייתו לחוקים האלה.
<איתן גורני: ועל פי חוק הרשות למלחמה בסמים, סעיף 5 א' ואחרי זה סעיף 5 ב', נאמר מפורשת שהרשות למלחמה בסמים, בכל מה שקשור לנושאי סמים, לא רק אכיפה, אבל גם אכיפה וגם ענישה – היא הרשות האחראית לקביעת המדיניות של מדינת ישראל בכלל וגם בנושאי אכיפה.
<איתן גורני: זה גם לא מקרי, כי מה היא הרשות?
<איתן גורני: הרשות היא לא ישות שזה אני והמדען ואתי כהנא.
<איתן גורני: הרשות, הנהלת הרשות, היא הנציגים של משרדי הממשלה וגופים אחרים.
<איתן גורני: ההנהלה שלנו מורכבת מאנשים ממשרד המשפטים.
<איתן גורני: הנה, היא יושבת שם, מאנשים של משרד הבריאות, משרד הרווחה, משרד החינוך, צה"ל, מכס.
<איתן גורני: זאת אומרת כלל הגופים שעיסוקם בנושאי סמים, יושבים אצלנו בהנהלה וכאשר אנחנו קובעים מדיניות, זאת המדיניות האחודה של כל הגופים.
<איתן גורני: וגם החבר הזה יושב אצלנו וגם החבר הזה יושב אצלנו וגם החבר הזה יושב אצלנו.
<איתן גורני: כלומר, אנחנו באמת הגוף שצריך לקבוע, ביחד עם אחרים, את מדיניות האכיפה.
<איתן גורני: וחשוב שנדע את זה.
<איתן גורני: כי המשטרה לבד - ואני כל כך מעריך את המשטרה, אני הייתי במשטרה הרבה שנים, האנשים האלה צמחו לידי – אני מעריך, אבל לא יתכן שהמשטרה לבד היא שתקבע את מדיניות האכיפה בנושא סמים בכלל ובנושא הקנאביס בפרט.
<איתן גורני: אני רוצה גם לצטט דברים שאמר השר.
<איתן גורני: השר אמר את אותם דברים והוא גם הביע מורת רוח מהדברים שהמפכ"ל אמר בזמנו.
<איתן גורני: אני לא רוצה להאריך, אני רוצה לקצר.
תמר זנדברג: כולנו עקבנו באמצעי התקשורת.
<איתן גורני: אני רוצה לומר לגבי הנושא של הקנאביס - ואנחנו עוד נדבר בזה הרבה, אני מניח – תראו, עושים הרבה רעש בארץ, גם בעולם בחלק מהמקומות, עושים הרבה רעש.
<איתן גורני: אבל נכון להיום, ויתקנו אותי אתי או יוסי, יש שתי מדינות בעולם שבהן יש לגליזציה: אקוודור וצפון קוריאה.
<איתן גורני: לא, אקוודור נכנס לי לראש בגלל האפיפיור.
<איתן גורני: אורוגוואי.
<איתן גורני: חברה, תתנו לי לדבר.
<איתן גורני: קודם אני שתקתי.
תמר זנדברג: סליחה, הממונה פה התחיל את דבריו וברך את יושבת ראש הוועדה.
תמר זנדברג: זה אומר שהיא זו שמחלקת רשות דיבור וגם ציונים לדוברים האחרים.
<איתן גורני: לגבי מדינות פנים מדינתיות: בארצות הברית יש מספר מאד מועט של מדינות פנימיות, States, הממשל המרכזי נכון להיום, נגיד רוב המדינות בארצות הברית ורוב המדינות באירופה, גם לא מתירות מריחואנה לצרכים רפואיים.
<איתן גורני: אנחנו, במדינת ישראל, אנחנו החלוצים והמוליכים בכל התחום של מריחואנה לצרכים רפואיים, אבל זה לא נושא הדיון כאן, כי כאן אנחנו מדברים על דברים אחרים, אבל חשוב לציין את זה, שהרשות שנים רבות אמרה שהיא בעד מריחואנה רפואית, בהשגחה רפואית של משרד הבריאות.
עבדאללה אבו מערוף: הערת ביניים, היו הרבה מדינות שיש - - -
<איתן גורני: סליחה, אני לא מכיר הרבה.
<איתן גורני: אני מכיר נתונים והנתונים אומרים את מה שאמרתי.
<איתן גורני: יכולה להעיד על הדברים הלאה הגברת כהנא, שחזרה לפני כמה ימים ואנחנו כל הזמן נמצאים בעבודה משותפת עם גורמים בארצות הברית, באירופה, באו"ם.
<איתן גורני: לא תאמינו כמה הרשות משולבת בעבודה הכללית בנושא סמים בעולם.
<איתן גורני: לשמחתי, אנחנו אחד מהמוליכים – ואני לא מדבר רק על קנאביס – אני מדבר בנושא הסמים אנחנו חברים בוועדה המרכזית של האו"ם, אנחנו חברים בגופים של אירופה שמתעסקים בסמים.
<איתן גורני: יוסי מייצג אותנו בתחום של ההשוואה בין מגדלור הסמים באירופה, שמשווים נתונים בין מדינות.
<איתן גורני: כלומר, הדברים שאני אומר לכם הם דברים חשובים.
<איתן גורני: בכל הנושא הזה של הקנאביס, שנגיע אליו מהר, בואו לא נקפוץ.
<איתן גורני: הבעיה שלנו היא לא השימוש, כמו שאמר המפכ"ל היוצא, לא האנשים במרפסת.
<איתן גורני: הצרה היא שזה לא נשאר במרפסת.
<איתן גורני: זה יוצא אל הסלון ואז ביום שישי בערב יושבים ומשתמשים וזה יוצא למועדונים וזה יוצא לכביש, ותדעו לכם - וזה חשוב שתדעו – בניגוד לאלכוהול, שקל מאד לעשות בדיקת כביש ולראות אם הבן אדם השתמש באלכוהול, בנושא של מריחואנה – יש היום, וזה בכל העולם – אפשרות רק לקחת את הבן אדם לעשות בדיקת דם או רוק.
<איתן גורני: אתה לא יכול בכביש לעצור בן אדם ולדעת אם הוא השתמש או לא השתמש.
<איתן גורני: ואז בסוף המסיבה אנשים מרגישים שהם בסדר גמור ולוקחים את הרכב, אבל הסיכוי שלהם לתאונה מכפיל את עצמו וזה נתון מדעי.
תמר זנדברג: הסיכוי לתאונה מכפיל את עצמו באיזה מצב, יחסית למה?
<איתן גורני: יחסית למי שנוהג שלא השתמש.
תמר זנדברג: שלא השתמש במה?
<איתן גורני: שלא השתמש בחומרים.
תמר זנדברג: איזה חומרים?
<איתן גורני: קנאביס.
<איתן גורני: אני אומר מי שלא השתמש בקנאביס.
תמר זנדברג: לטענתך שימוש בקנאביס מגדיל את הסיכוי לתאונות דרכים?
<איתן גורני: כשאני אומר שהטענה השנייה היא לגבי האלכוהול.
<איתן גורני: החומר השני זה אלכוהול.
<איתן גורני: אלכוהול אפשר לבדוק.
תמר זנדברג: על ההשפעה של אלכוהול על תאונות דרכים אנחנו יודעים.
תמר זנדברג: אלכוהול הוא חומר מסוכן שהורג.
תמר זנדברג: אני שואלת לגבי הנתון של החומר שציינת – קנאביס – על תאונות הדרכים – מה מקור הנתון הזה שאתה מבין לנו?
<איתן גורני: אני לא זוכר.
<איתן גורני: יוסי, אתה יודע בדיוק?
<איתן גורני: אבל זה מקור - - -
<יוסי הראל-פיש: יש דו"ח.
<אתי כהנא: יש דו"ח של ה-EMCDBA, שקובע את הקשר בין שימוש בקנאביס או בסמים אחרים, לבין נהיגה ועל הפגיעה שיש, ועל כישורי הנהיגה בעקבות השימוש בקנאביס.
<איתן גורני: מחקר אחד שאנחנו עשינו, יחד עם אוניברסיטת באר שבע אומר בדיוק את הנתון הזה.
תמר זנדברג: אז אנחנו נשמח בבקשה לראות את הנתון הזה ובאמת, אם יש גורם שעוסק בתחום של תאונות דרכים - - -
<יפעת רווה: יש את פרופסור אלמוג.
<יפעת רווה: אני רוצה לומר בנושא של תאונות דרכים מהמידע שיש לנו, ואנחנו עושים חקיקה אחרת, שלא קשורה לנושא הזה שמדובר בפרופסור אלמוג.
תמר זנדברג: אוקיי, פרופסור אלמוג.
תמר זנדברג: מנהלת הוועדה, אנא רשמי לפניך.
תמר זנדברג: אני מבקשת נתונים על הקשר בין תאונות דרכים ובין שימוש בחומרים, על פי פילוח החומרים כולם.
<יפעת רווה: מפרופסור אלמוג אנחנו למדים על הנושא הזה, ועל כשזה כן פעיל ולא פעיל.
<יפעת רווה: לא כדאי שזה יעבור בתיווך שלנו.
תמר זנדברג: אוקיי, מאה אחוז.
<איתן גורני: אני רק רוצה לקרוא לוועדה הזאת ולאחרים לנהוג ריסון בדברים האלה ולא לרוץ ולעשות דברים, שאחר כך יהיה קשה מאד לקחת אותם אחורנית.
<איתן גורני: ואני הייתי מאד רוצה שהמדען שלנו יוסיף כמה מילים וגם ראש האכיפה שלנו.
תמר זנדברג: אוקיי, אז אם אפשר בבקשה בדיון הזה, ויסלח לי ד"ר הראל פיש, שאנחנו מכירים היטב והרבה פעמים דיברנו ביחד ויש לך מקום של כבוד רב בוועדה הזו, אני מבקשת מאד להתמקד בדיון הזה בנושא האכיפה.
תמר זנדברג: זה נושא הדיון.
תמר זנדברג: יהיו לנו דיונים על מדיניות שציינת, בשבוע הבא, דיון גדול על מדיניות.
תמר זנדברג: אתם תקבלו את מלוא הבמה להציג את העמדה שלכם.
תמר זנדברג: בדיונים הבאים כל דבר, רק בדיון הזה – אכיפה בלבד.
תמר זנדברג: אז אם אפשר שיתייחס לזה הגורם המתאים לזה.
תמר זנדברג: תציג את עצמך, בבקשה.
<מיקי אריאלי: מיקי אריאלי, אני ממשרד הבריאות, ראש אגף האכיפה.
תמר זנדברג: רק שנייה.
תמר זנדברג: זה גורם שמייצג אותך ברשות בנושא אכיפה?
<איתן גורני: שתי מילים ליוסי.
<יוסי הראל-פיש: באמת קצר, בגלל שהנושא הוא נושא האכיפה ויהיה לנו גם דיון יותר מעמיק בהמשך.
<יוסי הראל-פיש: אז קודם כל אני מצטרף לברכות ליושבת הראש, חברת הכנסת תמר זנדברג.
<יוסי הראל-פיש: אנחנו נהיה כאן איתך כדי לעבור את התהליך הזה, המאד מעניין ומאתגר שיש לנו בחודשים הבאים.
<יוסי הראל-פיש: בנושא של אכיפה, אנחנו באופן עקרוני עוקבים בצורה מאד מאד אינטנסיבית אחר שינויים, גם בהלכי הרוח וגם בהתנהגויות של תת האוכלוסיות השונות בחברה הישראלית.
<יוסי הראל-פיש: מה שאני רוצה להגיד בנושא של אכיפה, תזכרו שהנושא של אכיפה זה לא רק הנושא של אכיפה טכנית פרופר, אלא יש כאן עניין של מסרים מאד ברורים, שכל מדיניות של אכיפה - - -
<עדי ענבר: יש פה העתק של הדו"ח.
תמר זנדברג: הצטרף אלינו חבר הכנסת יניב פרץ, בבקשה.
<יוסי הראל-פיש: מה שרציתי לומר ובקצרה, זה שגם הדיונים וגם המדיניות בתחום האכיפה, מעבר לצד הטכני של האכיפה, יש לו משמעות אדירה במסר שהוא מעביר לאוכלוסייה ובמה שקולטים בדיוק אותן אוכלוסיות שהן רגישות מאד ושהן פגיעות מאד בנושא של סמים בכלל ואלכוהול והכל, ובוודאי ובוודאי גם בנושא של הקנאביס.
<יוסי הראל-פיש: לכן, כשחושבים על הנושא של אכיפה ועל השינויים שרוצים לעשות, חייבים לחשוב את החשיבה ביחד, איך אנחנו מעצבים את המסר בצורה כזאת שהמסר ימשיך להיות מאד חד משמעי לגבי הסכנות שטמונות בזה.
<יוסי הראל-פיש: אני רק אומר משהו שכבר אמרתי גם בהזדמנויות קודמות ואני אגיד את זה מאד בקצרה.
<יוסי הראל-פיש: מה שקרה בשנתיים האחרונות – וזה ידע מדעי בדוק ותקף ועכשווי – זה שראינו כרסום מאד גדול בתפיסת המסוכנות של הקנאביס לאור השיח הליברלי שהתרחש כאן במדינה, דבר שקרה גם במדינות אחרות.
<יוסי הראל-פיש: ממה שיגורנו בא לנו.
<יוסי הראל-פיש: הנתונים שאנחנו עומדים לפרסם בימים הקרובים, אנחנו עדיין נמצאים בשלב של אישורים לפני פרסום, אבל הנתונים של שנת הלימודים האחרונה, של 2014, שהוא הסקר הרב לאומי של ארגון הבריאות העולמי, מבוסס על מדגם מייצג של בערך 14,000 תלמידים במערכת החינוך בארץ, והוא מראה שבפעם הראשונה ב-20 ומשהו שנה, המגמה של השימוש בקנאביס עלתה בצורה מאד דרמטית.
<יוסי הראל-פיש: היא פי אחד וחצי ממה שהיה רק לפני שלוש או ארבע שנים, בשנת 2011.
<יוסי הראל-פיש: אנחנו רואים עלייה גם בקרב אוכלוסיית הסטודנטים.
<יוסי הראל-פיש: סיימנו עכשיו סקר נוסף באוכלוסיית הסטודנטים, שמשווה את שנת 2013 עם שנת 2014 וגם שם יש לנו עלייה בשימוש בקנאביס וירידה דרמטית בתפיסת המסוכנות.
<יוסי הראל-פיש: הנתונים הללו פשוט מראים שאנחנו באמת נמצאים במדרון חלקלק ואנחנו צריכים לחשוב, במקביל לחשיבה שאנחנו מנהלים פה בוועדה, איך אנחנו הולכים את כברת הדרך הזו בצורה מאד מאד אחראית, כאשר המסרים שאנחנו מוציאים החוצה, בעיקר לאותן אוכלוסיות פגיעות, יהיו מסרים אחראים שיעצרו את ההתדרדרות הזאת.
תמר זנדברג: לפי הבדיקה שעשה לנו מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אתם ביצעתם סקר שימוש כללי באוכלוסייה המבוגרת בפעם האחרונה בשנת 2009, ובאוכלוסיית הנוער בפעם האחרונה בשנת 2011.
<יוסי הראל-פיש: אז זה לא מדויק.
<יוסי הראל-פיש: זה ממש לא מדויק.
תמר זנדברג: אוקיי, אז תקנו אותנו.
<יוסי הראל-פיש: הסקר הבינלאומי של ארגון הבריאות העולמי, שאנחנו עושים אותו בארץ, עושים אותו בין לאומי פעם בארבע שנים.
<יוסי הראל-פיש: אנחנו בארץ התחלנו לעשות אותו עכשיו פעם בשנתיים.
<יוסי הראל-פיש: את הסקר האחרון עשינו בשנת 2014, הנתונים עכשיו מתחילים להתפרסם, אחרי שכל העבודה המדעית נעשתה סביבו ואלה הנתונים שעכשיו אני מדבר עליהם.
תמר זנדברג: כלומר, כדי להבין את צורת העבודה שלכם, אתם עומדים עכשיו לפרסם סקר תוצאות שמבוסס על בדיקה שעשיתם באוכלוסייה הישראלית בשנת 2014, כן?
תמר זנדברג: בנוער?
<יוסי הראל-פיש: זה לא בדיקה, זה סקר מדעי ענק על 14,000 נבדקים.
תמר זנדברג: בקרב תלמידי בית ספר?
<יוסי הראל-פיש: כיתות ו' עד י"ב במערכת החינוך במדינת ישראל.
תמר זנדברג: אתם לוקחים בעצם את המחקר המדעי מארגון הבריאות העולמי, מיישמים אותו לישראל - - -